b'\n_START_ARTICLE_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nLa mort \xc3\xa9s la fi permanent de les funcions biol\xc3\xb2giques que defineixen un \xc3\xa9sser viu. Es refereix tant a la terminaci\xc3\xb3 en si com a l\'estat posterior de l\'antic organisme. L\'aut\xc3\xa8ntica naturalesa del que ve despr\xc3\xa9s de la mort ha estat des de fa mil\xc2\xb7lennis una preocupaci\xc3\xb3 central de les tradicions religioses i filos\xc3\xb2fiques d\'arreu del m\xc3\xb3n. Moltes religions tenen fe o b\xc3\xa9 en una mena de m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 o b\xc3\xa9 en la reencarnaci\xc3\xb3. Per molts, l\'efecte de la mort f\xc3\xadsica sobre qualsevol possible ment o \xc3\xa0nima roman una pregunta oberta. Per la ci\xc3\xa8ncia contempor\xc3\xa0nia, la mort d\'un organisme \xc3\xa9s final._NEWLINE_Gaireb\xc3\xa9 sense cap excepci\xc3\xb3 (vegeu Turritopsis nutricula), els animals moren eventualment d\'envelliment. Alguns fen\xc3\xb2mens intervinents que habitualment causen una mort prematura inclouen la malnutrici\xc3\xb3, la predaci\xc3\xb3, la malaltia, els accidents que provoquen traumatismes terminals o, en circumst\xc3\xa0ncies extremes, una greu pertorbaci\xc3\xb3 d\'un ecosistema. Les activitats humanes volunt\xc3\xa0ries que provoquen la mort inclouen el su\xc3\xafcidi, l\'homicidi i la guerra. Cada dia moren aproximadament 150.000 persones arreu del m\xc3\xb3n. La mort al m\xc3\xb3n natural tamb\xc3\xa9 es pot produir com a resultat indirecte de l\'activitat humana: una causa creixent de depleci\xc3\xb3 d\'esp\xc3\xa8cies en temps recents ha estat la destrucci\xc3\xb3 de sistemes ecol\xc3\xb2gics a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l\'expansi\xc3\xb3 de la tecnologia industrial._NEWLINE_L\'objectiu principal de la ci\xc3\xa8ncia m\xc3\xa8dica ha estat posposar i evitar la mort. En aquest context, la mort \xc3\xa9s vista m\xc3\xa9s com un proc\xc3\xa9s que un esdeveniment; condicions que antigament eren considerades indicadores de mort s\xc3\xb3n actualment reversibles. Quan es tra\xc3\xa7a una l\xc3\xadnia divisora entre la vida i la mort, cal tenir en compte altres factors a part de la pres\xc3\xa8ncia o abs\xc3\xa8ncia de signes vitals. En general, la mort cl\xc3\xadnica no \xc3\xa9s ni necess\xc3\xa0ria ni suficient per determinar la mort legal. Un pacient amb un cor i pulmons funcionals que hagi patit mort cerebral es pot declarar legalment mort sense que es produeixi la mort cl\xc3\xadnica. En altres paraules, la definici\xc3\xb3 m\xc3\xa8dica precisa de la mort esdev\xc3\xa9 m\xc3\xa9s problem\xc3\xa0tica, paradoxalment, a mesura que avancen els coneixements cient\xc3\xadfics i la tecnologia.\n_START_SECTION_\nLa mort per parada card\xc3\xadaca i respirat\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'abs\xc3\xa8ncia de signes vitals i especialment el criteri de l\'aturada cardiorespirat\xc3\xb2ria va ser la manera tradicional de fer el diagn\xc3\xb2stic de mort en la medicina. La seva verificaci\xc3\xb3 era relativament f\xc3\xa0cil, especialment quan la medicina cient\xc3\xadfica va aportar procediments m\xc3\xa9s exactes per registrar el batec card\xc3\xadac i la respiraci\xc3\xb3. La seva confirmaci\xc3\xb3 final tamb\xc3\xa9 era f\xc3\xa0cil, ja que n\'hi havia prou amb esperar l\'aparici\xc3\xb3 de signes de putrefacci\xc3\xb3 per tenir proves suficients que evitessin els diagn\xc3\xb2stics precipitats o erronis de la mort._NEWLINE_Les maniobres de reanimaci\xc3\xb3 cardiopulmonar van suposar un gran impacte sobre