b"\n_START_ARTICLE_\nElfriede Jelinek\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer el 20 d'octubre del 1946 a la ciutat de M\xc3\xbcrzzuschlag, poblaci\xc3\xb3 austr\xc3\xadaca situada a l'estat d'Est\xc3\xadria. El seu pare, un qu\xc3\xadmic d'origen txec i de religi\xc3\xb3 jueva, va aconseguir escapar de la persecuci\xc3\xb3 nazi durant la Segona Guerra mundial treballant en sectors industrials d'import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica. Malgrat tot, diverses dotzenes de membres de la seva fam\xc3\xadlia van acabar sent v\xc3\xadctimes de l'Holocaust. Sa mare, dominant, amb qui va conviure fins i tot d'adulta i amb qui tenia una relaci\xc3\xb3 dif\xc3\xadcil, procedia d'una fam\xc3\xadlia vienesa amb un passat pr\xc3\xb2sper. _NEWLINE_De nena, Elfriede va partir el que ella considera una educaci\xc3\xb3 massa restrictiva en una escola cat\xc3\xb2lica de Viena. La seva mare havia previst que la seva filla seria una nena prodigi en el camp de la m\xc3\xbasica, per la qual cosa va aprendre a tocar el piano, l'orgue, la guitarra, el viol\xc3\xad i la viola. Posteriorment, va estudiar al conservatori de la capital austr\xc3\xadaca, on es va graduar com a organista. Jelinek tamb\xc3\xa9 va estudiar hist\xc3\xb2ria de l'art i teatre a la Universitat de Viena. Tanmateix, va haver de deixar els estudis per culpa d'un trastorn d'ansietat que li impedia seguir les classes. La cr\xc3\xadtica sost\xc3\xa9 que la biografia de Jelinek es reflecteix tot sovint en les seves obres.\n_START_SECTION_\nCarrera liter\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nVa comen\xc3\xa7ar a escriure poesia de ben jove. El seu debut literari \xc3\xa9s el recull Lisas Schatten, del 1967. Abans de rebre el Premi Nobel, la seva obra era pr\xc3\xa0cticament desconeguda fora del m\xc3\xb3n german\xc3\xb2fon. Lectors i cr\xc3\xadtics hi trobaven semblances amb les del dramaturg austr\xc3\xadac Thomas Bernhard, gr\xc3\xa0cies a la patologia de la destrucci\xc3\xb3 i l'anul\xc2\xb7laci\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria de la com\xc3\xa8dia. De fet, malgrat que l'autora no s'identifiqui amb el pa\xc3\xads i se n'allunyi, la seva obra arrela en la tradici\xc3\xb3 de la literatura austr\xc3\xadaca i mostra influ\xc3\xa8ncies d'autors d'aquest pa\xc3\xads com ara Robert Musil._NEWLINE_Les posicions pol\xc3\xadtiques de Jelinek, en concret el feminisme i la seva afiliaci\xc3\xb3 al Partit Comunista Austr\xc3\xadac, resulten vitals per a entendre i valorar la seva obra i tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n algunes de les raons de les enverinades pol\xc3\xa8miques a l'entorn de l'autora i de l'obra. Els temes destacats de la seva obra dram\xc3\xa0tica i narrativa s\xc3\xb3n la sexualitat femenina i els abusos que pateix, a m\xc3\xa9s de la guerra de sexes en general. Textos com ara Wir sind Lockv\xc3\xb6gel, Baby! (Som esquers, nena!), Die Liebhaberinnen (Les amants) i Die Klavierspielerin (La pianista) mostren la brutalitat i el joc de poder inherents a les relacions humanes amb un estil de vegades ir\xc3\xb2nicament formal i molt controlat. Segons l'autora, el poder i l'agressi\xc3\xb3 esdevenen sovint les forces motrius de les relacions personals. La seva provocadora novel\xc2\xb7la L'\xc3\xa0nsia cont\xc3\xa9 gr\xc3\xa0fiques descripcions de sexualitat, agressi\xc3\xb3 i abusos. Va rebre cr\xc3\xadtiques negatives, i algunes