b'\n_START_ARTICLE_\nPe\xc3\xb1afiel\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu origen es remunta a cultures prehist\xc3\xb2riques \xe2\x80\x94existeixen restes d\'assentaments *vacceos als voltants\xe2\x80\x94, encara que \xc3\xa9s durant la Reconquesta quan s\'assenta un nucli urb\xc3\xa0 al peu del tur\xc3\xb3 que domina el castell. A principis del segle X *Penna *Fidele s\'erigeix com a pla\xc3\xa7a forta del Comtat de Monts\xc3\xb3 enfront d\'Al *Andalus, passant a dependre a la fi de segle del comtat de Castella. Amb Sancho Garc\xc3\xada, adquireix una posici\xc3\xb3 privilegiada en albergar un castell de frontera._NEWLINE_El gran senyor de la vila \xc3\xa9s l\'infant Don Joan Manuel (1282-1348),senyor, duc i pr\xc3\xadncep de Villena i nebot del rei Alfonso X el Sabio. Don Joan Manuel tria *Pe\xc3\xb1afiel com el lloc preferit de tots els seus estats repartits per diversos llocs de la geografia espanyola._NEWLINE_La il\xc2\xb7lustre vila de *Pe\xc3\xb1afiel va explicar --des de la seva fundaci\xc3\xb3 l\'any 1013-- amb una veritable hist\xc3\xb2ria, vinculada al proc\xc3\xa9s art\xc3\xadstic i social. Va albergar un gran nombre d\'edificis civils i religiosos de gran import\xc3\xa0ncia. Des de l\'etapa medieval, *Pe\xc3\xb1afiel va arribar a reunir un total de 18 Esgl\xc3\xa9sies, aix\xc3\xad com els tres Convents (Dos de frares i Un de Monges). A part, tamb\xc3\xa9 de les sis Ermites documentades, dues d\'elles conservades; fruit de la gran religiositat de les gents del lloc i l\'\xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nEl castell\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s considerat com una de les fortificacions m\xc3\xa9s belles de l\'edat mitjana espanyol, cas t\xc3\xadpic dels castells roquers. Va ser edificat, en una primera part, entre els segles IX i X, sent pe\xc3\xa7a important durant la conquesta definitiva de la pla\xc3\xa7a pel comte castell\xc3\xa0 Sancho Garc\xc3\xada l\'any 1013. Posteriorment, va ser reconstru\xc3\xaft en l\'\xc3\xa8poca de l\'infant don Joan Manuel, senyor de la vila. La fisonomia actual del castell correspon a les obres realitzades fins a la tercera quarta part del segle XV._NEWLINE_En l\'actualitat, al castell est\xc3\xa0 situat el Museu Provincial del Vi de Valladolid despr\xc3\xa9s d\'una rehabilitaci\xc3\xb3 d\'aquest. Rep m\xc3\xa9s de 140.000 visites a l\'any. Hi ha visites guiades en diversos idiomes i degustaci\xc3\xb3 dels c\xc3\xa8lebres vins de la Ribera del Duero i de la resta de denominacions de la prov\xc3\xadncia._NEWLINE_\xc3\x89s l\'edifici m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstic de la Vila. Tamb\xc3\xa9 existia l\'Alc\xc3\xa0sser d\'Alfonso X (tamb\xc3\xa9 anomenat Castell Baix) que es trobava en el lloc de l\'actual Convent de Sant Pablo i Sant Joan i, al costat del Riu Durat\xc3\xb3n._NEWLINE_Muralla_NEWLINE_Castell dePe\xc3\xb1afiel des de la poblaci\xc3\xb3. Envoltant a la vila es va construir una Muralla d\'alts murs, conservant-se alguns llen\xc3\xa7os d\'ella. Concretament situats en l\'actual Calli de les Rondes. El seu recorregut partia del Castillo, baixava fins a la Pla\xc3\xa7a del Coso envoltant-la i continuant fins a la l\xc3\xadnia del riu *Durat\xc3\xb3n per on transcorria fins a la zona de Sant L\xc3\xa1zaro, per on transcorria prop de la Pintada i la Porta de Sant *Boal, i finalment ascendint fins al Castell.