les creences establertes de l\'hora de la mort. En efecte, la possibilitat que una p\xc3\xa8rdua de funcions vitals com la respiraci\xc3\xb3 i el batec card\xc3\xadac fossin reversibles, i que determinades maniobres permetessin un "retorn a la vida", va plantejar una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 molt seriosa sobre els criteris reals d\'una mort definitiva._NEWLINE_La parada irreversible de la funci\xc3\xb3 card\xc3\xadaca i respirat\xc3\xb2ria suposa la mort de l\'organisme a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l\'an\xc3\xb2xia dels \xc3\xb2rgans i teixits corporals que en temps molt curt condueix a la mort de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules, la destrucci\xc3\xb3 per lisi dels \xc3\xb2rgans i l\'obertura al proc\xc3\xa9s de desintegraci\xc3\xb3 o descomposici\xc3\xb3 del cad\xc3\xa0ver. La p\xc3\xa8rdua irreversible de les funcions anomenades "vitals" (batec card\xc3\xadac i respiraci\xc3\xb3) ha estat el criteri diagn\xc3\xb2stic tradicional per certificar la "mort cl\xc3\xadnica" i l\'actuaci\xc3\xb3 del metge tenia una justificaci\xc3\xb3 basada fonamentalment en motius medicolegals, i amb la finalitat darrera de poder enterrar, era un diagn\xc3\xb2stic "per poder enterrar", i l\'enterrament una necessitat social preceptiva per raons de salubritat p\xc3\xbablica.\n_START_SECTION_\nPredicci\xc3\xb3 de la mort\n_START_PARAGRAPH_\nLa prova avaluable d\'asseure\'s a terra i al\xc3\xa7ar-se sense haver d\'utilitzar les extremitats com a suport (la prova de gitar-se i al\xc3\xa7ar-se) ha sigut considerada un m\xc3\xa8tode efectiu, fiable, de predicci\xc3\xb3 de la mort per a persones entre 51 i 80 anys. La fiabilitat del m\xc3\xa8tode es basa en uns resultats de 2002 persones subjectes de l\'experiment._NEWLINE_Altres m\xc3\xa8todes de predicci\xc3\xb3 relativa de la mort s\xc3\xb3n les proves autoavaluatives de salut general. Les puntuacions baixes (de pitjor salut) tenen correlaci\xc3\xb3 amb una major probabilitat de mort anterior a les persones amb puntuacions altes.\n_START_SECTION_\nLa mort com a q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 filos\xc3\xb2fica\n_START_PARAGRAPH_\nMolts fil\xc3\xb2sofs han considerat la mort com a negaci\xc3\xb3 de la vida que engendra angoixa i temor. D\'aqu\xc3\xad que, com es mostra ja en les restes paleoantropol\xc3\xb2giques, des dels inicis l\'esp\xc3\xa8cie humana hagi elaborat complexes creences i mites religiosos relatius a la mort. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, en quant que l\'home \xc3\xa9s plenament conscient de la inevitabilitat de la mort es considera que la mort forma part del sentit general d\'exist\xc3\xa8ncia humana, i apareix com el seu horitz\xc3\xb3 inevitable. Per aix\xc3\xb2, alguns fil\xc3\xb2sofs com Plat\xc3\xb3, Cicer\xc3\xb3, Montaigne o Schopenhauer, consideren la filosofia com una preparaci\xc3\xb3 per a la mort o, almenys, com una meditaci\xc3\xb3 de la mort. Tamb\xc3\xa9 des del punt de vista de la consideraci\xc3\xb3 de la mort en connexi\xc3\xb3 amb el sentit de la vida, Goethe la considerava com una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia directa de la procreaci\xc3\xb3._NEWLINE_Des de les posicions existencialistes s\'ha posat \xc3\xa8mfasi en l\'absurd de la vida que ha d\'acabar necess\xc3\xa0riament en la mort. Aix\xc3\xb2 est\xc3\xa0 en la base de l\'angoixa existencial, que s\'accentua en considerar que la mort no nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s un fet, sin\xc3\xb3 un proc\xc3\xa9s: des