b'\n_START_ARTICLE_\nLa donzella de neu\n_START_SECTION_\nOrigen i context\n_START_PARAGRAPH_\nRimski-K\xc3\xb3rsakov \xc3\xa9s molt popular a Occident per obres orquestrals com Capritx espanyol, La gran Pasqua russa, i Sh\xc3\xa9h\xc3\xa9razade. Per\xc3\xb2 a la seva terra natal se\'l considera fonamentalment un compositor d\'\xc3\xb2pera, de les quals en va escriure quinze i que la majoria encara continuen representant-se als teatres russos. A causa de les barreres de l\'idioma i la cultura, aquestes \xc3\xb2peres no han conquerit un lloc fix en el repertori occidental, si b\xc3\xa9 han arribat extractes de nombrosos passatges en forma de m\xc3\xbasica orquestral._NEWLINE_Entorn el canvi de segle, Rimski-K\xc3\xb3rsakov va preparar una s\xc3\xa8rie de suites o \xc2\xabquadres musicals\xc2\xbb de diverses de les seves \xc3\xb2peres, que eren en gran manera compilacions. Curiosament, sembla que el compositor podia no haver tingut res a veure amb el muntatge de la suite d\'aquesta \xc3\xb2pera, ja que no est\xc3\xa0 inclosa en la llista d\'obres del compositor, ni s\'esmenta en la seva autobiografia La meva vida musical. _NEWLINE_La noia de neu \xc3\xa9s una obra at\xc3\xadpica del dramaturg Aleksandr Ostrovski, una faula dram\xc3\xa0tica escrita sota la influ\xc3\xa8ncia de les del veneci\xc3\xa0 Carlo Gozzi, d\'una banda, i del Shakespeare del Somni d\'una nit d\'estiu, de l\'altra, que es va estrenar a Sant Petersburg l\'any 1872. Per\xc3\xb2 per a l\'estrena moscovita al teatre Bolxoi, l\'any seg\xc3\xbcent, el director dels Teatres Imperials va encarregar d\'urg\xc3\xa8ncia una m\xc3\xbasica incidental per a l\'obra a Txaikovski, que en tres setmanes va haver d\'escriure tota la partitura. Per\xc3\xb2 pocs anys m\xc3\xa9s tard, el 1881, Rimski-K\xc3\xb3rsakov es va enamorar de la pe\xc3\xa7a d\'Ostrovski i va compondre una \xc3\xb2pera que va fer oblidar la no gens desdenyable m\xc3\xbasica incidental de Txaikovski._NEWLINE_L\'obra d\'Ostrovski es va trobar amb una tempesta de comentaris negatius en el moment de la seva creaci\xc3\xb3 i la primera producci\xc3\xb3. Les cr\xc3\xadtiques van dir de l\'obra que era una \xc2\xabfantasia sense sentit, plena de "pallassades" i "entremaliadures"\xc2\xbb, sobrevivint nom\xc3\xa9s a nou actuacions entre 1873 i 1874. L\'obra va desapar\xc3\xa8ixer r\xc3\xa0pidament de l\'escena dram\xc3\xa0tica. En les seg\xc3\xbcents d\xc3\xa8cades, el creixent inter\xc3\xa8s pel folklore i l\'etnografia va provocar un canvi en les actituds cap a La donzella de neu; l\'obra va inspirar pintors com V\xc3\xadktor Vasnetsov i Mikha\xc3\xafl Vr\xc3\xbabel, fins que va arribar a Rimski-K\xc3\xb3rsakov. El 1900, l\'obra d\'Ostrovski va fer un retorn triomfal a l\'escena dram\xc3\xa0tica, tot sent produ\xc3\xafda per tres sales alhora. Llavors els cr\xc3\xadtics van lloar l\'obra com un tresor de la literatura nacional, tot qualificant-lo de \xc2\xabconte de fades nacional\xc2\xbb. En gran manera, aquest canvi en les actituds generals respecte de l\'obra es va deure a