b'\n_START_ARTICLE_\nJoana I de Castella\n_START_SECTION_\nInfanta de Castella\n_START_PARAGRAPH_\nDes de petita molt bella i intel\xc2\xb7ligent, va rebre una acurada educaci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia d\'una infanta de Castella. Com a improbable hereva de Castella aquesta educaci\xc3\xb3 fou basada m\xc3\xa9s en l\'obedi\xc3\xa8ncia que no pas en el govern, a difer\xc3\xa8ncia de l\'exposici\xc3\xb3 p\xc3\xbablica i l\'ensenyament del govern requerits en la instrucci\xc3\xb3 d\'un pr\xc3\xadncep._NEWLINE_En l\'estricte i itinerant ambient de la Cort castellana de la seva \xc3\xa8poca, Joana va ser alumna avantatjada en comportament religi\xc3\xb3s, bones maneres i maneig propis de la cort, sense desestimar arts com la dansa i la m\xc3\xbasica, entrenament com a genet i el coneixement de lleng\xc3\xbces rom\xc3\xa0niques pr\xc3\xb2pies de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, a m\xc3\xa9s del franc\xc3\xa8s i el llat\xc3\xad. Entre els seus principals preceptors es trobaven el sacerdot dominic Andr\xc3\xa9s de Miranda; l\'amiga i tutora de la seva mare, Beatriu Galindo "la Latina"; i, per descomptat, la seva pr\xc3\xb2pia mare.\n_START_SECTION_\nArxiduquessa d\'\xc3\x80ustria\n_START_PARAGRAPH_\nCom ja era costum en l\'Europa d\'aquests segles, Isabel i Ferran van negociar els matrimonis de tots els seus fills amb la finalitat d\'assegurar els seus objectius diplom\xc3\xa0tics i estrat\xc3\xa8gics. Conscients de les aptituds de Joana i del seu possible acompliment en una altra cort, aix\xc3\xad com amb la necessitat de refor\xc3\xa7ar els lla\xc3\xa7os amb el Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic, Maximili\xc3\xa0 I d\'\xc3\x80ustria, contra els cada vegada m\xc3\xa9s hegem\xc3\xb2nics monarques francesos de la dinastia Valois, van oferir Joana al fill d\'aquest, Felip d\'Habsburg, arxiduc d\'\xc3\x80ustria, duc de Borgonya, Brabant, Limburg i Luxemburg, Flandes, Habsburg, Hainaut, Holanda, Zelanda, Tirol i Artois, i senyor d\'Anvers i Malines entre altres ciutats. A canvi d\'aquest enlla\xc3\xa7, els Reis Cat\xc3\xb2lics demanaven la m\xc3\xa0 de la filla de Maximili\xc3\xa0, Margarida d\'\xc3\x80ustria, com esposa per al pr\xc3\xadncep Joan d\'Arag\xc3\xb3. Joana de Castella ja havia estat considerada pr\xc3\xa8viament per l\'hereu franc\xc3\xa8s, de la Dinastia Valois, i el 1489 fou demanada en matrimoni pel rei d\'Esc\xc3\xb2cia, Jaume IV, de la Dinastia Estuard. _NEWLINE_Tot i la seva voluntat de ser monja l\'agost de 1496, als 16 anys, els seus pares la fan partir des de la platja de Laredo, en una de les embarcacions genoveses del capit\xc3\xa0 Joan P\xc3\xa9rez. Per\xc3\xb2 la flota tamb\xc3\xa9 inclo\xc3\xafa, per demostrar l\'esplendor de la Corona castellana a les terres del nord i mostrar el seu poder a l\'hostil rei franc\xc3\xa8s, 131 embarcacions m\xc3\xa9s, des de naus a caravel\xc2\xb7les, amb una tripulaci\xc3\xb3 de 15.00 homes. _NEWLINE_Joana fou acomiadada per la seva mare i els seus germans, i inici\xc3\xa0 el seu rumb cap a la llunyana i desconeguda terra flamenca. La travessa va tenir alguns contratemps que, en primer lloc, la van obligar a prendre refugi a Portland, Anglaterra, el 31 