que naixem estem condemnats a morir (l\'home \xc3\xa9s un \xc2\xabser per a la mort\xc2\xbb segons Heidegger). D\'altra banda, i des de la perspectiva existencialista, Sartre proclama el car\xc3\xa0cter absurd tant de la mort com del su\xc3\xafcidi. Per\xc3\xb2 mentre Heidegger fa coincidir mort i finitud, Sartre conclou que la mort no \xc3\xa9s la meva possibilitat pr\xc3\xb2pia, sin\xc3\xb3 un fet contingent que pertany a la facticitat, i ha de separar-se mort i finitud._NEWLINE_Aquest corrent de pensament ha destacat la impossibilitat de \xc2\xabviure\xc2\xbb la pr\xc3\xb2pia mort, tema sobre el qual tamb\xc3\xa9 s\'havien destacat les opinions dels epicuris (\xc2\xabquan la mort \xc3\xa9s, nosaltres no som: quan nosaltres som, la mort no \xc3\xa9s\xc2\xbb), de Kant (que en la seva Antropologia assenyalava tamb\xc3\xa9 amb plena claredat la impossibilitat de concebre la pr\xc3\xb2pia mort), l\'opini\xc3\xb3 de Freud i la de Wittgenstein (\xc2\xabla mort no \xc3\xa9s un esdeveniment de la vida, no es viu la mort\xc2\xbb)._NEWLINE_Per la seva banda, la psicoan\xc3\xa0lisi considera que, a m\xc3\xa9s de la pulsi\xc3\xb3 de vida (Eros), la pulsi\xc3\xb3 de mort (Thanatos) -que es manifesta pel car\xc3\xa0cter repetitiu dels instints- \xc3\xa9s un element b\xc3\xa0sic de l\'estructura de la psique humana, i el conflicte entre aquests dos principis \xc3\xa9s un element constitutiu de la civilitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_La impossibilitat de \xc2\xabviure\xc2\xbb la pr\xc3\xb2pia mort est\xc3\xa0 en la base de la creen\xc3\xa7a en el dualisme psicof\xc3\xadsic i en la base de les creences religioses que afirmen la immortalitat de l\'\xc3\xa0nima. Aquestes creences, basades en el dualisme psicof\xc3\xadsic, adopten hist\xc3\xb2ricament diverses formes. En primer lloc, apareixen les creences basades en la concepci\xc3\xb3 d\'una \xc2\xabcaiguda\xc2\xbb o pecat original. Segons aquestes doctrines, que exemplifiquen el cristianisme i l\'orfisme (desenvolupat pels pitag\xc3\xb2rics i que inspira a Plat\xc3\xb3), la mort ha d\'entendre\'s com l\'alliberament de l\'\xc3\xa0nima de la pres\xc3\xb3 corporal. En canvi, l\'hilemorfisme aristot\xc3\xa8lic, que concep l\'\xc3\xa0nima com a forma de l\'home la mat\xc3\xa8ria del qual \xc3\xa9s el cos, implica que l\'\xc3\xa0nima no pot subsistir independentment del cos i, per tant, no pot ser immortal. Concepci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 defensada pels averroistes. Tom\xc3\xa0s d\'Aquino interpreta la teoria aristot\xc3\xa8lica des del cristianisme: ja que el cristianisme sost\xc3\xa9 la immortalitat de l\'\xc3\xa0nima, per\xc3\xb2 aquesta, en quant que forma del cos, no pot subsistir independentment, es veur\xc3\xa0 obligat no sols a afirmar la resurrecci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0nima, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 la de la carn._NEWLINE_Les doctrines dualistes i religioses, m\xc3\xa9s que assumir la mort com a negaci\xc3\xb3 radical de la vida, el que fan \xc3\xa9s negar-la, convertint-la en merament corporal i declarant-la nom\xc3\xa9s un \xc2\xabtr\xc3\xa0nsit\xc2\xbb cap a una altra forma de vida. \xc3\x89s a dir, en comptes de tractar de la mort tracten de teoritzar la resurrecci\xc3\xb3. Al seu torn, la resurrecci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 ha estat entesa hist\xc3\xb2ricament de diverses maneres. Aix\xc3\xad, algunes creences sostenen les reencarnacions successives, la transmigraci\xc3\xb3 de les \xc3\xa0nimes o