l\'aparici\xc3\xb3 de l\'\xc3\xb2pera de Rimski-K\xc3\xb3rsakov el 1881, que utilitzava l\'obra d\'Ostrovski com a llibret \xe2\x80\x94amb lleugers canvis i retallades._NEWLINE_Rimski-K\xc3\xb3rsakov va llegir per primera vegada La donzella de neu d\'Ostrovski el 1874. Aquest \xc3\xbaltim havia guanyat un ampli reconeixement com a principal dramaturg de R\xc3\xbassia amb els seus melodrames i drames socials. Rimski-K\xc3\xb3rsakov acabava d\'estrenar La donzella de Pskov (la seva primera \xc3\xb2pera) amb la qual es confirmaria com un revolucionari de l\'\xc3\xb2pera en la l\xc3\xadnia del cercle de Bal\xc3\xa0kirev, al qual pertanyia. La seva hist\xc3\xb2ria \xc3\xa9s una amalgama de contes populars russos integrats per formar una representaci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0ntica for\xc3\xa7a convencional de la mitologia popular. El personatge del t\xc3\xadtol apareix en els contes de diversos nens com una bella nena que s\'apareix m\xc3\xa0gicament a una parella d\'ancians sense fills. Ostrovski va ampliar aquests contes curts en un drama de llarga durada mitjan\xc3\xa7ant l\'addici\xc3\xb3 de personatges de la mitologia russa i una subtrama que involucra als habitants d\'un poble rus m\xc3\xadtic anomenat Berendei._NEWLINE_Rimski-K\xc3\xb3rsakov va demanar perm\xc3\xads a Ostrovski per adaptar el gui\xc3\xb3 en un llibret d\'\xc3\xb2pera. L\'estiu de 1880, mentre estava de vacances amb la fam\xc3\xadlia en una casa de camp llogada a Steliovo, Rimski-K\xc3\xb3rsakov va comen\xc3\xa7ar a compondre La donzella de neu. Eren els primers temps del seu matrimoni, una harmoniosa i jocunda etapa de la seva vida que va propiciar obres tan delicioses com la present i la seva companya de g\xc3\xa8nere, La nit de maig. El compositor havia quedat fascinat per aquesta visi\xc3\xb3 del paganisme antic rus i va completar un esborrany de la partitura abans d\'agost, despr\xc3\xa9s de tres mesos. L\'orquestraci\xc3\xb3 es va fer durant els seg\xc3\xbcents mesos a Sant Petersburg._NEWLINE_L\'\xc3\xb2pera va quedar enllestida l\'abril de 1881. Despr\xc3\xa9s de completar-la, Rimski-K\xc3\xb3rsakov va deixar de compondre durant dos anys. M\xc3\xbassorgski va morir el mar\xc3\xa7 de 1881 i Rimski es va proposar la colossal tasca de posar en ordre els manuscrits del seu amic i aix\xc3\xad preparar-los per ser publicats.\n_START_SECTION_\nRepresentacions\n_START_PARAGRAPH_\nEs va estrenar al Teatre Mari\xc3\xafnski de Sant Petersburg el 29 de gener de 1882 sota la direcci\xc3\xb3 d\'Eduard N\xc3\xa1pravn\xc3\xadk. No va ser un \xc3\xa8xit immediat, per\xc3\xb2 va anar guanyant popularitat i reconeixement al llarg de la d\xc3\xa8cada de 1880 fins a arribar a ser un gran \xc3\xa8xit a tota R\xc3\xbassia. El seu \xc3\xa8xit es pot explicar f\xc3\xa0cilment si es t\xc3\xa9 en compte que est\xc3\xa0 basada en un dels contes de fades russos m\xc3\xa9s populars (Txaikovski va compondre m\xc3\xbasica incidental per a una altra versi\xc3\xb3)._NEWLINE_Tres anys m\xc3\xa9s tard va ser presentada a Moscou per