b'\n_START_ARTICLE_\nPartit Socialista Obrer Espanyol\n_START_SECTION_\nIdeologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl prop\xc3\xb2sit era representar els interessos de les noves classes treballadores nascudes de la revoluci\xc3\xb3 industrial i ha estat canviant la seva base te\xc3\xb2rica des de la seva fundaci\xc3\xb3, adaptant-se a les circumst\xc3\xa0ncies hist\xc3\xb2riques de l\'entorn europeu i estatal. En la il\xc2\xb7legalitat durant tot el franquisme, va ser dels \xc3\xbaltims partits socialistes europeus a abandonar de les tesis marxistes (Congr\xc3\xa9s de 1979), de la m\xc3\xa0 del llavors secretari general Felipe Gonz\xc3\xa1lez M\xc3\xa1rquez, per la qual cosa s\'emmarc\xc3\xa0 ideol\xc3\xb2gicament amb la resta de partits socialistes i socialdem\xc3\xb2crates d\'Europa occidental en el si del seu gir vers un liberalisme social o progressista.\n_START_SECTION_\nEls seus inicis\n_START_PARAGRAPH_\nEs fund\xc3\xa0 clandestinament a la taberna Casa Labra de Madrid, el 2 de maig de 1879, al voltant d\'un nucli d\'intel\xc2\xb7lectuals i obrers, fonamentalment tip\xc3\xb2grafs, encap\xc3\xa7alats per Pablo Iglesias. El PSOE fou el segon partit socialista i obrer que es fund\xc3\xa0 en el m\xc3\xb3n (nom\xc3\xa9s l\'SPD alemany \xc3\xa9s anterior), celebrant el seu primer Congr\xc3\xa9s a Barcelona l\'agost del 1888.2019_NEWLINE_Des dels seus inicis, el PSOE va estar estretament vinculat a la Uni\xc3\xb3 General de Treballadors, creada el 1888 com a una federaci\xc3\xb3 sindical formalment aut\xc3\xb2noma, que actuava com aliada del PSOE en el si del moviment obrer.2019_NEWLINE_El mar\xc3\xa7 de 1886 inici\xc3\xa0 la publicaci\xc3\xb3 d\'El Socialista. El 1904 es cre\xc3\xa0 les Joventuts Socialistes._NEWLINE_El 1910, el PSOE va obtenir per primera vegada un esc\xc3\xb3 al Congr\xc3\xa9s dels Diputats, en la persona del seu fundador, Pablo Iglesias, que es va convertir aix\xc3\xad en el primer representant del moviment obrer espanyol a obtenir l\'acta de diputat._NEWLINE_Va encap\xc3\xa7alar junt a UGT el moviment vagu\xc3\xadstic d\'agost de 1917._NEWLINE_Com la resta de partits socialistes marxistes europeus, el PSOE es va veure afectat per la coneguda com crisi de les Internacionals, que va separar comunistes i socialistes en partits diferents i enfrontats entre si. El 1919, el Congr\xc3\xa9s del PSOE va estudiar la possibilitat d\'abandonar la II Internacional (socialista) i integrar-se en la nova Internacional Comunista, o III Internacional, liderada pel Partit Comunista de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, per\xc3\xb2 en decidir no canviar d\'Internacional va provocar l\'escissi\xc3\xb3 del PCE.2019\n_START_SECTION_\nLa Dictadura de Primo de Rivera i la Segona Rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nEl PSOE va romandre en la legalitat durant la dictadura del General Miguel Primo de Rivera (1923-1930). Tot i que no fou un dels signants del Pacte de Sant Sebasti\xc3\xa0 (tan sols alguns dirigents a t\xc3\xadtol personal s\'hi adscrigueren), m\xc3\xa9s endavant hi don\xc3\xa0 el seu suport per enderrocar la dictadura de Primo de Rivera i instaurar la Segona Rep\xc3\xbablica espanyola, a la qual va liderar durant la Guerra Civil._NEWLINE_Partit m\xc3\xa9s votat en les eleccions generals de juny de 1931 (dins la coalici\xc3\xb3 electoral "Conjunci\xc3\xb3 Republicano-Socialista"), en les eleccions generals del 16 de febrer del 1936, els socialistes van formar part de la coalici\xc3\xb3 electoral Front Popular, juntament amb comunistes (PCE i Partit Obrer d\'Unificaci\xc3\xb3 Marxista (POUM)), republicans (Izquierda Republicana) i altres forces d\'esquerres. Aquesta coalici\xc3\xb3 es f\xc3\xa9u amb la majoria absoluta a les Corts espanyoles, el que va dur a la formaci\xc3\xb3 d\'un nou govern, integrat per republicans, amb Manuel Aza\xc3\xb1a com a president del govern.