b'\n_START_ARTICLE_\nPedraza\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAl terme municipal de Pedraza es troba la \xe2\x80\x9cCueva de la Griega\xe2\x80\x9d amb nombrosos vestigis prehist\xc3\xb2rics, entre els quals es troben gravats rupestres amb representacions zoom\xc3\xb2rfiques de cavalls, c\xc3\xa8rvids i b\xc3\xb2vids\n_START_SECTION_\nEdat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han trobat restes de cer\xc3\xa0mica feta a m\xc3\xa0 devora l\'esplanada del castell que fan suposar que el lloc on avui s\'assenta Pedraza estava habitada en el segle IV aC per un nucli de poblaci\xc3\xb3 celtib\xc3\xa8rica._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi va estar ocupada durant l\'\xc3\xa8poca romana.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEn el segle XI queda definida la frontera entre Castella i Al-Andalus i sorgeixen les Comunidades de Villa y Tierra, mitjan\xc3\xa7ant les quals es va realitzar la colonitzaci\xc3\xb3 i poblaci\xc3\xb3 de les terres reconquerides. Entre aquestes comunitats es troba la Comunidad de Villa y Tierra de Pedraza\n_START_SECTION_\nSegles XIV i XV\n_START_PARAGRAPH_\nMitjans s. XIV, Pedraza es va convertir en domini senyorial i es va mantenir aquesta situaci\xc3\xb3 fins comen\xc3\xa7aments del s. XIX amb l\'Abolici\xc3\xb3 dels senyorius a Espanya._NEWLINE_En 1369 Enric II de Castella tamb\xc3\xa9 conegut com a Enric II de Trast\xc3\xa0mara, va entregar Pedraza en senyoriu a Fernando G\xc3\xb3mez de Albornoz, com a premi a la seva ajuda en la lluita contra el seu germanastre Pere I de Castella tamb\xc3\xa9 anomenat Pedro el Cruel. El fill d\'Enric II, Joan I de Castella,  va entregar el senyoriu de Pedraza a Garc\xc3\xada Gonz\xc3\xa1lez de Herrera (les armes dels Herrera s\xc3\xb3n presents en el mur del castell) ._NEWLINE_En 1472 el  primer duc de Fr\xc3\xadas i Conestable de Castella, Bernardino Fern\xc3\xa1ndez de Velasco, es va casar amb Blanca de Herrera, filla \xc3\xbanica de Garc\xc3\xada Gonz\xc3\xa1lez y Enr\xc3\xadquez (III senyor de Pedraza), i va obtenir com a dot matrimonial el senyoriu de Pedraza. Aix\xc3\xb2 fa que des de mitjans s. XV fins a mitjans del s. XVI diverses generacions de senyors de la Casa de Velasco, conestables de Castella hi resideixin a Pedraza, fent que la vila es comen\xc3\xa7\xc3\xa0s a omplir de cases nobles amb blasons._NEWLINE_Per altra part els ramaders m\xc3\xa9s rics s\'ave\xc3\xafnen a la vila, ja que aix\xc3\xb2 els d\xc3\xb3na dret que les seves ovelles merines pasturin en els prats comunals.\n_START_SECTION_\nSegles XVI i XVII\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa8poca de major esplendor de Pedraza va ser els s. XVI i XVII degut a la cabanya d\'ovelles merines (que en aquesta \xc3\xa8poca arribava quasi als 3 milions de caps) i a l\'Honrado Concejo de la Mesta que controlava una atape\xc3\xafda xarxa de canyades per a facilitar el tr\xc3\xa0fic ramader. La llana de Castella abastia la important ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil segoviana aix\xc3\xad com els tallers de Bruges i Flor\xc3\xa8ncia\n_START_SECTION_\nSegles XVIII i XIX\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el per\xc3\xadode de decad\xc3\xa8ncia de Pedraza, comen\xc3\xa7a en el s. XVIII i la crisi ramadera que afecta tota la meseta accentua el proc\xc3\xa9s durant el segle seg\xc3\xbcent. Tamb\xc3\xa9, el 1811 les Corts de Cadis  aboleixen els senyorius que a Pedraza l\'exercia el Duc de Fr\xc3\xadas._NEWLINE_Per altra part la Comunitat de Terra i Vila es fragmenta creant Concejos amb ajuntament propi, amb la qual cosa Pedraza s\'equipara a la resta dels municipis de la seva Comunitat.