l\'\xc3\x92pera privada de R\xc3\xbassia, sota la direcci\xc3\xb3 d\'Enrico Bevignani i amb magn\xc3\xadfics dissenys esc\xc3\xa8nics de Viktor Vasnetsov, Isaac Levitan i Konstantin Korovin. Al Teatre Bolxoi es va presentar el 1893. M\xc3\xa9s endavant, l\'any 1898 l\'\xc3\xb2pera va ser revisada com la versi\xc3\xb3 que actualment es representa._NEWLINE_Al Gran Teatre del Liceu de Barcelona no es va estrenar fins al cap de quaranta anys, el 24 de gener de 1922. Va ser una de les primeres \xc3\xb2peres russes que es van poder veure al Liceu, encara que la seva estrena no va despertar gran entusiasme. Va semblar llavors que l\'obra significava una regressi\xc3\xb3 cap a les velles f\xc3\xb3rmules de l\'\xc3\xb2pera italiana. Una nova representaci\xc3\xb3 de l\'any 1931 no va millorar la impressi\xc3\xb3 que se\'n tenia al Liceu, malgrat la inspiraci\xc3\xb3 d\'algunes p\xc3\xa0gines de la partitura i l\'atractiu de les danses, que en aquesta ocasi\xc3\xb3 van haver de ser repetides pels aplaudiments del p\xc3\xbablic.\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nFilla del rei Gla\xc3\xa7 i de la fada Primavera, Sneg\xc3\xbarotxka, la donzella de neu, t\xc3\xa9 el cor de neu, que el sol no pot fondre-li. Un dia, des del fons del bosc on viu, sent els cants de Lel, el pastor. Encisada per aquella veu i pel que canta, Sneg\xc3\xbarotxka demana als seus pares anar a viure entre els homes. Un cop all\xc3\xa0, l\'adopten una parella de pagesos i la noia comen\xc3\xa7a a viure com ells. En una ocasi\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 escoltava les can\xc3\xa7ons de Lel, el pastor li demana un pet\xc3\xb3 en paga, per\xc3\xb2 ella li d\xc3\xb3na nom\xc3\xa9s una flor. Aleshores Lel fuig amb tot d\'altres noies que el reclamen. Sneg\xc3\xbarotxka \xc3\xa9s consolada per Kupava, la noia que est\xc3\xa0 a punt de casar-se amb el pastor Mizguir. Per\xc3\xb2 quan apareix aquest darrer, resulta que s\'enamora perdudament de Sneg\xc3\xbarotxka._NEWLINE_Llavors l\'abandonada Kupava recorre a la just\xc3\xadcia del bon tsar Berendei, que \xc3\xa9s festejat pels seus m\xc3\xbasics i cortesans (que es queixen del fred que no s\'atura). El tsar ordena la preparaci\xc3\xb3 d\'una gran cerim\xc3\xb2nia nupcial i ofereix un premi a qui sigui capa\xc3\xa7 d\'enamorar Sneg\xc3\xbarotxka, sabedor que el fred no cessar\xc3\xa0 fins que el cor de neu de la noia s\'arribi a fondre. Durant la festa, Lel torna a cantar i en acabat li \xc3\xa9s concedit com a premi un pet\xc3\xb3 de la noia que ell esculli. Per\xc3\xb2 Lel tria Kupava, contra les esperances de Sneg\xc3\xbarotxka._NEWLINE_Aleshores, la noia de neu reclama l\'ajuda de la seva mare, que finalment li concedeix el do d\'estimar qui l\'estimi. Sneg\xc3\xbarotxka d\xc3\xb3na el seu amor a Mizguir, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no fa sin\xc3\xb3 que la noia acabi fonent-se finalment, escalfada pel sol de l\'amor. Mentre Mizguir es llan\xc3\xa7a al riu, desesperat, el tsar i tota la seva cort celebren amb una gran festa la tornada del sol.