\n_START_SECTION_\nEl PSOE sota el franquisme\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Guerra Civil, el PSOE, com la resta de partits, va ser il\xc2\xb7legalitzat i els seus b\xc3\xa9ns confiscats. L\'organitzaci\xc3\xb3 del PSOE va ser desmantellada pel r\xc3\xa8gim, que entre 1939 i 1953,2019 va arribar a arrestar fins a sis Comissions Executives. Aquesta situaci\xc3\xb3 va provocar que la Comissi\xc3\xb3 Executiva del partit s\'hagu\xc3\xa9s de traslladar a Tolosa de Llenguadoc, amb la qual cosa, el PSOE va quedar dividit entre el partit a l\'exili i el partit a dins d\'Espanya._NEWLINE_El fet que es mantinguessin les divisions internes heretades de l\'etapa anterior va debilitar la capacitat del PSOE per a reorganitzar les seves forces i desenvolupar una oposici\xc3\xb3 efica\xc3\xa7 al r\xc3\xa8gim de Franco.2019_NEWLINE_La darrera fase del proc\xc3\xa9s de renovaci\xc3\xb3 del PSOE va tenir lloc en el Congr\xc3\xa9s de Suresnes (Fran\xc3\xa7a) (1974), en el qual Felipe Gonz\xc3\xa1lez fou escollit Secretari General, en substituci\xc3\xb3 de l\'hist\xc3\xb2ric Rodolfo Llopis Ferr\xc3\xa1ndiz. Aquests canvis en la direcci\xc3\xb3 van acabar provocant la divisi\xc3\xb3 del partit entre el PSOE-hist\xc3\xb2ric, lleial a Llopis, i el PSOE Renovat, format principalment per socialistes de dins d\'Espanya i joves militants a l\'exili. Tots dos afirmaven ser el leg\xc3\xadtim PSOE. Finalment, la Internacional Socialista va recon\xc3\xa8ixer com a leg\xc3\xadtim partit socialista al PSOE Renovat.\n_START_SECTION_\nLa restauraci\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nEl desembre de 1976, el PSOE va celebrar el seu primer Congr\xc3\xa9s a Espanya des de la Guerra Civil. Felipe Gonz\xc3\xa1lez va ser ratificat en el seu c\xc3\xa0rrec de Secretari General, mentre que Ram\xc3\xb3n Rubial Cavia era escollit President del partit. L\'any seg\xc3\xbcent, al mes de febrer, el partit fou legalitzat._NEWLINE_El 15 de juny del 1977 es varen celebrar les primeres eleccions democr\xc3\xa0tiques des de la mort del dictador. Contra tot pron\xc3\xb2stic, el PSOE va ser el segon partit m\xc3\xa9s votat a les eleccions al Congr\xc3\xa9s dels Diputats, amb el 29,32% dels vots i 118 diputats. La dist\xc3\xa0ncia del PSOE respecte del Partit Comunista d\'Espanya, que nom\xc3\xa9s va aconseguir el 9,33% dels vots i 19 escons, va ser tota una sorpresa, at\xc3\xa8s que el PCE comptava amb una organitzaci\xc3\xb3 molt m\xc3\xa9s forta, i havia estat un partit opositor molt m\xc3\xa9s visible al llarg de la dictadura franquista. Els socialistes fins i tot van ser la for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s votada en nou circumscripcions: Barcelona, Val\xc3\xa8ncia, Alacant, Ast\xc3\xbaries, Sevilla, Cadis, C\xc3\xb2rdova, Ja\xc3\xa9n i M\xc3\xa0laga. Quant a les eleccions al Senat, els socialistes hi van obtenir 47 escons, si b\xc3\xa9 els 12 senadors catalans no van seure en el grup parlamentari socialista sin\xc3\xb3 en el grup Entesa dels Catalans._NEWLINE_L\'any 1978, el Partit Socialista Popular, presidit per Enrique Tierno Galv\xc3\xa1n, es va integrar en el PSOE. A les eleccions del 1977, el PSP