b'\n_START_ARTICLE_\nWilla Cather\n_START_SECTION_\nEstil i temes literaris\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que Cather va comen\xc3\xa7ar la seva carrera liter\xc3\xa0ria com a periodista, tendia a distingir entre el periodisme per un costat, que veia com un g\xc3\xa8nere prim\xc3\xa0riament informatiu, i la literatura pr\xc3\xb2piament dita per un altre, que entenia com a forma d\'art.L\'obra de Cather sovint mostra tonalitats de nost\xc3\xa0lgia, i els temes i motius literaris que tria sovint provenen dels seus records d\'infantesa a les grans planes estatunidenques. Alguns cr\xc3\xadtics han acusat Cather de no estar en sintonia amb la seva \xc3\xa8poca, aix\xc3\xad com de no voler experimentar prou amb t\xc3\xa8cniques novedoses, com podrien ser el mon\xc3\xb2leg interior. Si m\xc3\xa9s no, d\'altres en van destacar l\'\xc3\xbas d\'altres t\xc3\xa8cniques estil\xc3\xadstiques que li pertanyen, formant un estil propi._NEWLINE_En un assaig de 1920 sobre Willa Cather, H.L. Mencken es disculpava per haver insinuat que l\'autora era poc m\xc3\xa9s que una imitadora amb talent per\xc3\xb2 irrellevant d\'Edith Wharton. En destaca el protagonisme que hi t\xc3\xa9 el "Mig Oest de les grans immigracions." Mencken descriu la novel\xc2\xb7la My Antonia com un gran pas endavant per a la seva autora. "Vet aqu\xc3\xad una novel\xc2\xb7la planejada amb la m\xc3\xa0xima habilitat, i realitzada de manera veritablement admirable", en va dir. "Aquesta, en cas de no errar greument, ha estat la millor obra de ficci\xc3\xb3 mai escrita per una dona als Estats Units."_NEWLINE_La novel\xc2\xb7lista anglesa A. S. Byatt destaca que amb cada novel\xc2\xb7la Cather reinventava la forma novel\xc2\xb7lesca "per tal d\'observar un nou m\xc3\xb3n hum\xc3\xa0". Byatt identifica com alguns dels temes centrals de l\'obra de Cather "la sortida i la posta del sol, la brevetat de la vida, la relaci\xc3\xb3 entre el dia i la ruptura del dia. aquell moment en qu\xc3\xa8 "el desig far\xc3\xa0 curt". De manera preeminent a les seves novel\xc2\xb7les de frontera, Cather escriu sobre "els terrors de la vida... i les seves belleses". De manera semblant als personatges exiliats de Henry James, autor que havia tingut gran influ\xc3\xa8ncia sobre Cather, la gran majoria dels personatges de l\'escriptora viuen com si fossin immigrats en l\'exili, "persones que proven de fer la seva vida en circumst\xc3\xa0ncies que els s\xc3\xb3n estranyes". Joseph Urgo, a Willa Cather and the Myth of American Migration, diu que Cather sentia certa connexi\xc3\xb3 entre els "sentiments de no disposar d\'una llar i de l\'exili" propis dels immigrants i els seus mateixos sentiments d\'exiliada quan va viure a la frontera. Susan Rosowski va escriure que Cather fou "la primera en atorgar dimensions heroiques als immigrants a la literatura nord-americana."'