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi musical\n_START_PARAGRAPH_\nRimski-K\xc3\xb3rsakov considerava La donzella de neu no nom\xc3\xa9s la primera obra amb la qual quedava satisfet, sin\xc3\xb3 que sempre va dir que era la seva millor \xc3\xb2pera. Tamb\xc3\xa9 representa l\'inici revelador en la dissoluci\xc3\xb3 del Grup dels Cinc com a grup estil\xc3\xadsticament cohesionat. Escrita el 1880, amb la seva estrena al cap de pocs mesos de la mort de Modest M\xc3\xbassorgski el 1881, el seu tema basat en un conte de fades i els seus recitatius, \xc3\xa0ries i cavatines poc convencionals van despertar ambival\xc3\xa8ncia entre els seus companys en el cercle de Bal\xc3\xa0kirev, encara que van lloar els cors populars i les harmonies afectives de Rimski-K\xc3\xb3rsakov. Aix\xc3\xad, la hist\xc3\xb2ria de la recepci\xc3\xb3 de La donzella de neu ofereix una perspectiva especial sobre la seva relaci\xc3\xb3 amb el grup, ja que l\'\xc3\xb2pera per a ell fou com una mena de declaraci\xc3\xb3 d\'independ\xc3\xa8ncia art\xc3\xadstica, una declaraci\xc3\xb3 de la seva postura est\xc3\xa8tica personal, encara que lluny d\'un trencament complet amb Bal\xc3\xa0kirev, M\xc3\xbassorgski o els ideals que representaven._NEWLINE_Tot i que se\'l considera el conservador del grup Bal\xc3\xa0kirev, Rimski-K\xc3\xb3rsakov va ser un compositor profundament innovador. Desencantat com estava amb la pros\xc3\xb2dia naturalista que va caracteritzar el seu company M\xc3\xbassorgski (o ell mateix amb la seva primera \xc3\xb2pera La donzella de Pskov), Rimski-K\xc3\xb3rsakov va barrejar el recitatiu mel\xc3\xb2dic, la can\xc3\xa7\xc3\xb3 popular russa i el cromatisme rom\xc3\xa0ntic tard\xc3\xa0 en un distintiu nou llenguatge musical. D\'aquesta manera, va obtenir la reputaci\xc3\xb3 com un dels principals compositors d\'\xc3\xb2pera de R\xc3\xbassia, una distinci\xc3\xb3 que sobreviu fins als nostres dies._NEWLINE_Per sobre de tot, Rimski-K\xc3\xb3rsakov va ser un individualista. La diversitat estil\xc3\xadstica de les seves \xc3\xb2peres no planteja menys problemes per als seus contemporanis que per a la seva classificaci\xc3\xb3 avui dia. En un moment en qu\xc3\xa8 les rivalitats personals i professionals dividien l\'escena musical russa en dos camps oposats en\xc3\xa8rgicament, \xc3\xa9s a dir, el grup de Bal\xc3\xa0kirev i el de la Societat de M\xc3\xbasica Russa dirigida per Anton Rubinstein, ell es va atrevir a posar un pont entre els dos: eslav\xc3\xb2fils i occidentalistes. Per exemple, Bal\xc3\xa0kirev era un eslav\xc3\xb2fil declarat i Txaikovski va desenvolupar b\xc3\xa0sicament el contrapunt occidental. Aix\xc3\xad com M\xc3\xbassorgski i, en menor mesura, Cui, van menysprear la traject\xc3\xb2ria creativa que Rimski-K\xc3\xb3rsakov havia triat, aquest es va trobar amb el suport p\xc3\xbablic i privat del m\xc3\xa0xim exponent del camp musical rival, Txaikovski._NEWLINE_La donzella de neu \xc3\xa9s una \xc3\xb2pera de n\xc3\xbameros amb escenes cont\xc3\xadnues ocasionals. El seu recitatiu