havia obtingut 6 diputats i 2 senadors en coalici\xc3\xb3 amb altres formacions socialistes d\'\xc3\xa0mbit regional._NEWLINE_A les seg\xc3\xbcents eleccions generals, celebrades el mar\xc3\xa7 de 1979, i que eren les primeres despr\xc3\xa9s de l\'aprovaci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3, el PSOE va tornar a ser la segona for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s votada.2019 En les eleccions municipals del mateix any, aconsegu\xc3\xad governar a 1.100 municipis, dels quals en 1.039 requer\xc3\xad un pacte amb el PCE. Els seus resultats no van millorar gaire respecte de les eleccions del 1977, va obtenir el 30,4% dels vots i 121 diputats. Aix\xc3\xb2 s\xc3\xad, va aconseguir ser la candidatura m\xc3\xa9s votada en quatre prov\xc3\xadncies m\xc3\xa9s: Madrid, Tarragona, Girona i M\xc3\xbarcia. Aquest estancament va provocar interpretacions diverses sobre l\'estrat\xc3\xa8gia que havia de seguir el partit. La direcci\xc3\xb3 considerava que era una mostra de qu\xc3\xa8 la coexist\xc3\xa8ncia dels dos estils, el radical i el moderat, feia impossible que el PSOE obtingu\xc3\xa9s el suport electoral suficient per a guanyar les eleccions._NEWLINE_En el XXVIII\xc3\xa8 Congr\xc3\xa9s, celebrat a Madrid el maig de 1979, el partit va rebutjar la pretensi\xc3\xb3 del seu Secretari General de retirar la definici\xc3\xb3 marxista del PSOE. Felipe Gonz\xc3\xa1lez va dimitir del seu c\xc3\xa0rrec i una gestora dirigida per Jos\xc3\xa9 Federico de Carvajal es va fer c\xc3\xa0rrec de la direcci\xc3\xb3 del partit fins al Congr\xc3\xa9s Extraordinari que es celebr\xc3\xa0 el setembre del mateix any. En aquest Congr\xc3\xa9s Extraordinari, el PSOE va renunciar al marxisme com a ideologia oficial del partit, tot conservant-lo com a instrument cr\xc3\xadtic i te\xc3\xb2ric, alhora que Felipe Gonz\xc3\xa1lez tornava a la Secretaria General.\n_START_SECTION_\nLa primera legislatura (1982-1986)\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1982, el PSOE va guanyar per primer cop unes eleccions generals. El PSOE va obtenir la majoria absoluta d\'escons al Congr\xc3\xa9s dels Diputats, amb el 48,11% dels vots i 202 diputats, i en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia el seu l\xc3\xadder, Felipe Gonz\xc3\xa1lez M\xc3\xa1rquez, acced\xc3\xad a la presid\xc3\xa8ncia del govern._NEWLINE_En aquestes eleccions, el PSOE va aconseguir mobilitzar aquells que votaven per primera vegada, els electors que s\'havien abstingut el 1979, i exvotants d\'UCD i del PCE._NEWLINE_Aquests comicis van marcar l\'inici d\'una etapa de domini del PSOE a tots els nivells de govern. Aix\xc3\xad, l\'any seg\xc3\xbcent el PSOE guany\xc3\xa0 les eleccions municipals amb el 42,7% dels vots, mentre que Alianza Popular aconseguia el 25,9%. Els socialistes tamb\xc3\xa9 van aconseguir la vict\xc3\xb2ria a la majoria de comunitats aut\xc3\xb2nomes que van celebrar eleccions el 1983. Varen aconseguir la majoria absoluta a set comunitats (Castella - la Manxa, Extremadura, M\xc3\xbarcia, Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, Ast\xc3\xbaries, Madrid i la Rioja); i la majoria relativa a quatre (Navarra, Arag\xc3\xb3, Castella i Lle\xc3\xb3 i Can\xc3\xa0ries)._NEWLINE_El 23 de febrer de 1983, el govern socialista expropi\xc3\xa0 els b\xc3\xa9ns de Rumasa, com a mesura d\'urg\xc3\xa8ncia per a evitar la fallida del major holding d\'Espanya. _NEWLINE_El 1984, el govern del PSOE va confirmar la morat\xc3\xb2ria nuclear, prevista en el Pla Energ\xc3\xa8tic Nacional de 1983, i que formava part del programa electoral socialista._NEWLINE_El 20 de juny de l\'any 1985, i per primera vegada des de la reinstauraci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia, es va convocar una vaga general. El sindicat convocant va ser Comissions Obreres, que volia aix\xc3\xad mostrar el seu desacord amb la reforma de les pensions encetada pel govern de Felipe Gonz\xc3\xa1lez. Segons el mateix sindicat, la convocat\xc3\xb2ria de vaga va ser seguida per 4 milions de treballadors.