veus la consideren malentesa i poc valorada, i en destaquen el poder de les fredes descripcions dels fracassos morals._NEWLINE_En obres posteriors, l'autora ha abandonat fins a un cert punt les q\xc3\xbcestions femenines i ha concentrat les energies en la cr\xc3\xadtica social en general i, concretament, en els problemes d'\xc3\x80ustria per a superar el seu passat nazi. N'\xc3\xa9s un exemple clar Die Kinder der Toten (Els fills dels morts)._NEWLINE_Pel que fa al teatre, les seves obres confereixen gran import\xc3\xa0ncia a la coreografia. Sportst\xc3\xbcck, per exemple, explora el tema de la viol\xc3\xa8ncia i el feixisme en l'esport. Alguns autors consideren les seves obres taciturnes; d'altres, exuberants, i d'altres les veuen com una nova forma teatral._NEWLINE_L'obra de Jelinek \xc3\xa9s polifac\xc3\xa8tica i controvertida. S'ha vist, per torns, elogiada i condemnada per la cr\xc3\xadtica liter\xc3\xa0ria. De manera similar, el comprom\xc3\xads pol\xc3\xadtic sol aixecar reaccions de diverg\xc3\xa8ncia i \xc3\xa0dhuc d'acalorada oposici\xc3\xb3. Malgrat les pol\xc3\xa8miques p\xc3\xbabliques sobre la seva obra, l'autora ha guanyat diversos premis importants. Per exemple, el Georg B\xc3\xbcchner del 1998; el M\xc3\xbcllheim del 2002 i 2004; el Franz Kafka del 2004; i el Premi Nobel de Literatura tamb\xc3\xa9 el 2004 pel seu corrent musical de veus i contraveus en novel\xc2\xb7les i drames, que amb una passi\xc3\xb3 verbal \xc3\xbanica desemmascaren l'absurditat dels clix\xc3\xa9s socials i el seu poder de submissi\xc3\xb3._NEWLINE_L'obra de Jelinek ha estat tradu\xc3\xafda a nombrosos idiomes. Pel que fa al catal\xc3\xa0, es poden trobar Els exclosos (traducci\xc3\xb3 d'Alexandre Gombau i Arnau), La pianista (traducci\xc3\xb3 d'Ant\xc3\xb2nia Sabater) i Les amants (traducci\xc3\xb3 de Pilar Estelrich Arce i de L\xc3\xaddia \xc3\x81lvarez Grifoll)._NEWLINE_El director de cinema austr\xc3\xadac Michael Haneke va dur al cinema La pianista. La cinta, protagonitzada per l'actriu francesa Isabelle Huppert, va ajudar a fer coneguda l'autora abans de la concessi\xc3\xb3 del Premi Nobel.\n_START_SECTION_\nActivitat social\n_START_PARAGRAPH_\nJelinek va pert\xc3\xa0nyer al Partit Comunista Austr\xc3\xadac del 1974 al 1991. El PCA \xc3\xa9s un moviment marginal: alguns intel\xc2\xb7lectuals austr\xc3\xadacs, fins i tot alguns d'ells declaradament d'esquerres, l'han acusada tot sovint de ser estalinista. L'autora va assolir certa fama al seu pa\xc3\xads durant la d\xc3\xa8cada del 1990 per la sorollosa oposici\xc3\xb3 al Partit de la Llibertat de J\xc3\xb6rg Haider. Despr\xc3\xa9s de les eleccions al Parlament del 1999 i la conseg\xc3\xbcent formaci\xc3\xb3 d'un govern de coalici\xc3\xb3 entre el Partit Popular austr\xc3\xadac i el partit de Haider, Jelinek es va erigir en una de les veus m\xc3\xa9s cr\xc3\xadtiques contra el govern. Basant-se en les declaracions de nacionalisme i autoritarisme del Partit de la Llibertat, governs d'Europa i d'arreu van iniciar un a\xc3\xafllament d'aquell govern. La reacci\xc3\xb3 del govern va ser interpretar les sancions com a atacs contra el pa\xc3\xads i llan\xc3\xa7ar proclames nacionalistes de front com\xc3\xba (Nationaler Schulterschluss). Aix\xc3\xb2 va escalfar l'ambient pol\xc3\xadtic fins al punt que alguns dissidents, com ara Jelinek, van ser acusats de tra\xc3\xafci\xc3\xb3 per part dels socis de la coalici\xc3\xb3 governamental."