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nA comen\xc3\xa7ament de segle fins als anys seixanta hi ha un proc\xc3\xa9s de despoblament de Pedraza, amb un abandonament de les cases que queden exposades a un proc\xc3\xa9s de ru\xc3\xafna. Per\xc3\xb2 a partir dels anys 60 la gent de la ciutat comen\xc3\xa7a a comprar i restaurar les cases per transformar-les en segones resid\xc3\xa8ncies per als caps de setmana i per als festius, transformant el sistema econ\xc3\xb2mic tradicional. Aquesta recuperaci\xc3\xb3 de Pedraza fa que l\'any 1996, la fundaci\xc3\xb3 internacional Europa Nostra li concedeix un diploma \xe2\x80\x9cper la recuperaci\xc3\xb3 de la vida d\'aquesta Vila Medieval emmurallada, mitjan\xc3\xa7ant un respectuosa rehabilitaci\xc3\xb3 dels seus vells edificis, amb la freq\xc3\xbcent col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de la iniciativa privada\xe2\x80\x9d_NEWLINE_En l\'actualitat la Comunidad de la Villa y Tierra de Pedraza abasta 18 municipis i funciona com a una instituci\xc3\xb3 administrativa del seu patrimoni cultural.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de poblacions a Am\xc3\xa8rica per part de pedrazans\n_START_PARAGRAPH_\nDe Pedraza eren diversos conquistadors que van fundar les ciutats de Pedraza i Pedraza La Nueva en l\'estat vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 de Barinas. La ciutat de Nuestra Se\xc3\xb1ora de Pedraza va ser fundada per Gonzalo Pi\xc3\xb1a Ludue\xc3\xb1a, natural de Gibraltar, en 1591, en honor del Dr. Antonio Gonz\xc3\xa1lez, governador del Nuevo Reino de Granada, qui era natural de la vila segoviana de Pedraza. Els comen\xc3\xa7aments d\'aquesta ciutat van ser bastant durs i va ser destru\xc3\xafda en diverses ocasions pels indis jirajaras, fins al punt que van acabar fundant una altra ciutat uns anys despr\xc3\xa9s m\xc3\xa9s cap a l\'est, amb el mateix nom de Pedraza. No obstant aix\xc3\xb2, com l\'antiga poblaci\xc3\xb3 va continuar malgrat tot en la ubicaci\xc3\xb3 original, van comen\xc3\xa7ar a diferenciar-se amb els noms de Pedraza i Pedraza La Nueva, aquesta \xc3\xbaltima amb el nom actual de Ciudad Bolivia, de m\xc3\xa9s de 20.000 habitants, cabdal del municipi de Pedraza. Un bon exemple del que va significar l\'obra espanyola a Am\xc3\xa8rica amb l\'emigraci\xc3\xb3 (que va ocasionar la despoblaci\xc3\xb3 de moltes regions espanyoles) i la colonitzaci\xc3\xb3 i fundaci\xc3\xb3 de 40.000 ciutats en el Nou M\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nEl poble\n_START_PARAGRAPH_\nS\'entra a Pedraza per la porta de la Vila del s. XVI, que t\xc3\xa9 aferrada l\'antiga pres\xc3\xb3. Damunt la porta trobam l\'escut dels Velasco. Si es tanca la porta el poble queda protegit dins les muralles._NEWLINE_Continuam pel carrer Reial cap a la pla\xc3\xa7a Major on a mitjan carrer trobarem un balc\xc3\xb3 que fa cantonada, \xc3\xa9s la Casa de Pilatos, un casal del s. XVI que va pert\xc3\xa0nyer a la fam\xc3\xadlia Ladr\xc3\xb3n de Guevara. Al davant, obligant al carrer Reial a fer una finta, trobam una altra de les cases de Pedraza  amb m\xc3\xa9s sabor, on l\'\xc3\xbaltim dels seus tres pisos \xc3\xa9s un entramat de fusta i ma\xc3\xb3 caracter\xc3\xadstic de l\'edat mitjana. En l\'\xc3\xbaltim tram abans d\'arribar a la