b'\n_START_ARTICLE_\nEl Dorado\n_START_SECTION_\nOrigen de la llegenda\n_START_PARAGRAPH_\nEl mite va comen\xc3\xa7ar l\'any 1530 als Andes de l\'actual Col\xc3\xb2mbia, on el conquistador Gonzalo Jim\xc3\xa9nez de Quesada va trobar la naci\xc3\xb3 dels muisca a l\'actual Altiplano Cundiboyacense. Els homes de Sebasti\xc3\xa1n de Belalc\xc3\xa1zar van portar la hist\xc3\xb2ria dels rituals dels muisca a Quito; all\xc3\xa0, barrejant aquesta hist\xc3\xb2ria amb altres rumors, es va formar la llegenda d\'El Dorado, \xc2\xabl\'home daurat\xc2\xbb, \xc2\xabl\'indi daurat\xc2\xbb, \xc2\xabel rei daurat\xc2\xbb. El Dorado, que es va imaginar com un lloc, va arribar a ser un regne, un imperi, la ciutat d\'aquest rei llegendari._NEWLINE_A la recerca d\'aquest regne llegendari, Francisco de Orellana i Gonzalo Pizarro van sortir de Quito l\'any 1541 en direcci\xc3\xb3 a l\'Amazones en una de les m\xc3\xa9s fat\xc3\xaddiques i famoses expedicions per trobar El Dorado._NEWLINE_Hi ha una altra llegenda sobre El Dorado que explica que en l\'\xc3\xa8poca de Tahuantinsuyo, quan els inques van saber que els conquistadors havien assassinat Atahualpa, malgrat que seguien arribant a Cajamarca centenars d\'ind\xc3\xadgenes carregats d\'or i plata per pagar el seu rescat, Rumi\xc3\xb1ahui, un dels principals generals, va decidir amagar tot l\'or de la ciutat acompanyat de mil inques, com a m\xc3\xadnim. La llegenda no diu exactament on es va amagar l\'or per\xc3\xb2 moltes persones creuen que l\'or es va amagar al fons del llac Titicaca o als llanganatis equatorians. A partir del segle XVIII, expedicions que buscaven el tresor dels inques van avan\xc3\xa7ar per l\'abrupta i inh\xc3\xb2spita zona de la serralada dels Andes coneguda amb el nom de "Llanganates" (una part de la qual forma part d\'una reserva natural). Totes aquestes expedicions van acabar amb resultats oficialment in\xc3\xbatils i tr\xc3\xa0gics degut a la p\xc3\xa8rdua de vides.\n_START_SECTION_\nCerim\xc3\xb2nia de l\'indi daurat\n_START_PARAGRAPH_\nLa narraci\xc3\xb3 original es troba a la cr\xc3\xb2nica El Carnero, de Juan Rodr\xc3\xadguez Freyle. Segons Freyle, durant el festival religi\xc3\xb3s de Guatavita, a prop de l\'actual Bogot\xc3\xa0, cobrien amb pols d\'or el cacic i sacerdot dels muisca._NEWLINE_El 1636, Juan Rodr\xc3\xadguez Freyle va escriure una versi\xc3\xb3, adre\xc3\xa7ada al seu amic Don Juan, el cacic o governant de Guatavita._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 existeixen altres llacunes dins del departament de Cundinamarca on es practicava aquest ritual i on es van trobar peces d\'or, que s\'exposen al Museu de l\'Or de Bogot\xc3\xa0. Una d\'elles, el raid muisca de Pasca, representa el ritu de El Dorado en forma d\'una figureta d\'or preciosa que es va trobar als camps de cultiu propers al poble de Pasca, Cundinamarca._NEWLINE_Les poblacions muisca i els seus tresors van caure r\xc3\xa0pidament a les mans dels conquistadors. Quan van fer inventari de les noves terres obtingudes, els espanyols es van adonar aviat que, malgrat les quantitats d\'or dels indis, no hi havia ciutats daurades, ni tan sols mines, ja que els muisca obtenien l\'or a trav\xc3\xa9s del comer\xc3\xa7 amb les nacions ve\xc3\xafnes. Al mateix temps, per\xc3\xb2, els espanyols van comen\xc3\xa7ar a escoltar hist\xc3\xb2ries de El Dorado, aix\xc3\xad com dels ritus que tenien lloc a la llacuna de Guatavita, narrades pels indis capturats._NEWLINE_La llacuna de Guatavita actualment t\xc3\xa9 una gran sitja a un costat, prova dels intents de drenar la llacuna que es van fer l\'any 1580.