b"\n_START_ARTICLE_\nBiblioteca Laurenziana\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nMiquel \xc3\x80ngel despr\xc3\xa9s de la realitzaci\xc3\xb3 dels frescs de la volta de la Capella Sixtina retorna a Flor\xc3\xa8ncia, on treballa com a arquitecte a les ordres del nou papa Lle\xc3\xb3 X de M\xc3\xa8dici, escollit despr\xc3\xa9s de la mort de Juli II. Projecta la fa\xc3\xa7ana de la Bas\xc3\xadlica de San Lorenzo, mai realitzada, i el 1519 construeix la Capella Medicea o Sagristia Nova per acollir els sepulcres dels M\xc3\xa8dicis. A la realitzaci\xc3\xb3 de les tombes medicees es dedica des de 1521, i tres anys m\xc3\xa9s tard, el 1524 el papa, tamb\xc3\xa9 de la familia M\xc3\xa8dici, Climent VII encarrega la construcci\xc3\xb3 de la Biblioteca Laurenziana, per a la conservaci\xc3\xb3 dels preciosos c\xc3\xb2dexs de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 medicea. Miquel \xc3\x80ngel comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 a flanquejar un costat del claustre aixecat pel bi\xc3\xb2graf i seguidor de Brunelleschi, Antonio Manetti. _NEWLINE_El 1527, la invasi\xc3\xb3 de les tropes de Carles I d'Espanya i l'expulsi\xc3\xb3 dels M\xc3\xa8dici de Flor\xc3\xa8ncia, interrompen els treballs per als complexos \xc2\xablaurenzians\xc2\xbb. Els treballs a la sagristia nova i a la biblioteca seran represos el 1530, despr\xc3\xa9s del restabliment dels M\xc3\xa8dici al govern de Flor\xc3\xa8ncia. Per\xc3\xb2 el 1534 Miquel \xc3\x80ngel es trasllada definitivament a Roma pel nou enc\xc3\xa0rrec de Climent VII de pintar un Judici Final per a l'altar de la Capella Sixtina, interrompent els treballs en San Lorenzo per iniciar aquest nou projecte. Despr\xc3\xa9s d'aquesta interrupci\xc3\xb3 continuen construint l'edifici de la Biblioteca Laurenziana Bartolomeo Ammannati i Giorgio Vasari. _NEWLINE_El 1571, Cosme I de M\xc3\xa8dici, Gran duc de Toscana, va obrir l'encara incompleta Biblioteca al p\xc3\xbablic. Nombroses aportacions s'han realitzat al llarg del temps a la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3. El 1757 va ser escollit bibliotecari d'aquesta a Angelo Maria Bandini, que va passar cinquanta anys en el c\xc3\xa0rrec i que va seguir una pol\xc3\xadtica d'adquisicions per a engrandiment de la Biblioteca i a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s va publicar els primers cat\xc3\xa0leg dels fons bibliogr\xc3\xa0fics. _NEWLINE_Al segle XIX el bibli\xc3\xb2fil florent\xc3\xad Angelo Maria d'Elci va donar la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de primeres edicions de cl\xc3\xa0ssics llatins i grecs i es va adquirir la biblioteca de Lord Bertram Ashburnham, amb importants c\xc3\xb2dexs majorit\xc3\xa0riament en llengua italiana.\n_START_SECTION_\nL'edifici\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la d\xc3\xa8cada de 1520, Miquel \xc3\x80ngel va dissenyar de la Biblioteca Laurenziana el vest\xc3\xadbul amb l'escalinata d'acc\xc3\xa9s, annexa a la citada esgl\xc3\xa9sia de San Lorenzo, encara que els treballs no van finalitzar fins algunes d\xc3\xa8cades m\xc3\xa9s tard i ja no sota la direcci\xc3\xb3 del mestre tosc\xc3\xa0. _NEWLINE_Miquel \xc3\x80ngel va prendre com a punt de refer\xc3\xa8ncia el tipus d'articulaci\xc3\xb3 de murs desenvolupat pels seus predecessors florentins, per\xc3\xb2 en lloc de seguir amb fidelitat els c\xc3\xa0nons cl\xc3\xa0ssics estipulats per grecs i romans, Miquel \xc3\x80ngel va utilitzar aquests motius -columnes, frontons, m\xc3\xa8nsules- de manera m\xc3\xa9s personal i expressiva. _NEWLINE_El vest\xc3\xadbul constru\xc3\xaft el 1559 per Bartolomeo Ammannati, invita el silenci amb les seves finestres cegues d'est\xc3\xadpits i peraltats que s'uneixen a les bigues del sostre. Destaca en aquest, la triple escalinata que es resumeix en una \xc3\xbanica rampa, planejada per Miquel \xc3\x80ngel i que \xc3\xa9s l'exemple perfecte de l'arquitectura del manierisme. _NEWLINE_Escales amunt, la biblioteca \xc3\xa9s amb reiterada contraposici\xc3\xb3 d'obertures de trams cecs rectangulars i quadrats, una individualitzada i apartada insist\xc3\xa8ncia a l'estudi i la meditaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Sota l'actual terra de marqueteria de fusta de la biblioteca existeix un enllosat de 15 plafons blancs i vermells de terracota. Aquest terra es va descobrir per casualitat el 1774 quan una lleixa de l'escriptori 74, va cedir per sobrep\xc3\xa8s i es va trencar. A l'obra de reparaci\xc3\xb3 es va descobrir aquest terra ocult. Existeixen en l'actualitat trampes perqu\xc3\xa8 els visitants admirin aquest inusual paviment. Conformat, amb lloses quadrades de 2,6 metres de costat, fan una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia basada en els principis b\xc3\xa0sics de la geometria. Es creu que les rajoles van ser col\xc2\xb7locades seguint el disseny del mobiliari original que posteriorment es va canviar per augmentar el nombre d'escriptoris de la sala."