a piacere \xc3\xa9s l\'estil oposat de la declamaci\xc3\xb3 arioso desenvolupat per Dargomijski i M\xc3\xbassorgski. Era, en efecte, el rebuig de Bor\xc3\xads Godunov de M\xc3\xbassorgski (1873) en favor de Ruslan i Liudmila (1842) de Glinka. El realisme dram\xc3\xa0tic i la declamaci\xc3\xb3 naturalista donaven pas als n\xc3\xbameros d\'\xc3\xb2pera, amb \xc3\xa0ries, recitatius, i espectaculars escenes corals._NEWLINE_La Donzella de neu \xc3\xa9s, com el seu nom indica, un \xc3\xa9sser fant\xc3\xa0stic que sedueix per la seva fr\xc3\xa0gil i cristal\xc2\xb7lina pres\xc3\xa8ncia per\xc3\xb2 que congela el que toca i crea disturbis entre els mortals fins que la bella i temperada Primavera la desf\xc3\xa0 en escorrentia. \xc3\x89s a dir, s\'entreteixeixen els registres del que \xc3\xa9s hum\xc3\xa0 i el sobrenatural, sintetitzats en les forces de la naturalesa mateixa. Rimski es mou amb comoditat en aquest l\xc3\xadmit amb un melodisme delicat que varia segons els personatges; una ir\xc3\xb2nica visi\xc3\xb3 de les cerim\xc3\xb2nies camperoles i cortesanes._NEWLINE_Les principals caracter\xc3\xadstiques musicals de La donzella de neu s\xc3\xb3n la divisi\xc3\xb3 segons el costum tradicional oper\xc3\xadstic en \xc3\xa0ries, duos, etc., per\xc3\xb2 amb abund\xc3\xa0ncia de cors molt ben treballats r\xc3\xadtmica i harm\xc3\xb2nicament; un \xc3\xbas ampli de les antigues maneres, abandonades fins aleshores pels compositors; una ocupaci\xc3\xb3 en harmonia de nous acords (com la de sis notes en l\'escala per tons); la utilitzaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7a intensa del leitmotiv; la import\xc3\xa0ncia dels recitatius; l\'apropiada escriptura de les parts vocals; els efectes orquestrals originals com un tr\xc3\xa9molo de flautes en acord i una abund\xc3\xa0ncia de solos per a diversos instruments especialment el clarinet._NEWLINE_La utilitzaci\xc3\xb3 dels leitmotiv no s\'ha de considerar una influ\xc3\xa8ncia de Wagner \xe2\x80\x94que Rimski-K\xc3\xb3rsakov en aquella \xc3\xa8poca coneixia molt poc. Per\xc3\xb2 tot i que Rimski-K\xc3\xb3rsakov no havia vist o estudiat L\'anell del Nibelung quan va treballar en aquesta \xc3\xb2pera, estava familiaritzat amb les primeres obres de Wagner i els seus escrits te\xc3\xb2rics. Mentre que per a Wagner s\xc3\xb3n la trama sobre la qual es forma el teixit orquestral, en l\'escriptura de Rimski-K\xc3\xb3rsakov els leitmotiv s\'empren sobretot en les veus i de vegades s\xc3\xb3n parts d\'un tema m\xc3\xa9s o menys llarg; com la melodia principal de La donzella de neu i el tema del tsar Berundei. De vegades els seus leitmotiv s\xc3\xb3n realment motius r\xc3\xadtmics-mel\xc3\xb2dics; altres no s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s que successions d\'acords._NEWLINE_La m\xc3\xbasica \xc3\xa9s una amalgama d\'elements populars, religiosos i orientals, \xc3\xa9s mel\xc3\xb2dica i prou bonica, amb l\xc3\xadnies vocals molt l\xc3\xadriques, encara que soni una mica ferma donada la seva tem\xc3\xa0tica fantasmag\xc3\xb2rica.'