b'\n_START_ARTICLE_\nEnduro\n_START_SECTION_\nBreu hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen de l\'enduro es remunta a comen\xc3\xa7aments del segle XX i es confon amb el del trial. Ja el 1913 es disputaren a Carlisle, Anglaterra, els primers ISDT (International Six Days Trial, Sis Dies Internacionals de Trial) a imitaci\xc3\xb3 dels Sis Dies d\'Esc\xc3\xb2cia de Trial que es venien celebrant des de 1909 i dels Sis Dies d\'Anglaterra de Trial (prova ja desapareguda). Els ISDT s\'han disputat cada any en un pa\xc3\xads diferent fins als nostres dies i s\xc3\xb3n la competici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important del calendari internacional d\'enduro._NEWLINE_Als seus inicis enduro i trial foren doncs la mateixa cosa, una prova d\'habilitat i resist\xc3\xa8ncia de pilots i motocicletes sobre un llarg recorregut per tota mena de terreny (trial significa "judici", "prova" o "assaig" en angl\xc3\xa8s). Amb el temps ambdues disciplines s\'anaren diferenciant: el que avui coneixem per "trial" es va anar especialitzant a valorar l\'habilitat del pilot sobre unes zones non-stop repartides pel recorregut, mentre que l\'actual "enduro" pass\xc3\xa0 a prioritzar la regularitat hor\xc3\xa0ria del pilot sobre aquest recorregut. (A la vegada, aquells primers "trials" foren l\'origen d\'una altra coneguda disciplina motociclista: el motocr\xc3\xb2s, el primer antecedent del qual cal anar a cercar en l\'Scott Trial, hist\xc3\xb2rica prova que data de 1914)._NEWLINE_La nova orientaci\xc3\xb3 que prenia el trial, prioritzant la regularitat hor\xc3\xa0ria, estava relacionada amb l\'experi\xc3\xa8ncia dels primers ordenances motoritzats dels ex\xc3\xa8rcits, que havien de circular per terrenys dif\xc3\xadcils per a lliurar missatges i ordres a les tropes i calia que fossin capa\xc3\xa7os de pilotar la motocicleta tot mantenint-la circulant r\xc3\xa0pidament i segura per tota mena de terrenys. Amb el pas dels anys, les competicions de "trial" d\'aquesta segona modalitat van anar canviant de nom segons el pa\xc3\xads, anomenant-se Endurance (resist\xc3\xa8ncia) en angl\xc3\xa8s i franc\xc3\xa8s, Regolarit\xc3\xa0 en itali\xc3\xa0 o regularitat en catal\xc3\xa0. Ja als anys 60, la disciplina es va comen\xc3\xa7ar a anomenar tot terreny en catal\xc3\xa0 i todo terreno en castell\xc3\xa0, abreujat "TT".\n_START_SECTION_\nOrigen del nom\n_START_PARAGRAPH_\nAt\xc3\xa8s que aquest esport era conegut amb tants noms diferents, a finals dels anys 70 la FIM (F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale de Motocyclisme) va decidir fixar-ne oficialment el nom a l\'actual "Enduro", com a evoluci\xc3\xb3 de l\'angl\xc3\xa8s Endurance, que a la vegada ve del llat\xc3\xad Endure ("suportar", "resistir"). _NEWLINE_A partir de 1981 els ISDT passaren doncs a anomenar-se ISDE, International Six Days Enduro. A la vegada, tots els pa\xc3\xafsos que mantenien denominacions divergents van adoptar definitivament aquest mot. Val a dir que abans d\'aquesta oficialitzaci\xc3\xb3 del nom ja hi havia proves de motociclisme de fora de carretera que es coneixien com a enduro sense tenir gaire a veure amb aquesta modalitat, com per exemple el c\xc3\xa8lebre Enduro de Le Touquet que es corre per les platges de Normandia, i que no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s que una cursa de velocitat de llarg recorregut per la sorra com la Baja 1000 que recorre la Baixa Calif\xc3\xb2rnia. _NEWLINE_A banda d\'aix\xc3\xb2, hi havia hagut tamb\xc3\xa9 models de Tot Terreny els anys 70 que duien aquesta denominaci\xc3\xb3, com ara les OSSA Enduro i Super Pioneer Enduro, o les Montesa Enduro.