b'\n_START_ARTICLE_\nCeller Cooperatiu de Cornudella de Montsant\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'un edifici de planta aproximadament rectangular, de planta baixa i soterrani en el cos principal i de diferents nivells a la part posterior, corresponents a depend\xc3\xa8ncies i usos m\xc3\xbaltiples. Fou bastit sobre una fossa, que facilita la construcci\xc3\xb3 i permet l\'acc\xc3\xa9s directe al soterrani, amb arcs de desc\xc3\xa0rrega parab\xc3\xb2lics i voltes de ma\xc3\xb3 de pla "a la catalana". L\'interior t\xc3\xa9 cups diversos amb una cabuda d\'11.000 hect\xc3\xb2litres situats a banda i banda. Un segon cos, situat transversalment en la zona interm\xc3\xa8dia, tamb\xc3\xa9 de dues plantes, es destina a l\'elaboraci\xc3\xb3 i un tercer cos, nom\xc3\xa9s de planta baixa, a la part posterior cont\xc3\xa9 les tremuges. Una porxada protegeix la fa\xc3\xa7ana posterior. Les s\xc3\xb3n a dues aig\xc3\xbces amb teula sobre encavallada de fusta, exceptuant el moll de desc\xc3\xa0rrega, cobert a una sola aigua._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal -majorit\xc3\xa0riament de pedra vista, com la totalitat de les altres fa\xc3\xa7anes- destaca per la seva composici\xc3\xb3 ordenada en tres nivells segons les textures i els materials utilitzats: un primer nivell o s\xc3\xb2col de pedra en qu\xc3\xa8 s\'integren les finestres baixes de ventilaci\xc3\xb3 i la porta d\'acc\xc3\xa9s amb arc de mig punt; separat pel r\xc3\xa8tol hi ha un segon nivell, de parament estucat, amb un gran finestral triforat; un tercer nivell \xc3\xa9s el coronament de l\'edifici._NEWLINE_\xc3\x89s especialment notable l\'estructura de la planta inferior formada per un conjunt d\'arcs parab\xc3\xb2lics de ma\xc3\xb3 i rajola, i tamb\xc3\xa9 l\'\xc3\xbas de la pedra vista a la fa\xc3\xa7ana que enlla\xc3\xa7a amb el paisatge i amb els antecedents culturals de la poblaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl Celler Cooperatiu de Cornudella de Montsant est\xc3\xa0 situat a peu de carretera, a l\'entrada del poble. Va ser constru\xc3\xaft entre 1919 i 1922 per l\'arquitecte C\xc3\xa8sar Martinell i Brunet, per enc\xc3\xa0rrec del Sindicat Agr\xc3\xadcola de Cornudella, que veia en aquest edifici un signe de prosperitat. Hi van actuar com a col\xc2\xb7laboradors el t\xc3\xa8cnic en\xc3\xb2leg Isidre Campllonch i l\'especialista ole\xc3\xadcola Emili Rovirosa_NEWLINE_El celler de vi havia de tenir una capacitat per a  18.000 Hl i tamb\xc3\xa9 hi havia d\'haver un mol\xc3\xad d\'oli. El 1920,  la Junta del Sindicat Agr\xc3\xadcola, per temor que la cabuda prevista fos excessiva, va demanar a Martinell que redu\xc3\xads la capacitat a 11.000 Hl, per\xc3\xb2 conservant la tra\xc3\xa7a arquitect\xc3\xb2nica i tot all\xc3\xb2 inicial._NEWLINE_El projecte inicial aprofitava la fondalada que hi havia entre la carretera i el cam\xc3\xad posterior, a un nivell m\xc3\xa9s alt,  per estalviar l\'excavaci\xc3\xb3 de terres per als dip\xc3\xb2sits subterranis de cups que, aix\xc3\xad, van quedar en superf\xc3\xadcie._NEWLINE_Una vegada constru\xc3\xafts els cups de la planta inferior i acabada l\'estructura del celler, es van adonar que no calia haver redu\xc3\xaft la capacitat original. Per solucionar-ho,  Martinell va projectar uns cups de major capacitat per a  la planta superior._NEWLINE_La torre dip\xc3\xb2sit que s\'havia de construir a la part posterior de l\'edifici, no s\'arrib\xc3\xa0 a fer._NEWLINE_El projecte d\'aquest celler incorpora les quatre novetats t\xc3\xa8cniques (constructives i de tecnologia de producci\xc3\xb3 vitivin\xc3\xadcola) que es van convertir en invariants pr\xc3\xb2pies de l\'obra de C\xc3\xa8sar Martinell en gaireb\xc3\xa9 tots els seus cellers. Aquestes invariants es concreten en: la construcci\xc3\xb3 de l\'estructura de les naus basada en els arcs parab\xc3\xb2lics de ma\xc3\xb3, la situaci\xc3\xb3 de les finestres per a la ventilaci\xc3\xb3 de les naus, els cups subterranis cil\xc3\xadndrics i separats per cambres a\xc3\xafllants ventilades, i la composici\xc3\xb3 i textures de les fa\xc3\xa7anes._NEWLINE_Pel que fa a la tipologia, el proc\xc3\xa9s de producci\xc3\xb3 del vi s\'organitza en tres \xc3\xa0rees: el moll de desc\xc3\xa0rrega, la nau d\'elaboraci\xc3\xb3 i les naus de tines o cups, tipologia que, amb les variants d\'organitzaci\xc3\xb3 longitudinal o transversal i d\'adaptaci\xc3\xb3 a la topografia del terreny es va repetint en tots els altres cellers, introduint en aquest cas la innovaci\xc3\xb3 d\'una planta subterr\xc3\xa0nia amb estructura d\'arcs parab\xc3\xb2lics._NEWLINE_Aquest edifici, i en conjunt els cellers d\'aquesta \xc3\xa8poca, representen la manifestaci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica visible del que va ser el cooperativisme agrari a Catalunya a final del segle XIX i inici del XX, moviment que, malauradament, va quedar interrumput per la Guerra Civil.'