\n_START_SECTION_\nLa segona legislatura (1986-1989)\n_START_PARAGRAPH_\nLes eleccions del 1986 es caracteritzen per un marcat continuisme respecte de les eleccions del 1982. El PSOE aconsegu\xc3\xad de nou la majoria absoluta al Congr\xc3\xa9s dels Diputats, amb el 44,06% dels vots i 184 escons._NEWLINE_El PSOE tamb\xc3\xa9 va guanyar les eleccions municipals i auton\xc3\xb2miques del 1987, mantenint la condici\xc3\xb3 de partit m\xc3\xa9s votat a la majoria de comunitats aut\xc3\xb2nomes. _NEWLINE_Tot i que el partit s\'havia oposat inicialment a l\'OTAN, els l\xc3\xadders del PSOE donen suport al manteniment Espanya dins de l\'organitzaci\xc3\xb3. El govern de Gonz\xc3\xa1lez va organitzar i guanyar un refer\xc3\xa8ndum sobre la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 el 1986, demanant un vot favorable. El govern va ser criticat per evitar els noms oficials de l\'organitzaci\xc3\xb3 utilitzant termes com \'Alian\xc3\xa7a Atl\xc3\xa0ntica\' no oficials. Un s\xc3\xadmbol d\'aquest canvi d\'opini\xc3\xb3 \xc3\xa9s Javier Solana que va fer campanya contra l\'OTAN, per\xc3\xb2 va acabar anys m\xc3\xa9s tard sent el seu secretari general._NEWLINE_Durant aquesta legislatura van tenir lloc les primeres eleccions al Parlament Europeu des de l\'entrada d\'Espanya a la CEE l\'any 1986. Tant aquestes eleccions, celebrades el 1987, com les seg\xc3\xbcents, celebrades el juny del 1989, van ser guanyades pel PSOE per majoria relativa._NEWLINE_L\'any 1987 va comen\xc3\xa7ar amb nombroses mobilitzacions socials, essent de les m\xc3\xa9s importants les vagues i manifestacions dels estudiants contra la pol\xc3\xadtica educativa del govern socialista. El mar\xc3\xa7 d\'aquell mateix any, Alianza Popular va presentar una moci\xc3\xb3 de censura contra el govern de Felipe Gonz\xc3\xa1lez, proposant com a candidat a la presid\xc3\xa8ncia el nou president del partit, Antonio Hern\xc3\xa1ndez Mancha. La moci\xc3\xb3 va ser sotmesa a votaci\xc3\xb3 el 30 de mar\xc3\xa7, rebutjant-se per 195 vots en contra, 67 a favor i 71 abstencions._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, va ser en aquesta legislatura que va tenir lloc la segona vaga general convocada contra la pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica dels governs socialistes. Aquest cop la convocat\xc3\xb2ria de vaga s\xc3\xad que va comptar amb el suport de la Uni\xc3\xb3 General de Treballadors, que es va unir a CCOO en la protesta. Segons el diari Expansi\xc3\xb3n, el 14 de desembre de 1988, 8 milions de treballadors van secundar la convocat\xc3\xb2ria dels sindicats contra la pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica i laboral del PSOE. Aquesta vaga va dur al posterior trencament dels lligams que unien al PSOE amb la UGT.