d\'agost. Quan finalment la flota va poder acostar-se a Middelburg (Zelanda) una de les embarcacions genoveses que transportava 700 homes es va enfonsar, i amb ella les vestimentes de Joana i molts dels seus efectes personals. _NEWLINE_Amb Joana en terres flamenques, no fou rebuda pel seu prom\xc3\xa8s que es trobava a Alemanya, tot perpetrat per l\'oposici\xc3\xb3 dels consellers franc\xc3\xb2fils de Felip a les aliances de matrimoni pactades per l\'emperador. Aquests consellers intentaren encara el 1496, i amb Joana ja a la Cort, conv\xc3\xa8ncer Maximili\xc3\xa0 de la inconveni\xc3\xa8ncia d\'una alian\xc3\xa7a amb el Regne de Castella i les virtuts d\'una alian\xc3\xa7a amb el regne franc\xc3\xa8s._NEWLINE_L\'ambient de la cort en el qual es va trobar Joana fou radicalment oposat al que ella va observar a la seva Castella natal. La s\xc3\xb2bria, religiosa i familiar cort castellana contrastava amb la festiva, desinhibida i individualista cort borgonyona-flamenca. _NEWLINE_Tot i que no es coneixien, s\'enamoraren bojament, per\xc3\xb2 aviat Felip perd\xc3\xa9 l\'inter\xc3\xa8s en la relaci\xc3\xb3 i nasqu\xc3\xa9 en Joana una gelosia patol\xc3\xb2gica. Sempre estava vigilant el seu esp\xc3\xb2s i malgrat l\'avan\xc3\xa7at estat de gestaci\xc3\xb3 del seu segon embar\xc3\xa0s, del qual naixeria l\'infant Carles d\'\xc3\x80ustria el 24 de febrer del 1500, va assistir a una festa al Palau de Gant. Aquell mateix dia va tenir al seu fill, es diu, als lavabos del Palau.\n_START_SECTION_\nReina de Castella\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1497 fou nomenada princesa d\'Ast\xc3\xbaries, degut a la mort del seu germ\xc3\xa0 l\'infant Joan d\'Arag\xc3\xb3, passant per davant de la seva germana gran Isabel d\'Arag\xc3\xb3, la qual pel seu casament amb el rei Manuel I de Portugal feia t\xc3\xa9mer als Reis Cat\xc3\xb2lics la possible uni\xc3\xb3 dels seus regnes sota domini portugu\xc3\xa8s. Amb la mort d\'Isabel d\'Arag\xc3\xb3 el 1498, aix\xc3\xad com el fill d\'aquesta, l\'infant Miquel da Paz el 1500, va esdevenir hereva plena de la Corona de Castella. _NEWLINE_Quan l\'any 1503 el seu marit, Felip, decid\xc3\xad anar-se\'n a Flandes a resoldre uns assumptes, sembla que s\'agreuj\xc3\xa0 el seu estat mental. Decideix llavors, partir cap a Castella al costat dels seus pares, especialment per la petici\xc3\xb3 de la seva mare, preocupada pel seu estat de salut, car estava embarassada per quarta vegada, deixant a Brussel\xc2\xb7les els seus tres fills petits. _NEWLINE_Morta Isabel la Cat\xc3\xb2lica el 26 de novembre de 1504, es planteja el problema de la successi\xc3\xb3 a Castella. Per la Conc\xc3\xb2rdia de Salamanca de 1505 s\'acord\xc3\xa0 el govern conjunt de Felip el Bell, Ferran el Cat\xc3\xb2lic i la mateixa Joana. Les males relacions entre Felip, a qui donava suport la noblesa castellana, i Ferran van fer que aquest renunci\xc3\xa9s al poder a Castella (Conc\xc3\xb2rdia de Villaf\xc3\xa1fila de 1506) per evitar un enfrontament armat, i es centr\xc3\xa0 en els seus assumptes a la Corona d\'Arag\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTancament a Tordesillas\n_START_PARAGRAPH_\nD\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 que el seu pare la