\n_START_SECTION_\nExpedicions\n_START_PARAGRAPH_\nL\'expedici\xc3\xb3 a la recerca de El Dorado m\xc3\xa9s famosa va ser la que va protagonitzar Francisco de Orellana l\'any 1541, encara que va haver-hi altres intents anteriors. Al principi, els exploradors van buscar El Dorado als Andes, a prop de Col\xc3\xb2mbia. Sebasti\xc3\xa1n de Belalc\xc3\xa1zar, un conquistador espanyol que havia viatjat amb Crist\xc3\xb2for Colom, i Francisco Pizarro van buscar El Dorado al sud-oest de Col\xc3\xb2mbia l\'any 1535. El conquistador espanyol Gonzalo Jim\xc3\xa9nez de Quesada va marxar a la recerca de El Dorado l\'any 1536. Despr\xc3\xa9s de derrotar els muisca i establir Bogot\xc3\xa0 com la capital de la Nova Granada, Quesada va adonar-se que Federmann i Belalc\xc3\xa1zar havien reclamat la mateixa terra; en una trobada pac\xc3\xadfica que va tenir lloc a Bosa, els va conv\xc3\xa8ncer per tornar a Espanya l\'any 1539 i resoldre aquest afer._NEWLINE_Mentre els tres entaulaven batalles legals per la Nova Granada, altres homes van continuar la recerca. L\'any 1541, Gonzalo Pizarro i Francisco de Orellana van sortir rumb a El Dorado i van acabar en un viatge desastr\xc3\xb3s per l\'Amazones. Despr\xc3\xa9s de dividir-se en dos grups, Pizarro i els seus homes van tornar a Quito; Orellana, per contra, va seguir amb el viatge i va descobrir i bajetar el riu Amazones._NEWLINE_L\'any 1541, Felipe de Utre, un explorador espanyol nascut a Alemanya, va emprendre una infruct\xc3\xadfera recerca de El Dorado per l\'Amazones, al territori d\'Omagua. Va trobar un territori densament poblat per\xc3\xb2 cap regne daurat._NEWLINE_Walter Raleigh va ser el primer explorador angl\xc3\xa8s que va emprendre la recerca. Raleigh va sortir en direcci\xc3\xb3 a la Guyana, tal com la va anomenar l\'any 1595. Va navegar pel riu Orinoco fins a l\'interior de la Guyana i va trobar alguns objectes d\'or, per\xc3\xb2 res de les dimensions de la llegenda. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2, va publicar un llibre sobre el seu viatge titulat El descubrimiento de la Guyana (El descobriment de la Guyana), on promovia l\'exploraci\xc3\xb3 del Regne Daurat._NEWLINE_L\'any 1987, es va publicar en un diari local de l\'Estat de Roraima (Brasil) Folha de Boa Vista, cosa que podria significar, si es verifica, un descobriment excepcional a mans de Roland Stevenson, un xil\xc3\xa8 arrelat a la ciutat de Manaus. Stevenson va parlar d\'un cam\xc3\xad inca que anava des de l\'Equador fins a les serres de les Guyanes i que tenia tambos de pedra per tot el recorregut. A m\xc3\xa9s, va trobar vestigis d\'indument\xc3\xa0ria inca i gravats de pedra amb motius andins. Va especular, tamb\xc3\xa9, amb el fet que el nom \xc2\xabGuyana\xc2\xbb provingu\xc3\xa9s de l\'inca Guayna Capac, ja que es pronuncien de manera semblant, i va assegurar que algunes \xc3\xa8tnies parlaven una llengua de la mateixa fam\xc3\xadlia de l\'idioma quechua, aix\xc3\xad com el fet que la fisonomia d\'alguns representants de l\'\xc3\xa8tnia Yanomami era molt semblant a la dels pobladors andins.\n_START_SECTION_\nEl Dorado i el fals mite de Guatavita\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1990, despr\xc3\xa9s de tres anys de preparatius i investigacions, el documentalista i periodista colombi\xc3\xa0 Roberto Tovar Gait\xc3\xa1n se submergeix amb un equip de busos i c\xc3\xa0meres de televisi\xc3\xb3 a la llacuna de Guatavita, ubicada al Sesquil\xc3\xa9, Cundinamarca, i comprova que el centre t\xc3\xa9 una profunditat de 26 metres. Al fons de la llacuna descobreix, tamb\xc3\xa9, una gran quantitat d\'arbustos morts i pastures quasi petrificades pel fred, els quals evidencien que, entre els anys 1900 i 1906, van dessecar totalment la llacuna. A m\xc3\xa9s, Tovar localitza el t\xc3\xbanel pel qual van treure l\'aigua de la llacuna._NEWLINE_Al seu viatge, titulat Las lagunas del Dorado, evidencia i demostra que, encara que la llacuna de Guatavita va ser un important centre cerimonial per a la iniciaci\xc3\xb3 dels joves que serien coronats Zipas o reis de Bacat\xc3\xa0, aquesta llacuna \xc2\xabno va ser el bressol aut\xc3\xa8ntic de El Dorado\xc2\xbb. Segons les troballes, l\'aut\xc3\xa8ntic bressol seria la petita llacuna de Siecha (paraula muisca que significa La casa del bar\xc3\xb3), que es troba a prop de la pir\xc3\xa0mide del Sol Muisca, a 35 kil\xc3\xb2metres de Guatavita._NEWLINE_Tota la hist\xc3\xb2ria es relata en una s\xc3\xa8rie de v\xc3\xaddeos documentals titulada Col\xc3\xb2mbia oculta, propietat de Tovar, que es pot veure a la videoteca del Museu de l\'Or de Bogot\xc3\xa0.'