b"\n_START_ARTICLE_\nExpedici\xc3\xb3 de Drake de 1587\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la segona meitat del segle XVI una s\xc3\xa8rie de circumst\xc3\xa0ncies econ\xc3\xb2miques, pol\xc3\xadtiques i religioses van tensar les relacions entre Anglaterra i Espanya: el protestantisme angl\xc3\xa8s s'enfrontava al catolicisme espanyol; Elisabet I d'Anglaterra havia estat excomunicada pel Papa Pius V el 1570 i Felip II de Castella havia firmat el 1584 el tractat de Joinville amb la Santa Lliga de Par\xc3\xads, amb l'objectiu d'erradicar el protestantisme._NEWLINE_Les constants expedicions dels corsaris anglesos contra els territoris espanyoles a les \xc3\x8dndies i contra la Flota d'\xc3\x8dndies, que carregada de riqueses alimentava les finances de la metr\xc3\xb2poli, suposaven per Espanya una amena\xc3\xa7a als seus interessos econ\xc3\xb2mics. El suport angl\xc3\xa8s a les Prov\xc3\xadncies Unides dels Pa\xc3\xafsos Baixos, que en aquell temps mantenien contra Espanya la guerra dels vuitanta anys per aconseguir la seva independ\xc3\xa8ncia de la corona espanyola, qued\xc3\xa0 plasmat al tractat de Nonsuch de 1585, mitjan\xc3\xa7ant el qual es pactava una alian\xc3\xa7a militar angloholandesa contra Espanya. El suport angl\xc3\xa8s a Don Antonio, pretendent al tron portugu\xc3\xa8s era una altra font de disputes._NEWLINE_El creixent poder de l'Imperi espanyol, que el 1580 s'havia annexionat l'Imperi portugu\xc3\xa8s, estava en constant expansi\xc3\xb3 a Am\xc3\xa8rica, i tenia el suport dels Habsburg alemanys i dels pr\xc3\xadnceps italians, era considerat per Anglaterra una amena\xc3\xa7a per a la seva seguretat._NEWLINE_El 1585 la tensi\xc3\xb3 existent entre ambd\xc3\xb3s pa\xc3\xafsos desemboc\xc3\xa0 en la guerra angloespanyola de 1585 a 1604. Felip II orden\xc3\xa0 armar una gran flota militar; l'Armada Invencible, com seria coneguda aquella flota, i aquesta s'estava formant r\xc3\xa0pidament als ports de Cadis i Lisboa amb l'objectiu d'envair Anglaterra.\n_START_SECTION_\nPreparatius\n_START_PARAGRAPH_\nElisabet I encarreg\xc3\xa0 a Sir Francis Drake, corsari angl\xc3\xa8s destacat en anteriors expedicions navals, el comandament d'una flota que tindria la missi\xc3\xb3 d'inspeccionar els preparatius militars espanyols, interceptar els seus subministraments, atacar la flota i si fos possible els ports espanyols._NEWLINE_Per aquesta finalitat la reina pos\xc3\xa0 a disposici\xc3\xb3 de Drake quatre galions de la Royal Navy: l'Elizabeth Bonaventure, amb el mateix Drake al comandament; el Golden Lion, capitanejat per William Burroughs; el Rainbow sota el capit\xc3\xa0 Bellingham; i el Dreadnought a mans del capit\xc3\xa0 Thomas Fenner. Una vintena de vaixells m\xc3\xa9s, vaixells mercants i pinasses armats, s'uniren a aquests en l'expedici\xc3\xb3 . Les despeses d'aquests vaixells foren pagades per un grup de comerciants de Londres, que participarien dels beneficis en la mateixa proporci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 haguessin fet les seves aportacions a la flota; la reina Elisabet, com a propiet\xc3\xa0ria de les quatre naus de la Royal Navy, rebria el 50% dels beneficis._NEWLINE_El 12 d'abril de 1587 la flota anglesa salp\xc3\xa0 de Plymouth. Set dies despr\xc3\xa9s la reina envi\xc3\xa0 a Drake una contraordre en qu\xc3\xa8 disposava que no s'havia de tenir cap mena d'hostilitat contra la flota o els ports espanyols. Aquesta missiva mai arrib\xc3\xa0 a mans de Drake perqu\xc3\xa8 el vaixell que havia d'entregar-la, for\xc3\xa7at per vents contraris, hagu\xc3\xa9 de tornar a port sense atrapar-lo.\n_START_SECTION_\nAtac a Cadis\n_START_PARAGRAPH_\nA l'al\xc3\xa7ada de Gal\xc3\xadcia la flota qued\xc3\xa0 dispersada per una tempesta que dur\xc3\xa0 set dies, durant la qual una de les pinasses s'enfons\xc3\xa0. Una vegada reagrupada la flota es trobaren amb dues naus holandeses de Middelburg (Zelanda), que els informaren que a Cadis hi havia una gran flota espanyola de guerra llesta per salpar cap a Lisboa._NEWLINE_El capvespre del 29 d'abril la flota anglesa entr\xc3\xa0 a la badia de Cadis. En aquell moment hi havia 60 carraques al port i diversos vaixells m\xc3\xa9s petits. Posteriorment es revel\xc3\xa0 la pres\xc3\xa8ncia d'una vintena de naus franceses i altres embarcacions m\xc3\xa9s petites buscant refugi a Puerto Real i el Puerto de Santa Mar\xc3\xada, viles protegides per bancs de sorra que els grans vaixells no podien travessar._NEWLINE_Juan de Vega, corregidor de Cadis, envi\xc3\xa0 un av\xc3\xads a Alonso P\xc3\xa9rez de