metempsicosi. Generalment, aquestes creences s\xc3\xb3n solid\xc3\xa0ries d\'una concepci\xc3\xb3 c\xc3\xadclica del temps. Altres doctrines, en canvi, vinculades a una concepci\xc3\xb3 lineal del temps, com la cristiana, per exemple, sostenen una \xc3\xbanica resurrecci\xc3\xb3._NEWLINE_En canvi, des de la perspectiva d\'un monisme psicof\xc3\xadsic, la noci\xc3\xb3 de la mort \xc3\xa9s concebuda de manera molt distinta. Aix\xc3\xad, des del punt de vista de Hegel (que sost\xc3\xa9 un monisme psicof\xc3\xadsic de tipus idealista), la mort \xc3\xa9s la negaci\xc3\xb3 de la no adequaci\xc3\xb3 entre all\xc3\xb2 universal i el singular (entre esp\xc3\xa8cie i individu, per exemple), de manera que el singular es dissol en all\xc3\xb2 universal. D\'altra banda, des de posicions monistes materialistes, la mort \xc3\xa9s concebuda com a desorganitzaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, com a disgregaci\xc3\xb3 de l\'organisme, de forma que es nega tota immortalitat. Tal \xc3\xa9s, per exemple, la posici\xc3\xb3 defensada per Feuerbach, qui rebutja tota immortalitat personal.\n_START_SECTION_\nDret civil\n_START_PARAGRAPH_\nEn dret es defineix la mort com\xc2\xa0:\xe2\x89\xaaFi de la vida que determina l\'extinci\xc3\xb3 de la personalitat civil\xe2\x89\xab i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, \xc3\xa9s motiu d\'extinci\xc3\xb3 de la capacitat jur\xc3\xaddica (definida com l\'aptitud per a ser titular de drets i obligacions) de les persones f\xc3\xadsiques. La mort determina la dissoluci\xc3\xb3 del matrimoni, extingeix la p\xc3\xa0tria potestat, extingeix les relacions contractuals personal\xc3\xadssimes (com el dret d\'usdefruit i el d\'\xc3\xbas i el d\'habitaci\xc3\xb3) i determina l\'obertura de la successi\xc3\xb3._NEWLINE_Les morts s\xc3\xb3n registrades als arxius judicials (Registre Civil) amb la certificaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via del metge. En el cas de persones desaparegudes, de les quals no s\'ha pogut comprovar la mort, es pot inscriure la declaraci\xc3\xb3 de mort amb una decisi\xc3\xb3 judicial, passat un temps prudencial de la desaparici\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDret penal\n_START_PARAGRAPH_\nQuan la mort ha estat violenta o de natura sospitosa es practica una investigaci\xc3\xb3 d\'aquesta._NEWLINE_Des del punt de vista del dret penal la mort rellevant \xc3\xa9s la mort dolosa o imprudent. La mort que ha estat ocasionada per un cas fortu\xc3\xaft o de for\xc3\xa7a major no \xc3\xa9s rellevant penalment perqu\xc3\xa8 no es pot imputar a cap persona. Els Codis penals recullen un seguit de delictes contra la vida humana independent. Normalment les diferents tipologies de delicte de mort prenen com a base els conceptes d\'Homicidi._NEWLINE_L\'homicidi es defineix com la \xc2\xabmort causada a una persona per una altra\xc2\xbb. D\'aquest es deriven els altres delictes. El b\xc3\xa9 jur\xc3\xaddic protegit del delicte d\'homicidi \xc3\xa9s la vida. En l\'ordenament jur\xc3\xaddic espanyol el dret penal protegeix la vida d\'una forma absoluta: Ni tan sols el titular de la mateixa t\xc3\xa9 dret sobre ella, solament disposa d\'ella. El Codi Penal tamb\xc3\xa9 castiga la inducci\xc3\xb3 i l\'ajuda o col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3. En aquest cas s\'incorrer\xc3\xa0 en un delicte d\'ajuda a l\'homicidi._NEWLINE_El problema que es planteja amb la vida \xc3\xa9s qu\xc3\xa8 s\'ent\xc3\xa9n, jur\xc3\xaddicament, per aquest concepte \xe2\x80\x9cvida\xe2\x80\x9d. La vida \xc3\xa9s protegida des del moment del naixement fins a la mort de la persona. El problema en dret penal \xc3\xa9s determinar en quin moment comen\xc3\xa7a, o es deixa, de protegir la vida. Els debats vers l\'avortament, l\'eutan\xc3\xa0sia i la cooperaci\xc3\xb3 al su\xc3\xafcidi s\xc3\xb3n ben vius en la societat.