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que el terme enduro sovint s\'aplica a qualsevol tipus de cursa de fora carretera de llarga dist\xc3\xa0ncia, la seva veritable naturalesa es defineix generalment com un conjunt de normes que especifiquen exactament quan ha d\'arribar un pilot a certs llocs predefinits al llarg d\'un itinerari determinat. L\'objectiu de la competici\xc3\xb3 \xc3\xa9s arribar a aquests llocs exactament al minut prefixat, i en cas de fer-ho abans o despr\xc3\xa9s d\'aquest minut el pilot rep penalitzaci\xc3\xb3 en la seva puntuaci\xc3\xb3 global. Aix\xc3\xad doncs l\'enduro no \xc3\xa9s pr\xc3\xb2piament una cursa, sin\xc3\xb3 una prova de regularitat hor\xc3\xa0ria. _NEWLINE_L\'itinerari (o circuit) a rec\xc3\xb3rrer pot ser de poques desenes o de centenars de quil\xc3\xb2metres, i segons la seva longitud caldr\xc3\xa0 fer-hi una o m\xc3\xa9s voltes. Per tal d\'evitar que els pilots s\'hi perdin acostuma a estar marcat amb fletxes o altres senyals cada pocs quil\xc3\xb2metres o a les cru\xc3\xaflles que poden causar desorientaci\xc3\xb3. Normalment el circuit es marca per camins solitaris o pistes forestals de muntanya, tot i que de vegades pot travessar poblacions o carreteres obertes al tr\xc3\xa0nsit. Una cursa del campionat del m\xc3\xb3n ha de tenir un recorregut m\xc3\xadnim de 200 km i com a m\xc3\xa0xim el 30% del trajecte pot ser per carretera d\'asfalt._NEWLINE_Una prova d\'enduro acostuma a durar dos dies, tret de la competici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tica d\'aquest esport, els Sis Dies Internacionals d\'Enduro (International Six Days Enduro, ISDE), que se celebren cada any a finals d\'estiu en un pa\xc3\xads diferent. _NEWLINE_En una cursa d\'enduro els pilots surten en grups (anomenats rows, files, als EUA) i cada grup comen\xc3\xa7a en un moment determinat. Per exemple, si en un enduro la primera fila surt a les 8 del mat\xc3\xad i el grup d\'un determinat pilot s\'ha programat per a sortir a les 08:20, aleshores l\'hora clau de la prova s\xc3\xb3n les 08:00 i cada pilot del grup 20 (generalment 4 pilots per grup) t\xc3\xa9 el minut 20, ja que la seva hora de sortida ser\xc3\xa0 a les 08:20. Per arribar "en el seu minut" un pilot del grup 20 ha d\'arribar a determinats controls de pas (coneguts com o a checkpoint o "control") escampats per la ruta a l\'hora prescrita, que \xc3\xa9s l\'establerta pel grup 0 m\xc3\xa9s 20 minuts en aquest exemple.\n_START_SECTION_\nProves especials\n_START_PARAGRAPH_\nLes proves especials s\xc3\xb3n seccions que cal rec\xc3\xb3rrer en el menor espai de temps possible. Per norma general n\'hi ha de dues menes: Acceleraci\xc3\xb3 i Cronometrada. En algunes competicions com ara els ISDE hi pot haver una prova final consistent en una cursa de velocitat sobre circuit d\'asfalt, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s habitual.\n_START_SECTION_\nProva d\'acceleraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nHist\xc3\xb2ricament, des d\'un bon comen\xc3\xa7ament fins a mitjan d\xc3\xa8cada de 1990, en qu\xc3\xa8 fou suprimida, va existir una prova anomenada "d\'acceleraci\xc3\xb3". Aquesta prova consistia a rec\xc3\xb3rrer uns 200 metres sobre asfalt en el menor espai de temps possible. S\'acostumava a fer en rectes de circuits de velocitat, carreteres tallades per a aquesta finalitat, o fins i tot en pistes d\'aterratge d\'aeroport. Els pilots arrencaven de la l\xc3\xadnia de sortida (d\'un en un, per parelles o de tres en tres segons estigu\xc3\xa9s estipulat) i se\'ls comptabilitzava el temps que trigaven a arribar a la l\xc3\xadnia de meta. _NEWLINE_Durant aquesta prova, aprofitant que el motor anava al l\xc3\xadmit de revolucions, es feia un control sonom\xc3\xa8tric per tal de confirmar que la motocicleta no ultrapassava el l\xc3\xadmit de decibels estipulat al reglament.