f\xc3\xa9u tancar el 1509, la reina Joana visqu\xc3\xa9 reclosa al convent de Santa Clara Tordesillas, en les cambres de l\'antic palau reial de Pere I de Castella: hi visqu\xc3\xa9 fins que mor\xc3\xad el 12 d\'abril de 1555, despr\xc3\xa9s de 46 anys d\'empresonament. Mai no va deixar de vestir de dol i tenia com a \xc3\xbanica companyia la seva filla petita, Caterina, fins que va aquesta va marxar el 1525 per a casar-se amb Joan III de Portugal. _NEWLINE_Mentre foren recloses, Joana i Caterina foren menystingudes i maltractades f\xc3\xadsicament i psicol\xc3\xb2gica pels seus custodis. Especialment durs van \xc3\xa9sser els anys que la cust\xc3\xb2dia va estar a c\xc3\xa0rrec del Marqu\xc3\xa8s de D\xc3\xa9nia, Bernardo de Sandoval y Rojas, i de la seva esposa. El marqu\xc3\xa8s va complir la seva funci\xc3\xb3 amb gran il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3, com semblava presumir en una carta _NEWLINE_adre\xc3\xa7ada a l\'emperador en la que assegurava que, malgrat les queixes constants de Joana, el rei havia d\'estar tranquil perqu\xc3\xa8 ell controlava la situaci\xc3\xb3. _NEWLINE_El confinament de Joana i la seva presumpta incapacitat mental foren essencials per a legitimar el seu fill Carles en el tron, i abans el paper de son pare Ferran com a regent i governador del regne de Castella. Els opositors del nou rei podien discutir-ne la legitimitat invocant la capacitat de la reina Joana i fer-lo caure com a usurpador. Aix\xc3\xad, durant la revolta de les Comunitats de Castella, la figura de Joana es va convertir en una pe\xc3\xa7a clau per a donar-li legitimitat. Igualment, Ferran el Cat\xc3\xb2lic i Carles I van intentar esborrar les proves documentals del tancament de Joana: no hi ha cap rastre de la correspond\xc3\xa8ncia intercanviada entre Ferran i Luis Ferrer o entre Carles I i altres custodis. Fins i tot Felip II va ordenar cremar alguns documents relatius a la seva \xc3\xa0via.\n_START_SECTION_\nRevolta de les Comunitats de Castella\n_START_PARAGRAPH_\nLa Revolta de les Comunitats de Castella (1520) reconeix com a sobirana a la Reina Joana en la seva lluita contra Carles V. Despr\xc3\xa9s de la crema de Medina del Campo, el cardenal Adri\xc3\xa0 d\'Utrecht i el govern van trontollar. Molts pobles i llogarets es van afegir a la causa comuna, i els residents de Tordesillas van irrompre al Palau de la Reina obligant el Marqu\xc3\xa8s de D\xc3\xa9nia a acceptar que una Comissi\xc3\xb3 de la que parlava atacants amb Do\xc3\xb1a Juana. Llavors apr\xc3\xa8s la Reina de la mort del seu pare i els esdeveniments que s\'havien produ\xc3\xaft a Castella des d\'aleshores. Dies m\xc3\xa9s tard, Joan de Padilla es va reunir amb ella, explicant que la Junta d\'\xc3\x80vila pretenia posar fi als abusos comesos pels flamencs i protegir la Reina de Castella, retornant el poder que li havia estat confiscat, si ho desitjava. Do\xc3\xb1a Juana va respondre: \xc2\xabS\xc3\xad, s\xc3\xad, quedeu aqu\xc3\xad al meu servei i aviseu-me de tot i castigueu els nois dolents\xc2\xbb. L\'entusiasme plebeu, despr\xc3\xa9s d\'aquestes paraules, va ser enorme. La seva causa fou legitimada pel suport de la Reina. Des d\'all\xc3\xa0 l\'objectiu dels comuners seria, en primer