\n_START_SECTION_\nRituals funeraris\n_START_PARAGRAPH_\nEls rituals funeraris es conceben com pr\xc3\xa0ctiques socioculturals espec\xc3\xadfiques de l\'esp\xc3\xa8cie humana, relatives a la mort d\'alg\xc3\xba i a les activitats funer\xc3\xa0ries que se\'n deriven com ara vetlles, preg\xc3\xa0ries, enterraments, cremacions, momificacions, edificaci\xc3\xb3 de monuments i sacrificis humans entre altres i sigui quina sigui l\'opci\xc3\xb3 funer\xc3\xa0ria que es practiqui, estan caracteritzats per un elaborat codi simb\xc3\xb2lic sobre la base del qual es construeix la realitat social._NEWLINE_A trav\xc3\xa9s de les sepultures el m\xc3\xb3n dels morts \xc3\xa9s present en la mem\xc3\xb2ria col\xc2\xb7lectiva dels pobles. Tanmateix, hem de ser conscients que els monuments funeraris no existeixen en totes les societats, per\xc3\xb2 tot i aix\xc3\xad, all\xc3\xa0 on hi s\xc3\xb3n es converteixen en un important referent cultural. Les tombes que s\'han mantingut intactes durant segles s\xc3\xb3n fonts imprescindibles per a la construcci\xc3\xb3 de la nostre hist\xc3\xb2ria. La posici\xc3\xb3 del mort i l\'aixovar que l\'envolta tamb\xc3\xa9 expliquen hist\xc3\xb2ries de la vida dels nostres avantpassats._NEWLINE_La majoria d\'animals nom\xc3\xa9s presenten un inter\xc3\xa8s casual en els morts de les seves pr\xc3\xb2pies esp\xc3\xa8cies. L\'enterrament ritual doncs representa un aven\xc3\xa7 significatiu en el comportament hum\xc3\xa0. Els enterraments rituals representen una consci\xc3\xa8ncia de vida i mort i una possible creen\xc3\xa7a en el m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. Philip Lieberman afirma que " els enterraments amb aixovars clarament signifiquen pr\xc3\xa0ctiques religioses i la preocupaci\xc3\xb3 pels morts que transcendeixen la vida quotidiana." _NEWLINE_Tot i que disputat, les proves suggereixen que els neandertals van ser els primers hom\xc3\xadnids a enterrar intencionadament els morts, fent-ho en tombes superficials juntament amb eines de pedra i ossos d\'animals. La pres\xc3\xa8ncia d\'aquests aixovars poden indicar una connexi\xc3\xb3 emocional amb els difunts i possiblement una creen\xc3\xa7a en el m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. Els jaciments d\'enterraments neandertals inclouen Shanidar a l\'Iraq, la cova de Kebara a Israel i Krapina a Cro\xc3\xa0cia (130.000 bp). Alguns estudiosos, tot i aix\xc3\xb2 argumenten que aquests cossos poden haver estat dipositats per raons seculars. _NEWLINE_D\'acord amb les troballes d\'ossos de 32 esp\xc3\xa8cimens d\'Homo heidelbergensis en una fossa d\'Atapuerca els humans podrien haver comen\xc3\xa7at a enterrar els seus morts molt abans durant el Paleol\xc3\xadtic inferior tard\xc3\xa0 (300.000 bp). Per\xc3\xb2 aquesta teoria \xc3\xa9s amplament q\xc3\xbcestionada en la comunitat cient\xc3\xadfica. Marques de tall en ossos de neandertals de diversos jaciments com Combe-Grenal i Abri Moula a Fran\xc3\xa7a poden implicar que els neandertals com algunes cultures humanes contempor\xc3\xa0nies poden haver practicat el ritual d\'excarnaci\xc3\xb3._NEWLINE_El primer enterrament hum\xc3\xa0 no disputat data de fa 90.000 anys: es tracta de les restes esquel\xc3\xa8tiques humanes del doble enterrament d\'una mare i el seu fill tacades d\'ocre a la cova Skhul de Qafzeh, Israel. Una varietat d\'aixovars estaven presents a l\'empla\xc3\xa7ament, incloent-hi la mand\xc3\xadbula d\'un porc senglar salvatge als bra\xc3\xa7os d\'un dels esquelets.