\n_START_SECTION_\nLa tercera legislatura (1989-1993)\n_START_PARAGRAPH_\nLes eleccions generals espanyoles de 1989 van ser les primeres en qu\xc3\xa8 el PSOE no va aconseguir la majoria absoluta al Congr\xc3\xa9s dels Diputats, at\xc3\xa8s que nom\xc3\xa9s va obtenir la meitat dels escons. Ara b\xc3\xa9, gr\xc3\xa0cies al fet que els quatre diputats d\'Herri Batasuna es neguen a prometre o jurar la Constituci\xc3\xb3 els seus escons queden buits i es forma un Congr\xc3\xa9s amb 346 escons, on els 175 diputats socialistes s\xc3\xad que suposen la majoria absoluta de la Cambra. En aquesta legislatura el PSOE va donar suport als Estats Units en la Guerra del Golf (1991).\n_START_SECTION_\nLa quarta legislatura (1993-1996)\n_START_PARAGRAPH_\nLes eleccions del 1993 varen ser les darreres que va guanyar el PSOE sota el lideratge de Felipe Gonz\xc3\xa1lez i les primeres en qu\xc3\xa8 els socialistes van haver d\'arribar a acords amb altres forces pol\xc3\xadtiques per a mantenir-se en el govern. Si b\xc3\xa9 alguns sectors del PSOE eren partidaris de pactar amb Esquerra Unida, alguns aspectes del programa de la coalici\xc3\xb3 eren inacceptables per a Felipe Gonz\xc3\xa1lez, com ara el seu rebuig a la pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica dels governs socialistes, o la seva desconfian\xc3\xa7a respecte del Tractat de Maastricht. Aix\xc3\xad, finalment, el PSOE va acabar pactant amb Converg\xc3\xa8ncia i Uni\xc3\xb3._NEWLINE_Durant aquesta legislatura, que es va caracteritzar per l\'ambient de crispaci\xc3\xb3 permanent, el PSOE va perdre per primera vegada unes eleccions, les europees de 1994. En aquestes eleccions, el Partit Popular va treure gaireb\xc3\xa9 10 punts d\'avantatge respecte del PSOE, alhora que Esquerra Unida i CiU aconseguien els seus millors resultats en unes eleccions al Parlament Europeu._NEWLINE_L\'any vinent es van celebrar eleccions municipals i auton\xc3\xb2miques, essent tamb\xc3\xa9 la vict\xc3\xb2ria per al PP.\n_START_SECTION_\nLa primera legislatura a l\'oposici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes eleccions generals del 1996 van ser les primeres generals en qu\xc3\xa8 el partit m\xc3\xa9s votat va ser el Partit Popular, que aconsegu\xc3\xad 156 diputats, quinze m\xc3\xa9s que el PSOE. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, el PSOE va convertir-se en el principal partit de l\'oposici\xc3\xb3 al govern encap\xc3\xa7alat per Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Aznar L\xc3\xb3pez._NEWLINE_\xc3\x89s en aquesta primera legislatura a l\'oposici\xc3\xb3 que es produeix el relleu al capdavant del partit. En el trenta-quatr\xc3\xa8 Congr\xc3\xa9s, celebrat entre els dies 20 i 22 de juliol de 1997, Felipe Gonz\xc3\xa1lez va renunciar a la Secretaria General del PSOE, essent substitu\xc3\xaft per Joaqu\xc3\xadn Almunia._NEWLINE_El 13 de juny del 1999, es varen celebrar eleccions al Parlament Europeu. Tot i recuperar part del vot perdut en els anteriors comicis i aconseguir 2 eurodiputats m\xc3\xa9s, el PSOE, amb Rosa D\xc3\xadez com a cap de llista, va tornar a quedar per darrere del PP. Simult\xc3\xa0niament, es van celebrar eleccions municipals i auton\xc3\xb2miques (aquestes \xc3\xbaltimes nom\xc3\xa9s en 13 de les 17 CCAA). El Partit Popular fou el partit m\xc3\xa9s votat tamb\xc3\xa9 en aquests comicis, per\xc3\xb2 el PSOE va poder retallar dist\xc3\xa0ncies. Els socialistes van mantenir els governs auton\xc3\xb2mics que ja controlaven (Extremadura i Castella - la Manxa), alhora que aconseguien la vict\xc3\xb2ria al Principat d\'Ast\xc3\xbaries, comunitat on havien governat fins a les eleccions del 1995. Merc\xc3\xa8s als pactes postelectorals, el PSOE va guanyar el govern en dues comunitats on la for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s votada havia estat el PP (l\'Arag\xc3\xb3 i les Balears). Pactes similars es van adoptar a nivell local, el que va permetre als socialistes aconseguir les batllies de diverses capitals de prov\xc3\xadncia, com ara Sevilla, Saragossa, Granada, Almeria i Burgos, on el PP nom\xc3\xa9s disposava de majoria relativa.