\n_START_SECTION_\nCronometrada\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta prova s\'anomena popularment "crono" i generalment \xc3\xa9s un recorregut per un circuit a camp obert semblant als de motocr\xc3\xb2s, delimitat especialment per a la cursa amb estaques i cintes de pl\xc3\xa0stic (tot i que de vegades s\'aprofiten circuits o parts de circuits permanents). Les "cronos" es poden inspeccionar a peu fins al dia abans que comenci la cursa, per tal d\'avaluar-ne les dificultats i el millor tra\xc3\xa7at possible un cop s\'hagin de superar. _NEWLINE_Es fa servir cronometratge electr\xc3\xb2nic per a anotar els temps dels corredors, i en cas d\'empat es resol considerant-ne les mil\xc2\xb7l\xc3\xa8simes de segon. _NEWLINE_Aquesta \xc3\xa9s la part d\'un enduro que sovint atreu a la majoria dels espectadors, ja que els pilots van tan r\xc3\xa0pid com poden i el recorregut accidentat fa que el pilotatge sigui espectacular, amb derrapades i salts.\n_START_SECTION_\nTrialeres\n_START_PARAGRAPH_\nAltres punts d\'un enduro que acostumen a ser espectaculars i atrauen for\xc3\xa7a p\xc3\xbablic s\xc3\xb3n els trams de l\'itinerari que travessen rius, zones pantanoses o enfangades, tarteres, corriols, pujades fortes amb obstacles com ara roques, arrels o pedres, etc. Aquests trams s\'anomenen popularment "trialeres" per la semblan\xc3\xa7a que tenen amb les zones o seccions controlades d\'una prova de trial, i segons el seu grau de dificultat poden fer perdre un temps valu\xc3\xb3s als pilots.\n_START_SECTION_\nEl circuit\n_START_PARAGRAPH_\nL\'orientaci\xc3\xb3 pel circuit o "navegaci\xc3\xb3" (anomenada tamb\xc3\xa9 "ral\xc2\xb7li") \xc3\xa9s b\xc3\xa0sica per a tot pilot d\'enduro. L\'error de direcci\xc3\xb3 en una cru\xc3\xaflla o un cam\xc3\xad mal senyalitzat pot comportar la p\xc3\xa8rdua de minuts valuosos que penalitzen seriosament el participant. _NEWLINE_Inicialment, els participants disposaven nom\xc3\xa9s de l\'anomenat "full de ruta", on es consignava el recorregut que calia fer, per\xc3\xb2 actualment es fan servir "roll-charts" (gr\xc3\xa0fics giratoris) que s\xc3\xb3n proporcionats pels organitzadors de la cursa per tal de guiar els pilots al llarg del circuit. Un gr\xc3\xa0fic giratori \xc3\xa9s un rotlle de paper petit, de 5-8\xc2\xa0cm d\'ample, que indica tots els torns i els llocs de control coneguts. A mesura que el conductor recorre la ruta, va desplegant el gr\xc3\xa0fic fent-lo girar en relaci\xc3\xb3 amb el quilometratge que li marca el comptaquil\xc3\xb2metres, i fa servir les marques del gr\xc3\xa0fic i del cam\xc3\xad per tal de seguir l\'itinerari i "mantenir-se en el seu minut". No tots els controls consten al gr\xc3\xa0fic, per\xc3\xb2. Per exemple, els control secrets s\xc3\xb3n les que ajuden a marcar dist\xc3\xa0ncia de punts entre els pilots, afegint imprevisibilitat a la ruta. Se\'ls anomena "secret" perqu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n desconeguts per als pilots fins que no hi arriben.\n_START_SECTION_\nOrdinadors d\'enduro\n_START_PARAGRAPH_\nDarrerament s\'han fet populars entre alguns pilots els enduro computers o ordinadors d\'enduro. Es tracta de petits aparells electr\xc3\xb2nics que es collen al manillar i per mitj\xc3\xa0 d\'uns sensors magn\xc3\xa8tics calculen les revolucions de la roda davantera i envien les dades al petit ordinador. Un cop se li han entrat les dades del "roll-chart", l\'ordinador proporciona al pilot una gran quantitat d\'informaci\xc3\xb3 que evita en gran manera els errors de navegaci\xc3\xb3 que es poden produir amb el sistema tradicional d\'interpretaci\xc3\xb3 humana._NEWLINE_Els