\n_START_SECTION_\nFestes i tradicions\n_START_PARAGRAPH_\nBaixada de l\'\xc3\x81ngel, Domingo de Resurrecci\xc3\xb3 (Festa d\'Inter\xc3\xa8s Tur\xc3\xadstic Nacional)[editar]_NEWLINE_El Diumenge de Resurrecci\xc3\xb3 se celebra a la pla\xc3\xa7a del Cuso, una pla\xc3\xa7a rectangular i emmarcada de cases antigues d\'aproximadament 3.5000 _NEWLINE_m\xc2\xb2, la Baixada de l\'\xc3\x81ngel, declarada Festa d\'Inter\xc3\xa8s Tur\xc3\xadstic Nacional el 30 de juny de 2011, \xc3\xa9s d\'origen medieval i es conserva amb caracter\xc3\xadstiques similars a les d\'Aranda de Duero (Burgos) i en *Tudela (Navarra). L\'escenificaci\xc3\xb3 era a c\xc3\xa0rrec de la Confraria del Sant\xc3\xadssim Sagrament (els seus llibres de comptes comencen aproximadament en 1640) i es representava en tres llocs diferents de *Pe\xc3\xb1afiel (Plaza del Salvador, Plaza d\'Espanya i Pla\xc3\xa7a de San Miguel de *Reoyo; segons al fet que confraria toqu\xc3\xa9s la seva representaci\xc3\xb3). Despr\xc3\xa9s de la desaparici\xc3\xb3 de l\'Esgl\xc3\xa9sia de San Salvador dels *Escapulados (desmantellada a partir de 1959 fins a l\'any 1965), la festa es traslladaria, amb el temps, fins a la Pla\xc3\xa7a del Cuso (On actualment se celebra i corrent c\xc3\xa0rrec de l\'escenificaci\xc3\xb3 pel mateix Ajuntament de *Pe\xc3\xb1afiel). La m\xc3\xa9s antiga anotaci\xc3\xb3 es troba documentada des de l\'any 1799, indicant " Les despeses ordin\xc3\xa0ries i extraordinaris de la funci\xc3\xb3 l\'any 1799". Presenta una clara significaci\xc3\xb3 de "segons el costum antiga" (Llibres d\'Actes de la Confraria del Sant\xc3\xadssim Sagrament, Llibre II, *Pe\xc3\xb1afiel, anys 1774 al 1799)._NEWLINE_La nostra Senyora i Sant Roque_NEWLINE_Programa: _NEWLINE_Les Festes de La nostra Senyora i Sant Roque se celebren anualment del 13 al 18 d\'agost. Estan declarades d\'Inter\xc3\xa8s Tur\xc3\xadstic Regional en 1997, i s\xc3\xb3n curioses pels tancaments, les capeges amb dos toros alhora, un per dins i un altre per fora de l\'arena, i el popular *Ch\xc3\xbandara, versi\xc3\xb3 per a xaranga del pasdoble L\'Entrada de Quint\xc3\xadn Esquembre_NEWLINE_Rejoneadores a la pla\xc3\xa7a de Pe\xc3\xb1afiel._NEWLINE_S\'inicien el dia 13 amb la desfilada de penyes. El dia 14 a les dotze del migdia a la pla\xc3\xa7a d\'Espanya es llan\xc3\xa7a el chupinazo i "comencen" oficialment les festes, on la Banda Municipal de Pe\xc3\xb1afiel, toca el primer *chundara mentre sonen les campanes de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Mar\xc3\xada de *Mediavilla. Despr\xc3\xa9s \xc3\xa9s la desfilada de gegants i cabezudos pels carrers del municipi. A la tarda se celebra un tancament de *probadilla i el Desencajonamiento dels toros que seran bregats durant les festes, despr\xc3\xa9s el berenar en la ribera del *Valdobar, en el *Durat\xc3\xb3n, i a la nit la revetlla a_NEWLINE_la