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'edat mitjana, quan un noble veia propera la mort, convocava als seus homes i al fill gran, i comen\xc3\xa7ava tot un desplegament de rituals per deixar-ho tot ben lligat. S\'escollia el successor i es repartia l\'her\xc3\xa8ncia. L\'hereu natural era el fill gran, responsable d\'administrar els b\xc3\xa9ns de la seva mare, a qui no es deixa res. A la resta de fills que no havien fet carrera eclesi\xc3\xa0stica se\'ls donaven terres, patrimoni o r endes. Les noies casades ja havien rebut el dot, i les que eren donzelles, heretaven una renda i/o diners per atraure pretendents. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort, tres cavallers feien torns per vetllar-lo durant tota la nit. La fam\xc3\xadlia, inclosos els nens, havien d\'estar presents en el moment de la mort. Una mort esperada i sense dramatisme, que donava pas a la sepultura i a un gran banquet._NEWLINE_Per a tots els estaments socials, la mort era un acte p\xc3\xbablic. Basant-se en la riquesa i estatus del mort, el dol i l\'enterrament oscil\xc2\xb7lava entre l\'ostentaci\xc3\xb3 i la mod\xc3\xa8stia. Per a la pagesia, no deixar testament significava que el senyor confiscaria un ter\xc3\xa7 dels seus b\xc3\xa9ns.\n_START_SECTION_\nRoma\n_START_PARAGRAPH_\nEls escriptors romans han deixat prou relats i descripcions perqu\xc3\xa8 sigui possible reconstruir amb for\xc3\xa7a exactitud el ritual rom\xc3\xa0 relacionat amb la mort i con\xc3\xa8ixer les seves cerim\xc3\xb2nies i la seva forta c\xc3\xa0rrega simb\xc3\xb2lica. Els romans creien que, despr\xc3\xa9s de mort, el difunt continuava vivint, per la qual cosa el culte que es donava als morts era una necessitat que es transmetia de pares a fills. La pres\xc3\xa8ncia en els ritus funeraris de cerim\xc3\xb2nies de purificaci\xc3\xb3 que inclo\xc3\xafen banquets f\xc3\xbanebres posteriors a la mort -l\xc2\xb4immediat silicernium o la cena novendialis, al nov\xc3\xa8 dia de la mort-, juntament amb els \xc3\xa0pats i les cerim\xc3\xb2nies en ocasi\xc3\xb3 de les festes anuals de les Parentalia (13-21 de febrer) i les Lem\xc3\xbaria (maig), justificaven la necessitat d\xe2\x80\x99edificis sepulcrals i motivaven l\xe2\x80\x99agrupaci\xc3\xb3 dels menys afavorits en associacions funer\xc3\xa0ries que els garantissin els ritus socials que havien d\'acompanyar la seva mort._NEWLINE_No es coneix fins a quin punt van continuar aquests costums en la societat tardoantiga, per\xc3\xb2 resulta evident que els \xc3\xa0pats van existir igualment en els cementiris cristians, com ho demostra la pres\xc3\xa8ncia a la Necr\xc3\xb2polis de Tarragona d\xe2\x80\x99enterraments coberts en forma de mensae i triclinia, que fan refer\xc3\xa8ncia a una mateixa idea: el banquet funerari. Els rituals s\xc3\xb3n, tamb\xc3\xa9, molt semblants. Destaca el comiat dels germans en el moment d\xe2\x80\x99entrar en agonia, l\'intercanvi de l\'\xc3\xb2scul de la pau, el rentat i abillament del difunt, la process\xc3\xb3 fins a les portes de l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia amb les lamentacions, les preg\xc3\xa0ries, el trasllat del cos fins a la sepultura i la inhumaci\xc3\xb3, amb la innovaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99introduir s\xc3\xadmbols cristians en sepulcres i l\xc3\xa0pides.'