\n_START_SECTION_\nSegona legislatura a l\'oposici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes eleccions generals del 2000 van ser les primeres en qu\xc3\xa8 el cap de llista no era Felipe Gonz\xc3\xa1lez. Encara que en un principi el candidat havia de ser Josep Borrell, d\'acord amb el resultat de les prim\xc3\xa0ries celebrades el 28 d\'abril de 1998, la dimissi\xc3\xb3 d\'aquest va fer que acab\xc3\xa9s sent candidat el secretari general Joaqu\xc3\xadn Almunia. En aquests comicis, el PSOE va obtenir el seu pitjor resultat en unes eleccions generals des de la d\xc3\xa8cada dels setanta, en aconseguir el 34,16% dels vots i 125 diputats. Per prov\xc3\xadncies, els socialistes nom\xc3\xa9s van ser la llista m\xc3\xa9s votada en sis, quatre d\'andaluses (Huelva, Sevilla, Granada i Ja\xc3\xa9n) i dues de catalanes (Barcelona i Tarragona). _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria del PP en les generals de mar\xc3\xa7 del 2000, Almunia va dimitir. Aquell mateix any, el mes de juliol, es va celebrar el trenta-cinqu\xc3\xa8 Congr\xc3\xa9s del partit, del qual en va sortir escollit secretari general el llavors desconegut diputat per Lle\xc3\xb3 Jos\xc3\xa9 Luis Rodr\xc3\xadguez Zapatero qui va guanyar per nou vots al seu rival m\xc3\xa9s fort Jos\xc3\xa9 Bono i a Matilde Fern\xc3\xa1ndez i Rosa D\xc3\xadez. Zapatero, que fou l\'\xc3\xbaltim a exposar el seu programa, va comen\xc3\xa7ar el seu discurs amb un "...pues yo no creo que estemos tan mal" que va comportar forts aplaudiments de l\'audi\xc3\xa8ncia. Aquesta frase feia refer\xc3\xa8ncia al fet que els altres tres candidats havien exposat una visi\xc3\xb3 catastr\xc3\xb2fica de la situaci\xc3\xb3 del partit._NEWLINE_Les primeres eleccions celebrades en el conjunt de l\'Estat espanyol, des de l\'elecci\xc3\xb3 de Rodr\xc3\xadguez Zapatero com a secretari general del PSOE, van ser les municipals i auton\xc3\xb2miques del 25 de maig del 2003. El PSOE va aconseguir la vict\xc3\xb2ria -en vots- a les municipals, el que no succe\xc3\xafa des de les eleccions del 1991. Ara b\xc3\xa9, el Partit Popular es va mantenir com la primera for\xc3\xa7a pol\xc3\xadtica en nombre de regidors. Pel que fa a les auton\xc3\xb2miques, els socialistes van tornar a guanyar a les comunitats on ja eren la for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s votada (Ast\xc3\xbaries, Extremadura i Castella - la Manxa). Aix\xc3\xad mateix, es van fer amb la majoria relativa a les Corts d\'Arag\xc3\xb3, on ja governaven des del 1999 gr\xc3\xa0cies al seu pacte amb el PAR i Izquierda Unida.\n_START_SECTION_\nEl govern de Jos\xc3\xa9 Luis Rodr\xc3\xadguez Zapatero\n_START_PARAGRAPH_\nEn les eleccions generals del 2004 el PSOE, ara amb Jos\xc3\xa9 Luis Rodr\xc3\xadguez Zapatero al capdavant, guany\xc3\xa0 les eleccions i recuper\xc3\xa0 el govern. En aquestes eleccions, el PSOE va aconseguir el 42,59% dels vots v\xc3\xa0lids i 164 escons al Congr\xc3\xa9s dels Diputats. En nombres absoluts, les llistes del PSOE van rebre el suport de m\xc3\xa9s d\'onze milions de votants, xifra mai aconseguida anteriorment a Espanya. Per territoris, el PSOE va guanyar per majoria absoluta a les comunitats d\'Andalusia i Extremadura, i