b'\n_START_ARTICLE_\nComparses de Vilanova i la Geltr\xc3\xba\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 de les Comparses\n_START_PARAGRAPH_\nLes Comparses de Vilanova s\xc3\xb3n agrupaments de parelles del ve\xc3\xafnatge que surten en formaci\xc3\xb3 de fileres, amb vestimenta uniforme a ballar desfilant pels carrers, amb m\xc3\xbasica inicialment feta per bandes musicals i actualment per xarangues. Les Comparses de Vilanova i la Geltr\xc3\xba es distingeixen d\'altres comparses d\'altres llocs com les de Moros i Cristians, la Patum de Berga i d\'altres per complir un protocol hist\xc3\xb2ric en la seva actuaci\xc3\xb3 que comporta la participaci\xc3\xb3 d\'una gran part del ve\xc3\xafnatge de la ciutat. Actualment les parelles s\'agrupen en associacions registrades a Vilanova._NEWLINE_Les comparses es fan agrupant parelles i s\'estructuren en les anomenades "banderes" infantils, juvenils i adultes, acompanyades, durant el Carnaval,  cadascuna d\'elles per un grup de m\xc3\xbasics que interpreten, can\xc3\xa7ons tradicionals i que s\xc3\xb3n molt conegudes com, sobretot, El Turuta, marxa que en el temps ha esdevingut un himne t\xc3\xa0cit i inamovible al Carnaval. Altres composicions musicals t\xc3\xadpiques per les marxes, d\'alt nivell sonor, durant el Diumenge de Comparses i sobretot a la Pla\xc3\xa7a de la Vila, s\xc3\xb3n els pasdobles Amparito Roca, del mestre Teixidor i Paquito el Chocolatero, de l\'alacant\xc3\xad Gustau Pascual Falc\xc3\xb3, compassos t\xc3\xadpics per marxar amb el seu peculiar ball.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes comparses tenen un origen anterior al segle XVIII en qu\xc3\xa8 Francesc Papiol i de Padr\xc3\xb3 les cita documentalment. Les Comparses, congregades en la Pla\xc3\xa7a de les Cols feien ressaltar l\'esperit festiu catal\xc3\xa0 alegre i soroll\xc3\xb3s incloent la vida familiar fent que les parelles estiguin formades per membres de la mateixa fam\xc3\xadlia, vilanovins pr\xc3\xb2xims o els anomenats "pretendents", joves en cerca de parella._NEWLINE_Totes les interrupcions de les festes del Carnaval a Vilanova han estat degudes a per\xc3\xadodes d\'activitat b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica, com la guerra del Franc\xc3\xa8s, les guerres carlines i darrerament la guerra civil espanyola. De 1936 fins a l\'any 1955 es varen interrompre totes les festes del Carnaval, les disfresses i les Comparses. Inesperadament, deu parelles es varen atrevir a sortir ballant l\'any 1955 i aix\xc3\xad va ser com es varen reiniciar les festes ben conegudes pel seu atractiu popular.\n_START_SECTION_\nGuerra de caramels\n_START_PARAGRAPH_\nEl diumenge, de bon mat\xc3\xad, les diferents Comparses s\'agrupen en els locals de les associacions de les quals son membres d\'on surten a les 9 del mat\xc3\xad ballant al so de la m\xc3\xbasica que toca la banda musical que els acompanya. Poden arribar a ser un cinquantena de parelles a cada Comparsa. Les parelles formen fileres i porten un banderer al capdavant amb la bandera representativa de la colla. Van uniformats, ells amb barretina i armilla o americana o mocador, i elles amb clavells al cap i mant\xc3\xb3 de Manila. Cada Comparsa duu uns colors diferents que els identifica. Els caramels s\xc3\xb3n carregats per l\'home en mocadors de farcells, i es tiren d\'entre 10 i 15\xc2\xa0kg per parella._NEWLINE_Durant la d\xc3\xa8cada de 1930 l\'Ajuntament concedia una lla\xc3\xa7ada a la comparsa que aport\xc3\xa9s m\xc3\xa9s membres. Actualment la lla\xc3\xa7ada \xc3\xa9s donada a totes les colles. L\'itinerari \xc3\xa9s lliure per tots els carrers de la ciutat i es van llan\xc3\xa7ant caramels, especialment quan es troben amb d\'altres banderes. El final de festa \xc3\xa9s a la Pla\xc3\xa7a de la Vila, on es fa una gran guerra de caramels al so del Turuta. Tot seguit, un cop s\'han acabat tots els caramels per llan\xc3\xa7ar es balla un pasdoble._NEWLINE_En acabar la guerra final les banderes marxen a dinar, al ball de comparser. Per la tarda s\xc3\xb3n molts els que continuen la festa ballant les danses de Vilanova a la Pla\xc3\xa7a de les Cols.'