lloc, demostrar que Joana no estava boja i que tot havia estat una trama, iniciat el 1506, a eliminar-lo del poder. I llavors, la Reina, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s per amb les seves paraules, endossar seus acords signatura van ser preses. Per aix\xc3\xb2, la Junta d\'\xc3\x80vila es va traslladar a Tordesillas, que es va convertir en centre d\'acci\xc3\xb3 de la comunitat durant algun temps. Despr\xc3\xa9s d\'aquests canvis, tothom, incloent-hi el cardenal, afirma que Joana "pensa una altra vegada" ja es va interessar per les coses, l\'esquerra, parlar, prendre cura del seu personal i, en cas fora poc, pronunciant algunes paraules reflexives i eloq\xc3\xbcents als fiscals del Consell; paraules que recollit del Notariat i va comen\xc3\xa7ar a difondre. Per\xc3\xb2 la Junta necessita m\xc3\xa9s que paraules de la Reina, necessitava documentaci\xc3\xb3, necessitava la signatura actual per validar actuacions. Una empresa que podria significar el final del regnat de Carles, com aix\xc3\xb2 recorda el cardenal Adriano: \xc2\xabSi inicieu la vostra altesa, que sens dubte tot el Regne ser\xc3\xa0 perdut\xc2\xbb. Per\xc3\xb2 aquests comuners, abans els partidaris del rei, va ensopegar amb el repudi en ferro de Joana, a la qual ni precs ni amenaces es van fer com a signe de qualsevol paper.Al final de 1520, l\'ex\xc3\xa8rcit imperial va entrar a Tordesillas, a restaurar al seu c\xc3\xa0rrec del Marqu\xc3\xa8s de D\xc3\xa9nia. Juana fou convertia en una Reina captiva, com assegurava la seva filla Catalina, quan va comunicar a l\'emperador que la seva mare va deixar fins i tot a peu a trav\xc3\xa9s del corredor davant el riu:\xc2\xa0\xc2\xaby la encierran en su c\xc3\xa1mara que no tiene luz ninguna\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nDarrers anys\n_START_PARAGRAPH_\nLa vida de la Reina Joana va empitjorar progressivament, com  van declarar els pocs que va aconseguir anar a visitar-la. Sobretot quan la seva filla petita, que pretenia protegir-se contra el tractament desp\xc3\xb2tica del Marqu\xc3\xa8s de D\xc3\xa9nia, va haver de deixar-la per casar-se _NEWLINE_amb el rei de Portugal. Des d\'aleshores els episodis depressius es  produ\xc3\xafren cada vegada amb m\xc3\xa9s intensitat. En els darrers anys, la suposada malaltia mental f\xc3\xadsica, va esdevenir completament certa. Tenia grans dificultats a les cames, que finalment van deixar-li de funcionar. Despr\xc3\xa9s va tornar a la indifer\xc3\xa8ncia religiosa, suggerint alguns religiosos que podria estar endimoniada. Davant aquesta situaci\xc3\xb3, el seu n\xc3\xa9t Felip deman\xc3\xa0 a un jesu\xc3\xafta, el futur Sant Francesc de Borja, que la visit\xc3\xa9s i esbrin\xc3\xa9s qu\xc3\xa8 hi havia de cert en tot aix\xc3\xb2. Despr\xc3\xa9s de parlar amb ella, el jesu\xc3\xafta digu\xc3\xa9 que les acusacions eren infundades i que, tenint en compte el seu estat mental, potser la Reina no havia estat tractada correctament. No obstant aix\xc3\xb2 en el seu llit de mort es neg\xc3\xa0 a confessar tot i aix\xc3\xad reb\xc3\xa9 la extrema unci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nControv\xc3\xa8rsia sobre la seva salut mental\n_START_PARAGRAPH_\nLa versi\xc3\xb3 oficial al segle\xc2\xa0XVI