Pla\xc3\xa7a Major i al seu costat imparell es troben els escuts dels P\xc3\xa9rez, dels Salcedo, dels Velasco i Ladr\xc3\xb3n de Guevara, fam\xc3\xadlies que el van ocupar al comen\xc3\xa7ament del segle XVIII._NEWLINE_De la pla\xc3\xa7a Major sortim cap al carrer Major que ens dur\xc3\xa0 al Castell de Pedraza. En aquest carrer nom\xc3\xa9s es conserva la fa\xc3\xa7ana del palau del Comte de Pineda, que llueix un portal adovellat tancat en arc i remarcat per un arrab\xc3\xa0. S\'ha perdut el blas\xc3\xb3, per\xc3\xb2 conserva restes del t\xc3\xadpic esgrafiat de gotes, molt com\xc3\xba en moltes de les cases de Pedraza._NEWLINE_El carrer de la Calzada ens fa tornar a la Porta de la Vila. En ella varen habitar tamb\xc3\xa9 fam\xc3\xadlies il\xc2\xb7lustres com els Hern\xc3\xa1ndez, en el casal del qual trobam en l\'actualitat la coneguda botiga "De Natura". Entorn del carrer del Matadero es troba el territori parroquial de santo Domingo, on, al comen\xc3\xa7ament del segle XV, es localitzava la Jueria de Pedraza. Davant l\'arru\xc3\xafnada ermita de santo Domingo, trobem un gran casal ocupat en l\'actualitat per l\'Hoster\xc3\xada Pintor Zuloaga i que antany albergava les depend\xc3\xa8ncies del Sant Tribunal de la Inquisici\xc3\xb3, instal\xc2\xb7lades molt probablement sobre el solar de l\'antiga sinagoga jueva. A la fa\xc3\xa7ana trobam l\'escut del Sant Tribunal, amb la creu, el palmell i l\'espasa, al costat de la creu de Sant Domingo.\n_START_SECTION_\nPres\xc3\xb3 de la Vila\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser constru\xc3\xafda en el segle XIII i es va utilitzar originalment com a torre de vigil\xc3\xa0ncia. Va ser reconstru\xc3\xafda en el s. XVI rehabilitant-la com a pres\xc3\xb3 i est\xc3\xa0 integrada en la porta d\'entrada i sortida de la vila. La fa\xc3\xa7ana que d\xc3\xb3na a l\'entrada t\xc3\xa9 una finestra en la part superior per al control de l\'entrada i sortida dels vilatans per part del carceller._NEWLINE_A l\'interior es poden veure les cel\xc2\xb7les de fusta i la masmorra, els ceps per a mans i peus, una gran xemeneia a les depend\xc3\xa8ncies del carceller, etc.\n_START_SECTION_\nPla\xc3\xa7a Major\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta pla\xc3\xa7a tamb\xc3\xa9 va ser coneguda com la pla\xc3\xa7a del bestiar. T\xc3\xa9 una forma irregular i es va crear perqu\xc3\xa8 les fam\xc3\xadlies dels nobles poguessin gaudir des dels balcons de les corregudes de toros que es fan des de 1550._NEWLINE_Els palaus i casals que donen a la pla\xc3\xa7a s\xc3\xb3n dels segles XVI i XVII i conserven a les fa\xc3\xa7anes els corresponents escuts d\'armes. _NEWLINE_Donant al carrer Reial destaquen els casals porxats, on els casals s\xc3\xb3n del s. XVI i els porxos es varen adossar un segle despr\xc3\xa9s.  Donant tamb\xc3\xa9 al carrer Reial, per\xc3\xb2 a l\'altre costat es troba la casa pairal dels P\xc3\xa9rez de la Torre, originaris d\'Ast\xc3\xbaries, que habitaven ja aquesta casa al segle XVI. En la seva fa\xc3\xa7ana en destaquen tres blasons; sobre les finestres del pis superior trobem les armes dels P\xc3\xa9rez de la Torre i dels Perex, mentre el tercer escut va ser col\xc2\xb7locat recentment per la fam\xc3\xadlia Becerril i Ant\xc3\xb3n Miralles, els seus actuals propietaris. En aquesta casa es va allotjar el rei Carles IV amb motiu d\'una visita de tres dies a la Vila._NEWLINE_Seguit a aquest casal hi ha un nou tram porxat, que va estar ocupat en el seu dia per la