pla\xc3\xa7a d\'Espanya._NEWLINE_Els seg\xc3\xbcents dies es comen\xc3\xa7a la festa a dos quarts de deu del mat\xc3\xad, amb els Populars Tancaments, que surten a dos quarts de deu i en ser exposada la talla de Sant Roque del *Valdobar (Que es diposita en l\'ermita del *Valdobar) des dels corrals del mas del *Valdobar, avan\xc3\xa7ant pel carrer dels Afores de Don Joan Manuel i fins a la pla\xc3\xa7a del Cuso. A continuaci\xc3\xb3 se celebren les famoses capeges, amb un toro per dins de l\'arena i un altre per fora, creant situacions especials._NEWLINE_Des de les cinc de la tarda fins a les set t\xc3\xa9 lloc el *Ch\xc3\xbandara. Es tracta d\'un ball (cercaviles) la m\xc3\xbasica de les quals \xc3\xa9s una adaptaci\xc3\xb3 del pasdoble "L\'Entrada" d\'Esquembre que en *Pe\xc3\xb1afiel la Banda Municipal de M\xc3\xbasica toca sense parar des de la pla\xc3\xa7a d\'Espanya fins a la pla\xc3\xa7a del Coso._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s se celebren les *novilladas per professionals, i quan aquestes acaben comencen les capeges per als joves._NEWLINE_Sopars en els cellers, revetlles i la diversi\xc3\xb3 fins a l\'hora del tancament completen els dies festius._NEWLINE_Proc\xc3\xa9s Hist\xc3\xb2ric_NEWLINE_En els anys 1920, l\'alcalde D. Bernardo de Fruits, no va concedir la brega d\'un toro despr\xc3\xa9s del tancament, el poble es va esvalotar i a D. Bernardo li va faltar m\xc3\xa0 esquerra, no va haver-hi festa, per\xc3\xb2 el poble es va divertir d\'una altra manera. Es va fer un simulacre d\'enterrament de l\'alcalde, al crit de "Qui s\'ha mort? Don Bernardo". Una de les can\xc3\xa7ons que es cantaven deia:_NEWLINE_"Sr. Alcalde Major_NEWLINE_por ens has demostrat_NEWLINE_has format la gu\xc3\xa0rdia_NEWLINE_per manar retirar-nos._NEWLINE_Poble de *Pe\xc3\xb1afiel,_NEWLINE_diem en alta veu_NEWLINE_tira els toros al prat_NEWLINE_que no volem funci\xc3\xb3"._NEWLINE_Des de temps immemorial, els toros *pastaban en el terme de Pallers i els tancaments es feien des d\'all\xc3\xad. El primer dia era obligat que els toros entressin a la pla\xc3\xa7a perqu\xc3\xa8 sin\xc3\xb3 no hi havia festa. Al voltant de 1950 es va comen\xc3\xa7ar a desencaixonar a la pla\xc3\xa7a del Cuso els toros de mort, per assegurar que hi hauria brega. Ja en un dels anys de la d\xc3\xa8cada de 1950, sent alcalde Don Victoriano Lerma. va haver-hi un conat d\'acabar amb el tancament, fent-se un corral en el *Valdobar i suprimint-se els cavalls. Es van escapar tots els toros, i amb aquest frac\xc3\xa0s del tancament i la pressi\xc3\xb3 popular, la tradici\xc3\xb3 va continuar. En 1983, sent alcalde Miguel-\xc3\x81ngel Alonso *Tombo, nom\xc3\xa9s el dia de l\'Asunci\xc3\xb3n de La nostra Senyora es va fer el tancament en la forma tradicional, el dia 16 en honor de S. Roque, es van portar els toros des de Pallers en un cami\xc3\xb3 i es van deixar anar en l\'estacada del cam\xc3\xad. Des de llavors, els tancaments tradicionals a camp obert es van canviar pels tancaments o carreres de toros a l\'estil de Pamplona en un espai tancat. Cap a l\'any 2005 es dota el recorregut del tancament de doble clos.'