b'\n_START_ARTICLE_\nKarol Rathaus\n_START_SECTION_\nEstudis musicals\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva fam\xc3\xadlia, d\'origen jueu, tenia una tradici\xc3\xb3 musical, ja que tant el seu avi com el seu besavi eren m\xc3\xbasics profesionals. El seu pare, que va decidir estudiar una carrera acad\xc3\xa8mica, estava d\'alguna forma consternat al descobrir el talent musical del seu fill, que comen\xc3\xa7a a tocar el piano d\'o\xc3\xafda als cinc anys. Aviat mostra destresa amb la improvisaci\xc3\xb3 i la composici\xc3\xb3. Als set anys comen\xc3\xa7a a escriure m\xc3\xbasica, i als catorce ja compon per a orquestra._NEWLINE_El 1913 Rathaus es trasllada a Viena i estudia amb Franz Schreker, que tamb\xc3\xa9 va ser professor de Krenek i d\'Alois H\xc3\xa1ba. Els seus estudis s\xc3\xb3n interromputs quan, el 1915, amb l\'inici de la Primera Guerra Mundial, \xc3\xa9s enviat a l\'ex\xc3\xa8rcit austr\xc3\xadac. Acabada la guerra, el 1920 segueix Schreker a Berlin quan aquest \xc3\xa9s nomenat director de la Hochschule f\xc3\xbcr Musik. Poc despr\xc3\xa9s, per motius econ\xc3\xb2mics Karol es veu obligat a tornar a Viena per\xc3\xb2 no es troba a gust aqu\xc3\xad. No \xc3\xa9s fins al 1926 que s\'instal\xc2\xb7la permanentment a Berlin, que considera la capital de la vida cultural i musical, i on es sent com a casa.\n_START_SECTION_\nPrimeres obres\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la seva estada a Viena, Rathaus ja s\'havia guanyat un cert reconeixement com a compositor, especialment per les seves obres de piano. La seva Primera Simfonia va ser estrenada a Darmstadt el 1924 diriga per Joseph Rosenstock, i la Segona, dirigida per Hermann Scherchen, va ser estrenada el 1926. Ambdues van tenir un \xc3\xa8xit considerable (especialment la Segona, encara que va ser considerada "radical"), i el cr\xc3\xadtic Walter Schrenk el va situar com "la major esperan\xc3\xa7a de la nostra nova m\xc3\xbasica"._NEWLINE_Amb l\'estrena del seu ballet Der letzte Pierrot a la Staatsoper Unter den Linden (Berl\xc3\xadn), Rathaus va viure el seu major triomf, que va marcar la seva carrera com a compositor. Aquest ballet trasllada la hist\xc3\xb2ria de Pierrot i la seva b\xc3\xbasqueda de Colombina al segle XX, on busca a la seva estimada en escenaris de f\xc3\xa0briques modernes i sales de ball, i es sent com un estrany d\'una \xc3\xa8poca passada. Despr\xc3\xa9s de l\'\xc3\xa8xit del ballet, les seves obres d\'orquestra eren estrenades per directors de la talla de Furtw\xc3\xa4ngler, Kleiber, Scherchen, Horenstein i Klemperer._NEWLINE_La seva m\xc3\xbasica de cambra tamb\xc3\xa9 es va fer un lloc en el repertori musical del moment._NEWLINE_A partir del 1928, va compondre m\xc3\xbasica de teatre per a les produccions de Max Reinhardt, col\xc2\xb7laborant amb Alfred D\xc3\xb6blin entre altres i, finalment, va comen\xc3\xa7ar tamb\xc3\xa9 a crear m\xc3\xbasica per al cinema. The Murderer Dmitri Karamazov, produ\xc3\xafda el 1930 i dirigida per Fedor Ozep, va ser una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula musical, on es van fer talls en les imatges segons la durada de les seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies musicals i no a l\'inrev\xc3\xa9s. Durant els seg\xc3\xbcents anys, va treballar en moltes altres pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, amb directors com Granowski, Brahm i Duvivier.\n_START_SECTION_\nExili i \xc3\xbaltimes obres\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del 1932, amb el creixent antisemitisme que invadeix Alemanya, Karol es veu obligat a abandonar Berlin. Sobreviu a Par\xc3\xads treballant gaireb\xc3\xa9 \xc3\xbanicament per al cinema, per\xc3\xb2 el 1934, amb la crisi de la ind\xc3\xbastria del cinema a Fran\xc3\xa7a, es trasllada amb la seva fam\xc3\xadlia a Londres. Aqu\xc3\xad no t\xc3\xa9 moltes possibilitats en el cinema, i la manca de nacionalitat brit\xc3\xa0nica l\'obliga un altre cop a exiliar-se, ara als Estats Units. Davant la impossibilitat de fer-se lloc entre les grans productores de Hollywood, Rathaus accepta el 1940 la proposta d\'enseyar composici\xc3\xb3 al Queens College a Nova York, on viu fins a la seva mort, el 1954._NEWLINE_Durant aquests anys est\xc3\xa9n la seva obra amb llargues composicions com Louisville Prelude, Vision Dramatique i la seva Tercera Simfonia. El Queens College va mostrar el seu agra\xc3\xafment nomenant el seu edifici despr\xc3\xa9s d\'ell. Molts dels seus manuscrits i altres documents tamb\xc3\xa9 es van assegurar un lloc permanent a la instituci\xc3\xb3 a la que va servir.\n_START_SECTION_\nEstil musical\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra de Rathaus es caracteritza per varietat r\xc3\xadtmica, harmonies atrevides i influ\xc3\xa8ncies d\'Europa de l\'Est. No va continuar les tradicions rom\xc3\xa0ntiques tardies per\xc3\xb2 tampoc es va unir al moviment de la Segona Escola de Viena. Al principi, el seu estil era una barreja d\'eleg\xc3\xa0ncia vienesa i elements de la tradici\xc3\xb3 polonesa. A poc a poc va evolucionar a un expressionisme alemany modern que al principi no va conv\xc3\xa8ncer al p\xc3\xbablic. Despr\xc3\xa9s de Der letzte Pierrot, el seu estil es va fer m\xc3\xa9s rom\xc3\xa0ntic i mel\xc3\xb2dic.'