b"\n_START_ARTICLE_\nCarlo Maratta\n_START_SECTION_\nCarrera\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Camerano, prop d'Ancona. Des de nen va mostrar gran facilitat per al dibuix, i als onze anys va viatjar a Roma, on es quedaria gaireb\xc3\xa9 tota la vida. Va ingressar com a aprenent a l'estudi d'Andrea Sacchi, on romandria durant 22 anys, i encara despr\xc3\xa9s prosseguiria la seva amistat. Testimoni d'aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s un retrat que Maratta va fer del seu mestre, exposat actualment al Museu del Prado._NEWLINE_Sacchi, deixeble de Francesco Albani, va orientar a Maratta cap a l'estudi de Rafael Sanzio, Correggio i Annibale Carracci, influ\xc3\xa8ncies que Maratta fusionaria amb altres de l'escola veneciana._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un breu viatge a la seva terra natal, Maratta va tornar a Roma el 1650 i va ser presentat pel governador d'Ancona, el cardenal Albrizio, el papa Alexandre VII, que li s'encarregaria pintures per a esgl\xc3\xa9sies romanes i per la catedral de Siena. De laFugida a Egipte, conservada en aquesta \xc3\xbaltima, hi ha una r\xc3\xa8plica de format redu\xc3\xaft al Museu del Prado._NEWLINE_Al suport de Giovanni Bellori, te\xc3\xb2ric d'art i amic de Poussin, va fer Maratta el seu primer gran enc\xc3\xa0rrec: els frescos a Sant'Isidoro de Roma (1652)._NEWLINE_Maratta va ingressar a l'Accademia di San Luca de Roma el 1662, on \xc3\xa9s nomenat Principe el 1664 i 1665. Va treballar al servei dels papes Innocenci XII i Climent IX, a qui va retratar (1669) copiant l'esquema de l'Innocenci X pintat per Vel\xc3\xa1zquez. Se li va encomanar la restauraci\xc3\xb3 dels frescos de les Estades de Rafael._NEWLINE_Va pintar el 1686 una famosa Assumpci\xc3\xb3 de la Verge per Santa Maria del Popolo a Roma. La seva tasca com fresquista inclou cicles decoratius a Frascati (la Vila Falconieri) i a Roma (el Palau Altieri). Entre els seus retrats, molt apreciats, es pot esmentar el d'Andr\xc3\xa9 Le N\xc3\xb4tre, dissenyador dels jardins de Versalles. Per\xc3\xb2 el gruix de la seva producci\xc3\xb3 \xc3\xa9s pintura religiosa. Un exemple d'aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s la Verge donant de mamar al Nen de la Casa d'Alba (Madrid, Palau de Ll\xc3\xadria)._NEWLINE_Morts Bernini i Pietro da Cortona, Maratta es va convertir en l\xc3\xadder de la pintura romana. Una de les seves obres m\xc3\xa9s importants \xc3\xa9s una pintura de Constant\xc3\xad destruint els \xc3\xaddols per al Baptisteri de Later\xc3\xa0. Aquesta obra va incrementar la fama de Maratta al Vatic\xc3\xa0. Va ser nomenat Cavaller de l'orde de Crist per Climent XI el 1704, i primer pintor per Llu\xc3\xads XIV de Fran\xc3\xa7a el mateix any._NEWLINE_La seva faceta com a gravador, encara que important, sembla limitar-se als seus anys juvenils, abans de 1660. Va gravar La flagel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de sant Andreu de Domenichino i una s\xc3\xa8rie d'imatges sobre La vida de la Verge, aquestes ideades per ell. Tamb\xc3\xa9 va treballar l'arquitectura, dissenyant diverses construccions. Fins i tot va tra\xc3\xa7ar la seva pr\xc3\xb2pia tomba, dins d'un barroquisme m\xc3\xa9s aviat exuberant._NEWLINE_La seva obra pict\xc3\xb2rica se singularitza pel seu aspecte s\xc3\xb2lid, sobri i noble, contraposat a l'efectisme una mica fr\xc3\xadvol del barroc decoratiu. No obstant aix\xc3\xb2, s'atribueix a Maratta seu gust excessiu pels detalls accessoris, i certa debilitat en el tractament dels draps._NEWLINE_Maratta va morir a Roma el 15 de desembre de 1713. Posse\xc3\xafdor d'una bona col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d'art, el 1722 aquesta sortiria a la venda, sent comprada per Felip V d'Espanya. Entre les peces que va atresorar, destaquen pintures de Giovanni Bellini, Carracci, Guido Reni i del seu mestre Sacchi."