per majoria relativa a Catalunya i l\'Arag\xc3\xb3. Aix\xc3\xad mateix, els socialistes tamb\xc3\xa9 van ser la for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s votada a les prov\xc3\xadncies d\'\xc3\x80laba, Ciudad Real, Lle\xc3\xb3 i Santa Cruz de Tenerife._NEWLINE_Pel que fa al Senat, el resultat de les eleccions del 14 de mar\xc3\xa7 no va ser tan favorable per al PSOE, ja que el PP va ser de nou el partit amb m\xc3\xa9s senadors. Per primera vegada, els resultats d\'unes eleccions generals duien a la formaci\xc3\xb3 de majories parlament\xc3\xa0ries diferents al Congr\xc3\xa9s i al Senat. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s degut al fet que el Partit Popular, malgrat ser la segona opci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s votada en el conjunt de l\'Estat, va guanyar en m\xc3\xa9s prov\xc3\xadncies que el PSOE, i al fet que la llei electoral atorga un mateix nombre de senadors per prov\xc3\xadncia (excepci\xc3\xb3 feta dels dos arxip\xc3\xa8lags). Tot plegat va dur a qu\xc3\xa8 el PP obtingu\xc3\xa9s 102 senadors, per nom\xc3\xa9s 81 del PSOE._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s tres mesos despr\xc3\xa9s de les generals, es van celebrar eleccions al Parlament Europeu, que va guanyar el PSOE, partit que no guanyava unes eleccions europees des del 1989. En aquests comicis, marcats per l\'elevada abstenci\xc3\xb3, tant el PSOE com el PP van aconseguir els seus millors resultats -quant a percentatge de vots v\xc3\xa0lids- en unes europees._NEWLINE_Des de la formaci\xc3\xb3 del govern de Rodr\xc3\xadguez Zapatero l\'any 2004 s\'han succe\xc3\xaft a Espanya tres referenda. D\'aquests nom\xc3\xa9s un, el refer\xc3\xa8ndum sobre la Constituci\xc3\xb3 Europea, es va celebrar a tot l\'Estat, car els altres dos van ser per a aprovar nous estatuts d\'autonomia (Catalunya i Andalusia). En els tres casos va guanyar l\'opci\xc3\xb3 del S\xc3\xad, que era la que defensava el PSOE, si b\xc3\xa9 en cap convocat\xc3\xb2ria es va arribar al llindar del 50% de participaci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 s\'ha procedit durant aquesta legislatura a la reforma dels estatuts d\'autonomia del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 (en vigor des de l\'11 d\'abril de 2006), de les Illes Balears (en vigor des del 2 de mar\xc3\xa7 de 2007), de l\'Arag\xc3\xb3 (en vigor des del 23 d\'abril del 2007) i de Castella i Lle\xc3\xb3. Aquestes darreres reformes no van haver de ser sotmeses a refer\xc3\xa8ndum per haver accedit les respectives comunitats a l\'autonomia per l\'article 143 de la Constituci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad mateix, s\'han iniciat els processos per a reformar els estatuts d\'altres comunitats aut\xc3\xb2nomes (Can\xc3\xa0ries i Castella - la Manxa)._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, s\'han dut reformes legislatives en mat\xc3\xa8ria de drets civils, amb l\'aprovaci\xc3\xb3 del matrimoni entre persones del mateix sexe i de la Llei d\'Identitat de G\xc3\xa8nere. Aquesta \xc3\xbaltima permet a les persones transsexuals canviar llur nom i sexe al Document Nacional d\'Identitat sense necessitat d\'operar-se.