era que la Reina Joana havia estat retirada del tron per la seva incapacitat derivada d\'una malaltia mental. Ha estat escrit que pat\xc3\xads de malenconia,  trastorn depressiu greu,  psicosi, esquizofr\xc3\xa8nia heretada. Hi ha debat sobre el diagn\xc3\xb2stic de la malaltia mental, tenint en compte que els seus s\xc3\xadmptomes van empitjorar per un confinament for\xc3\xa7at i submissi\xc3\xb3 als altres. Tamb\xc3\xa9 s\'ha especulat que podria haver heretat el mal d\'alguns dels familiars materns, ja que la seva \xc3\xa0via materna, Isabel de Portugal, Reina de Castilla, va patir el mateix durant la seva vidu\xc3\xaftat quan seu fillastre la va exiliar al castell d\'Ar\xc3\xa9valo,  a \xc3\x80vila. Gustav Bergenroth fou el primer, en la d\xc3\xa8cada de 1860, que van trobar documents a Simancas i altres fitxers mostrant que l\'anomenada Juana la Loca, de fet havia estat v\xc3\xadctima d\'una conspiraci\xc3\xb3 encap\xc3\xa7alada pel seu pare, Ferran i confirmada m\xc3\xa9s tard pel seu fill Carles.10\n_START_SECTION_\nEn el Romanticisme\n_START_PARAGRAPH_\nLa mem\xc3\xb2ria de Joana va desapareixent amb el pas del temps per\xc3\xb2 la seva figura va ser molt atractiva al romanticisme, perqu\xc3\xa8 va aplegar un nombre d\'altament valorades caracter\xc3\xadstiques: la passi\xc3\xb3 malaltissa d\'un amor no correspost, l\'angoixa per la bogeria i gelosia excessiva. El 1836 el pintor franc\xc3\xa8s Charles de Steuben, captura en una caixa tots els temes de la llegenda de la Reina i, posteriorment, a Espanya es don\xc3\xa0 solta a la imaginaci\xc3\xb3 establint quela imatge de la bogeria va ser establerta per a l\'amor de Juana. _NEWLINE_Numerosos algunes de les seves obres dedicades al personatge: Eusebio Asquerino i Gregorio Romero (Felipe aquell bonic)Manuel Tamayo i Baus (bogeria d\'amor), Emilio Serrano (Do\xc3\xb1a Juana la Loca), Lorenzo Vall\xc3\xa9s (dem\xc3\xa8ncia de Do\xc3\xb1a Juana de Castilla) (Tragedia Juana la Loca en quatre actes) per Santiago Sevilla. Per\xc3\xb2, sens dubte, el m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s treball inspirat per la reina va ser Do\xc3\xb1a Juana " la loca" (1877)  Francisco Pradilla Ortiz, ara al Museo del Prado.\n_START_SECTION_\nTeatre\n_START_PARAGRAPH_\nEls \xc3\xbaltims mesos de la vida de la reina es recreen en l\'obra de teatre Santa Juana de Castilla, de Benito P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3s, estrenada en el Teatre Mar\xc3\xada Guerrero de Madrid el dia 8 de maig de 1918, amb un elenc encap\xc3\xa7alat per l\'actriu Margarita Xirgu._NEWLINE_El personatge tamb\xc3\xa9 es recreat en la pe\xc3\xa7a El Cardenal de Espa\xc3\xb1a (1960), del franc\xc3\xa8s Henry de Motherlant, centrada en els \xc3\xbaltims mesos de la vida del Cardenal Cisneros. En l\'estrena mundial, a Par\xc3\xads, el personatge va ser interpretat per la seva germana Julia i quaranta anys m\xc3\xa9s tard, per la seva neta Irene Escolar, en ambd\xc3\xb3s casos per televisi\xc3\xb3._NEWLINE_El 2016 el personatge hist\xc3\xb2ric va ser interpretat per Concha Velasco, en un mon\xc3\xb2leg t\xc3\xadtolat Reina Juana, escrit per Ernesto Caballero i dirigit per Gerardo Vera en el Teatre de La Abad\xc3\xada de Madrid.'