resid\xc3\xa8ncia de l\'escriv\xc3\xa0 de la Vila, D. Lope de Ortes, i per les cases del lli i pes de farina del Concejo._NEWLINE_A continuaci\xc3\xb3 ens trobam amb les depend\xc3\xa8ncies de l\'Ajuntament i de la Comunitat de Vila i Terra de Pedraza, que formen l\'angle sud-oriental de la Pla\xc3\xa7a. L\'\xc3\xbas de les Cases d\'Ajuntament es generalitza en temps dels Reis Cat\xc3\xb2lics, a finals del segle XV. Fins llavors, les assemblees del Concejo es reunien a la sortida de missa, previ av\xc3\xads a campana repicada, en els porxos de l\'esgl\xc3\xa9sia de sant Joan. Per a aix\xc3\xb2, el Consell adquireix, en 1498, un habitatge privat confrontant amb el de Vila i Terra que ser\xc3\xa0 ampliat m\xc3\xa9s tard amb la compra del solar de l\'antic Hostal de la Vila. En 1627 s\'inicia, al costat de l\'edifici llavors destinat a compra i venda de blat, la construcci\xc3\xb3 de la Casa d\'Ajuntament de Vila i Terra, finalitzant les obres l\'any 1629, any en qu\xc3\xa8 es paga l\'escultor Felipe d\'Arag\xc3\xb3, 1870 maraved\xc3\xads per fer l\'escut i les lletres de la casa de l\'Ajuntament, que encara es conserven sobre la llinda de l\'entrada, amb la refer\xc3\xa8ncia que l\'obra es va fer a costa de Vila i Terra ". Ambdues depend\xc3\xa8ncies varen romandre unides fins al 1888, any en el qual s\'acorda la distribuci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica de l\'immoble entre la Comunitat i l\'Ajuntament de Pedraza._NEWLINE_A la pla\xc3\xa7a d\xc3\xb3na l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan Baptista._NEWLINE_Avui en dia es continua transformant en pla\xc3\xa7a de toros durant les festes patronals del 6 a l\'11 de setembre\n_START_SECTION_\nCastell\n_START_PARAGRAPH_\nUn fossat envolta al primer recinte fortificat amb cubs i baluards. La porta \xc3\xa9s d\'\xc3\xa0lber negre amb pics de ferro incrustats com a defensa. A l\'entrada es troba l\'escut de Pedro Fern\xc3\xa1ndez de Velasco, fill d\'I\xc3\xb1igo i dins el castell, a l\'escala que du a l\'aljub hi ha l\'escut dels Herrera._NEWLINE_Va ser constru\xc3\xaft al segle XIII i reconstru\xc3\xaft en el XV que \xc3\xa9s quan es va construir la torre de l\'homenatge, quadrada i de tres pisos. En el s. XVI I\xc3\xb1igo Fern\xc3\xa1ndez de Velasco i els seus fills reformen el castell, afegint els mur defensiu adherit a la Torre de l\'Homenatge i el mur exterior, donant-li l\'estructura actual. _NEWLINE_En aquest castell varen estar presoners els fills del rei Francesc I de Fran\xc3\xa7a des de 1525 fins a 1529 segons es va estipular en el tractat de Madrid._NEWLINE_El 1925 el va comprar el pintor Ignacio Zuloaga per 12.999 ptes en estat ru\xc3\xafn\xc3\xb3s i va restaurar la torre de l\'homenatge, en la qual va instal\xc2\xb7lar el seu taller de pintura. Posteriorment els seus hereus han habilitat l\'altra torre transformant-la en el Museu Zuloaga._NEWLINE_El museu cont\xc3\xa9 un Crist del Greco, un retrat de la comtessa de Baena de Goya i un bodeg\xc3\xb3 flamenc del segle XVII.