b"\n_START_ARTICLE_\nSuperbombolla\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes estrelles m\xc3\xa9s massives, amb masses que van des de vuit un centenar de masses solars i els tipus espectrals O i B es troben generalment en grups anomenats associacions OB. Les estrelles O massives tenen forts vents estel\xc2\xb7lars, i totes aquestes estrelles exploten com a\xc2\xa0supernoves al final de la seva vida._NEWLINE_Els vents m\xc3\xa9s forts estel\xc2\xb7lars alliberen energia cin\xc3\xa8tica de 10\xe2\x81\xb5\xc2\xb9 ergs (10\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb4 J), equivalent a una explosi\xc3\xb3 de supernova. Aquests vents poden bufar vents estel\xc2\xb7lars que beneficien la formaci\xc3\xb3 de bombolles de desenes d'anys llum. Les explosions de supernova, de manera similar, creen ones de xoc que pot arribar a grand\xc3\xa0ries encara m\xc3\xa9s grans, amb velocitats d'expansi\xc3\xb3 de fins a diversos centenars de km\xc2\xa0s\xe2\x81\xbb\xc2\xb9._NEWLINE_Les estrelles en associacions OB no estan gravitacionalment unides, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s s'allunyen a velocitats de prop de 20\xc2\xa0km\xc2\xa0s\xe2\x81\xbb\xc2\xb9. Com a resultat, la majoria de les seves explosions de supernova es produeixen dins de la cavitat tallada per les bombolles de fort vent estel\xc2\xb7lar.\xc2\xa0Mai es formen restes visibles d'una supernova, per\xc3\xb2, en comptes, dipositen eficientment la seva energia dins de l'interior calent com ones de so. Superbombolles prou grans poden bufar per complet a trav\xc3\xa9s del disc gal\xc3\xa0ctic, alliberant la seva energia dins d'un envolvent halo gal\xc3\xa0ctic o, fins i tot, en el medi intergal\xc3\xa0ctic_NEWLINE_El gas interestel\xc2\xb7lar escombrat per superbombolles generalment fredes, formen una capa densa al voltant de la cavitat. Aquests dip\xc3\xb2sits es van observar per primera vegada en la l\xc3\xadnia d'emissi\xc3\xb3 en vint-i-un cent\xc3\xadmetres des de l'hidrogen, el que porta a la formulaci\xc3\xb3 de la teoria de la formaci\xc3\xb3 de superbombolla.\xc2\xa0Tamb\xc3\xa9 es va observar de l'emissi\xc3\xb3 de raigs X del seu interior calent, en la l\xc3\xadnia d'emissi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica de les seves petxines ionitzades, i una cont\xc3\xadnua emissi\xc3\xb3 de raigs infrarojos de la pols arrossegada per les seves petxines. Els raigs X i les emissions visibles s'observen t\xc3\xadpicament en les superbombolles m\xc3\xa9s joves, mentre que els grans, els objectes m\xc3\xa9s grans vist en vint cent\xc3\xadmetres, fins i tot poden resultar de la combinaci\xc3\xb3 de m\xc3\xbaltiples superbombolles, per la qual cosa de vegades es distingeix per anomenar-les\xc2\xa0superpetxines."