Guzm\xc3\xa1n, duc de Medina-Sidonia, el qual arrib\xc3\xa0 des de Sanl\xc3\xbacar aquella mateixa nit per fer-se c\xc3\xa0rrec de la defensa de la ciutat._NEWLINE_Els galions espanyols, que en abs\xc3\xa8ncia de l'Adelantado Major de Castella estaven sota el comandament de Pedro Bravo de Acu\xc3\xb1a, sortiren a l'encontre de la flota anglesa, havent de retirar-se cap a Cadis davant la superioritat anglesa. Les tropes de terra obriren foc d'artilleria des de la costa contra la flota anglesa amb poc \xc3\xa8xit, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que aconseguiren refusar un intent de desembarcament amb llanxes al Puntal. _NEWLINE_Durant la nit del 29 i tot el dia i la nit seg\xc3\xbcents prosseguiren els combats a la badia. En fer-se de dia l'1 de maig els anglesos es retiraren, havent destru\xc3\xaft entre 23 i 33 naus espanyoles, sumant entre totes un pes de 10.000 tones, a m\xc3\xa9s d'haver capturat unes altres quatre naus plenes de provisions.\n_START_SECTION_\nPortugal\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de sortir de Cadis la flota de Drake segu\xc3\xad la costa sud-oest d'Espanya i Portugal, destruint totes les naus que trobaren al seu pas, inclosos els vaixells pesquers. El 14 de maig desembarcaren 1.000 homes a Lagos, a l'Algarve, i assaltaren les fortaleses de Sagres, La Valiera, Boliche i cap de S\xc3\xa3o Vicente._NEWLINE_D'all\xc3\xa0 es dirig\xc3\xad cap a Lisboa, on el marqu\xc3\xa9s de Santa Cruz, \xc3\x81lvaro de Baz\xc3\xa1n estava supervisant la preparaci\xc3\xb3 de la flota que havia d'unir-se a la de Cadis per envair Anglaterra. La flota anglesa s'atur\xc3\xa0 a Cascais, des d'on proposaren a \xc3\x81lvaro de Baz\xc3\xa1n un intercanvi de presoners, davant la qual cosa aquest neg\xc3\xa0 tenir cap s\xc3\xbabdit angl\xc3\xa8s en el seu poder ni estar preparant cap acci\xc3\xb3 contra Anglaterra. Tant Drake com Baz\xc3\xa1n refusaren entrar en combat, limitant-se a un intercanvi de foc d'artilleria entre la flota anglesa i les forces hispano-portugueses de terra, que no produ\xc3\xad baixes. Drake orden\xc3\xa0 hissar \xc3\xa0ncores, marxant novament cap a Sagres, on la tropa anglesa s'abast\xc3\xad d'aigua, mantenint alguns enfrontaments amb les caravel\xc2\xb7les espanyoles que havien sortit en la seva persecuci\xc3\xb3 des de Cadis. El 2 de juny els ferits i malalts anglesos foren evacuats a Anglaterra. Aquella mateixa nit s'inici\xc3\xa0 una tempesta que els va impedir la navegaci\xc3\xb3 durant tres dies._NEWLINE_La decisi\xc3\xb3 de desembarcar a l'Algarve, considerada innecess\xc3\xa0ria i perillosa pel segon al comandament, el capit\xc3\xa0 William Burroughs, i els plans de Drake de navegar cap a l'illa Terceira, portaren a Burroughs a discutir les ordres de Drake, cosa que impuls\xc3\xa0 a aquest a rellevar Burroughs del comandament i arrestar-lo. Burroughs seria enviat de tornada a Anglaterra, quedant Drake amb sols nou naus.\n_START_SECTION_\nA les A\xc3\xa7ores\n_START_PARAGRAPH_\nEl 8 de juny la flota de Drake vei\xc3\xa9 a 20 lleg\xc3\xbces de l'illa de S\xc3\xa3o Miguel la carraca portuguesa S\xc3\xa3o Filipe, que procedent de l'\xc3\x8dndia venia carregada de riqueses, i despr\xc3\xa9s d'un breu intercanvi de foc fou capturada (aquesta seria la primera nau capturada en el cam\xc3\xad de tornada de les \xc3\x8dndies). Despr\xc3\xa9s d'apoderar-se de la S\xc3\xa3o Filipe i l'enorme fortuna que duia en or, esp\xc3\xa8cies i seda, estimada en 108.000 lliures (de les que el 10% foren pel mateix Drake), la flota anglesa torn\xc3\xa0 cap a Anglaterra, on arribaren el 6 de juliol.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nL'expedici\xc3\xb3 liderada per Francis Drake fou un \xc3\xa8xit militar rotund: m\xc3\xa9s de 100 embarcacions espanyoles de diferents tonatges foren destru\xc3\xafdes o capturades en el decurs de l'expedici\xc3\xb3. Les p\xc3\xa8rdues econ\xc3\xb2miques i materials causades entre la flota espanyola per l'atac angl\xc3\xa8s provocaren que els plans espanyols d'envair Anglaterra haguessin de ser posposats m\xc3\xa9s d'un any. No seria fins a l'agost de 1588 quan l'Armada Invencible estigu\xc3\xa9s preparada per marxar cap a les illes brit\xc3\xa0niques. _NEWLINE_Els documents confiscats pels anglesos en la captura de la S\xc3\xa3o Filipe, on es detallava el tr\xc3\xa0fic mar\xc3\xadtim amb les \xc3\x8dndies Orientals i els beneficis que donava el comer\xc3\xa7 a la zona, servirien anys despr\xc3\xa9s com a base per a la fundaci\xc3\xb3 de la Companyia Brit\xc3\xa0nica de les \xc3\x8dndies Orientals."