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Joan\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan Baptista (iglesia de San Juan Bautista en castell\xc3\xa0) est\xc3\xa0 situada en la Pla\xc3\xa7a Major i en ella podem contemplar elements rom\xc3\xa0nics com la torre, amb doble arcuaci\xc3\xb3 a la part superior i l\'absis._NEWLINE_Probablement, la major part de l\'edificaci\xc3\xb3 actual correspongui a les obres dutes a terme al segle XVI, en qu\xc3\xa8 es va respectar un bell atri rom\xc3\xa0nic que formava la fa\xc3\xa7ana a la Pla\xc3\xa7a Major, en el qual se celebraven les reunions del Concejo i des del que es publicaven les subhastes els dies de mercat. En l\'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XIX, aquest atri rom\xc3\xa0nic va ser encegat per ordre del rector, per evitar la invasi\xc3\xb3 de nois, que jugaven sota el p\xc3\xb2rtic. Quan es va cegar es va col\xc2\xb7locar una portada procedent de l\'esgl\xc3\xa9sia de santo Domingo, que \xc3\xa9s la que podem veure en l\'actualitat._NEWLINE_A l\'interior, l\'estil rom\xc3\xa0nic inicial es va revestir d\'estil barroc durant els segles XVII i XVIII, conservant la pila baptismal rom\xc3\xa0nica del s. XIII. L\'\xc3\xb2rgan \xc3\xa9s del s. XIX._NEWLINE_A la base de la Torre hi ha un Balc\xc3\xb3 Verd, fet construir en el s. XIX per Juan P\xc3\xa9rez de la Torre y Z\xc3\xba\xc3\xb1iga per poder contemplar les festes taurines, ja que aquest habitava una casa del carrer reial, sense vistes a la pla\xc3\xa7a._NEWLINE_A la base de la torre, un estret passad\xc3\xads ens condueix a la Pla\xc3\xa7a de l\'Absis. Durant les festes aquesta pla\xc3\xa7a fa de corral on es tanquen els toros. En 1628, aquest espai va ser adquirit per l\'Ajuntament per servir de descans a les cavalcadures dels que acudien al mercat setmanal.\n_START_SECTION_\nErmita de Santa Maria de Mediavilla\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 el seu origen en l\'Edat Mitjana i era parr\xc3\xb2quia d\'una de les quatre zones parroquials en qu\xc3\xa8 es dividia Pedraza. En ella es celebrava tots els esdeveniments de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s de la Casa Velasco. Es va reconstruir quasi totalment en el s. XVI. Es troba en estat ru\xc3\xafn\xc3\xb3s i conserva un absis rom\xc3\xa0nic._NEWLINE_\xc3\x89s d\'estil rom\xc3\xa0nic i es troba en estat ru\xc3\xafn\xc3\xb3s. La porta conserva completes les vuit pedres tallades en els brancals i les set que fan l\'arc. \xc3\x89s propietat dels hereus del pintor Zuloaga i es fa servir com a sala d\'exposicions a l\'aire lliure.\n_START_SECTION_\nPou de les Hontanillas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un pou del s. XV de 15 m d\'al\xc3\xa7ada, que servia d\'aljub al poble. Ha estat rehabilitat recentment per l\'Ajuntament.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa localitat rep moltes visites a la recerca de la seva famosa anyell rostida. Compte amb nombrosos restaurants que ofereixen a m\xc3\xa9s la varietat de plats t\xc3\xadpics segovians, com judiones, cochinillo, ponche segoviano.\n_START_SECTION_\nLa nit "de las velas"\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta celebraci\xc3\xb3 congrega tots els anys a una enorme quantitat de visitants. Tant els habitants com molts visitants adornen la poblaci\xc3\xb3 amb milers d\'espelmes al comen\xc3\xa7ament del mes de juliol (primer i segon dissabtes d\'aquest mes). S\'apaguen les llums p\xc3\xbabliques i es tanquen moltes finestres si es vol encendre alguna llum amb la finalitat de ressaltar la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 dels carrers, finestres, places, jardins i patis. La simple col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de les espelmes enceses triga diverses hores a hora foscant.\n_START_SECTION_\nPedraza en els films i s\xc3\xa8ries\n_START_PARAGRAPH_\nPedraza ha servit d\'escenari per al rodatge de diversos films i s\xc3\xa8ries:'