\n_START_SECTION_\nRubalcaba i S\xc3\xa1nchez\n_START_PARAGRAPH_\nEl 4 de febrer de 2012 Alfredo P\xc3\xa9rez Rubalcaba va ser elegit nou secretari general, enfront de Carme Chac\xc3\xb3n, per\xc3\xb2 arran dels \xc2\xabmals resultats sense pal\xc2\xb7liatius\xc2\xbb del PSOE a les eleccions al Parlament Europeu de 2014, deix\xc3\xa0 la secretaria general i Pedro S\xc3\xa1nchez P\xc3\xa9rez-Castej\xc3\xb3n fou escollit secretari general del PSOE en un congr\xc3\xa9s extraordinari en juliol de 2014 despr\xc3\xa9s amb el 48,7% dels suports enfront del 36,14% que va obtenir Eduardo Madina, i despr\xc3\xa9s de perdre les eleccions generals espanyoles de 2015 i 2016, i les eleccions a Gal\xc3\xadcia i Euskadi i la dimissi\xc3\xb3 de bona part de l\'executiva va dimitir, posant el partit en mans d\'una gestora, recuperant la secretaria general en maig de 2017 despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria per majoria absoluta a les prim\xc3\xa0ries en les que es va enfrontar a Susana D\xc3\xadaz Pacheco i Patxi L\xc3\xb3pez. _NEWLINE_L\'1 de juny de 2018, Pedro S\xc3\xa1nchez Castej\xc3\xb3n es convert\xc3\xad en el nou president d\'Espanya despr\xc3\xa9s de la moci\xc3\xb3 de censura presentada contra Mariano Rajoy, la primera que triomfava en la hist\xc3\xb2ria de la democr\xc3\xa0cia. Durant aquest mandat va aprovar mesures com ara l\'ampliaci\xc3\xb3 dels permisos de paternitat o la recuperaci\xc3\xb3 de la sanitat universal. Degut a no poder aprovar els pressupostos generals de l\'Estat (PGE), va convocar eleccions generals pel 28 d\'abril de 2019, que guany\xc3\xa0 amb 123 escons i 57 de marge sobre el segon partit m\xc3\xa9s votat, el Partido Popular (PP).\n_START_SECTION_\nEstructura i organitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl PSOE est\xc3\xa0 implantat a tot l\'Estat espanyol. Des del congr\xc3\xa9s de 1979, l\'estructura del partit \xc3\xa9s federal. El m\xc3\xa0xim \xc3\xb2rgan del partit \xc3\xa9s el congr\xc3\xa9s federal qui escull al secretari general i a la comissi\xc3\xb3 executiva. Totes les federacions, una per comunitat aut\xc3\xb2noma m\xc3\xa9s la federaci\xc3\xb3 europea i les agrupacions americanes tenen dret a vot al congr\xc3\xa9s, a excepci\xc3\xb3 del Partit dels Socialistes de Catalunya qui en no ser una federaci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 un partit federat al PSOE no t\xc3\xa9 dret a vot, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que ha de tenir un membre del seu partit a la comissi\xc3\xb3 executiva del PSOE, tal com marca l\'acord de federaci\xc3\xb3 entre els dos partits.\n_START_SECTION_\nLa Comissi\xc3\xb3 Executiva Federal (CEF) i el Comit\xc3\xa8 Federal\n_START_PARAGRAPH_\nEl m\xc3\xa0xim \xc3\xb2rgan federal entre congressos \xc3\xa9s el Comit\xc3\xa8 Federal, \xc3\xb2rgan intern que dirigeix la pol\xc3\xadtica del partit, controla la gesti\xc3\xb3 de la Comissi\xc3\xb3 Executiva Federal (CEF), aprova les llistes electorals nacionals, i t\xc3\xa9 potestat per a escollir el candidat a la Presid\xc3\xa8ncia del Govern, convocar Congressos Federals, Confer\xc3\xa8ncies Pol\xc3\xadtiques o eleccions per a designar candidats (eleccions prim\xc3\xa0ries). El Comit\xc3\xa8 Federal es reuneix tres vegades l\'any._NEWLINE_La Comissi\xc3\xb3 Executiva Federal \xc3\xa9s la direcci\xc3\xb3 federal del partit. Est\xc3\xa0 formada pel president, el secretari general (vertader l\xc3\xadder del partit), la Secretaria d\'Organitzaci\xc3\xb3, 11 secretaries d\'\xc3\xa0rea i 18 secretaries executives. Entre les seves tasques destaca la concreci\xc3\xb3 de l\'estrat\xc3\xa8gia i l\'acci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica a desenvolupar pel partit i la coordinaci\xc3\xb3 entre les diferents estructures (grups parlamentaris, organismes del partit, federacions, etc.) del PSOE. La CEF es reuneix quinzenalment.'