ordinadors d\'enduro v\xc3\xa9nen preprogramats amb les regles d\'aquest esport (depenent de quines es facin servir) i un cop programats amb el roll-chart d\'una cursa determinada, poden avisar el corredor de quan pot trobar-se un control secret, recomanar mitjanes de velocitat, avisar de com ha d\'anar (r\xc3\xa0pid o a poc a poc) per anar "en el seu minut", etc. Tamb\xc3\xa9 mostren dades importants com la dist\xc3\xa0ncia recorreguda, la velocitat de la moto i similars. _NEWLINE_Fer servir ordinadors d\'enduro minimitza les possibilitats d\'error en la navegaci\xc3\xb3, i redueix considerablement el factor mental en la conducci\xc3\xb3, que fins al moment tenia una gran transcend\xc3\xa8ncia en aquest esport. Tot i aix\xc3\xad hi ha corredors que en fugen, al\xc2\xb7legant que enganyen, malgrat que d\'altres els consideren una gran troballa. Al capdavall, fer-ne servir un facilita la vida als pilots, ja que no cal que coneguin la complicada normativa d\'aquest esport en detall, ni que calculin totes les eventualitats que els pugui oferir una cursa determinada. _NEWLINE_Finalment, els bons corredors fan servir a la vegada ordinador i roll-chart (que dominen a la perfecci\xc3\xb3), per si de cas el primer se\'ls trenca en una caiguda.\n_START_SECTION_\nEsports derivats\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha algunes disciplines de fora de carretera que s\xc3\xb3n molt similars a l\'enduro, per\xc3\xb2 que se\'n diferencien per no ser proves de regularitat hor\xc3\xa0ria, i sovint s\xc3\xb3n regulats per organismes diferents dels que regulen l\'enduro. Entre aquestes especialitats hi trobar\xc3\xadem les curses de Hare Scramble, Hare & Hound, Cross Country, Resist\xc3\xa8ncia TT i d\'altres. A banda, hi ha diverses modalitats sorgides de l\'enduro que han agafat entitat pr\xc3\xb2pia, com ara l\'enduro extrem i l\'indoor.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb els Ral\xc2\xb7lis\n_START_PARAGRAPH_\nEls observadors poc informats sovint confonen aquestes dues modalitats, enduro i ral\xc2\xb7lis (o raids), per\xc3\xb2 de fet no tenen gaire en com\xc3\xba. Els ral\xc2\xb7lis s\xc3\xb3n simplement una cursa amb sortida i arribada, que pot durar un dia o diverses setmanes, i qui guanya \xc3\xa9s qui aconsegueix el millor temps final. Un dels ral\xc2\xb7lis m\xc3\xa9s coneguts \xc3\xa9s el Par\xc3\xads-Dakar, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 hi ha proves hist\xc3\xb2riques com ara el Ral\xc2\xb7li dels Faraons a Egipte o la Baja 1000, que recorre 1.000 milles per la Baixa Calif\xc3\xb2rnia, a M\xc3\xa8xic, i es disputa des dels anys 60._NEWLINE_Part de la confusi\xc3\xb3 prov\xc3\xa9 del fet que els ral\xc2\xb7lis i enduros comparteixen dues caracter\xc3\xadstiques: recorren una llarga dist\xc3\xa0ncia i abasten terrenys diversos fora de carretera, generalment sense repetir cap secci\xc3\xb3 del terreny en el curs d\'una prova.\n_START_SECTION_\nCompetici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals esdeveniments del calendari s\xc3\xb3n el Campionat del M\xc3\xb3n d\'enduro (World Enduro Championship, WEC), els Sis Dies Internacionals d\'Enduro (International Six Days Enduro, ISDE) i diversos campionats estatals. Una altra competici\xc3\xb3 internacional destacada \xc3\xa9s l\'actual Campionat d\'Europa, instaurat el 1993 i destinat a la promoci\xc3\xb3 de nous valors. L\'organisme internacional que regula l\'esport al m\xc3\xa0xim nivell \xc3\xa9s la FIM (F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale de Motocyclisme). A Europa se n\'encarrega la UEM (Union Europ\xc3\xa9enne de Motocyclisme), als EUA l\'AMA (American Motorcyclist Association) i al Regne Unit l\'ACU (Auto-Cycle Union).'