b'\n_START_ARTICLE_\nNucli hist\xc3\xb2ric de X\xc3\xa0tiva\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 historicoart\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nX\xc3\xa0tiva \xc3\xa9s una zona de poblament des de les \xc3\xa8poques m\xc3\xa9s primerenques de l\'exist\xc3\xa8ncia de vida humana a la pen\xc3\xadnsula. Aix\xc3\xad, des que l\'home Neanderthal va poblar els propers paratges naturals de la Cova Negra (com mostren les restes arqueol\xc3\xb2giques all\xc3\xad trobats), durant la seua hist\xc3\xb2ria, X\xc3\xa0tiva va ser habitada, successivament, per totes i cadascuna de les civilitzacions que van ocupar la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica._NEWLINE_Coneguda com a "Sait" quan era la ciutat ibera m\xc3\xa9s important de la Contest\xc3\xa0nia (els contestans van ser un dels pobles ib\xc3\xa8rics preromans de cultura m\xc3\xa9s rica i variada, van habitar la pen\xc3\xadnsula entre el segle VI i el segle I aC, i va acabar amb la romanitzaci\xc3\xb3, encara que els seus vestigis han perdurat fins avui dia). En \xc3\xa8poca romana es consolida la muntanya del castell com a recinte emmurallat. Tamb\xc3\xa9 hi ha mostres del pas dels visigots, com les restes trobades sota l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Feliu._NEWLINE_De l\'\xc3\xa8poca musulmana es poden trobar molts vestigis, ja que en aquest moment es duen a terme moltes obres d\'infraestructura necess\xc3\xa0ries per a l\'expansi\xc3\xb3 de la ciutat i el seu despla\xc3\xa7ament a la zona m\xc3\xa9s plana. Aix\xc3\xad, es porta l\'aigua de la Font de Bell\xc3\xbas cap a la ciutat, mitjan\xc3\xa7ant canalitzacions, la qual cosa al seu torn repercuteix positivament en el cultiu. En augmentar el per\xc3\xadmetre de la poblaci\xc3\xb3, les muralles aconsegueixen la seva major extensi\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 existeix en aquest moment una xarxa vi\xc3\xa0ria que ha perdurat fins als nostres dies, i espais destinats al comer\xc3\xa7, administraci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i econ\xc3\xb2mica, i religiosos que, posteriorment, van ser utilitzats pels repobladors cristians per aixecar els seus propis edificis. Despr\xc3\xa9s de la conquesta cristiana els musulmans s\xc3\xb3n expulsats al raval extramurs, i a la ciutat es van aixecar esgl\xc3\xa9sies, i ordes religiosos van aixecar convents. Ja al segle XIV, amb les guerres castellano-aragoneses, es produeix un setge del rei castell\xc3\xa0 Pere el Cruel, que va provocar l\'enderrocament del barri de les Barreres i els convents de Sant Francesc i Santa Clara. Novament es va ampliar el recinte emmurallat, adquirint la seua extensi\xc3\xb3 definitiva. Per la seua banda, el castell tamb\xc3\xa9 evoluciona al comp\xc3\xa0s que ho fa la ciutat, i aix\xc3\xad, al segle XV el castell passa a ser pres\xc3\xb3 de l\'estat de la Corona d\'Arag\xc3\xb3, estant all\xc3\xad presos nobles, abats i pr\xc3\xadnceps. Amb el temps, per poder fer front a les noves necessitats d\'infraestructures, pr\xc3\xb2pies del creixement de la ciutat com a tal, s\'aixequen edificis com l\'Almod\xc3\xad, l\'Hospital, la Col\xc2\xb7legiata, aix\xc3\xad com cinc nous convents, tots ells al llarg del segle XVII. El 1707 la ciutat \xc3\xa9s incendiada i destru\xc3\xafda, i per a m\xc3\xa9s desgr\xc3\xa0cia tamb\xc3\xa9 va patir un terratr\xc3\xa8mol en 1748._NEWLINE_A 1709, Felip V va autoritzar que es proced\xc3\xads a la reedificaci\xc3\xb3 de la ciutat utilitzant per a aix\xc3\xb2 plans il\xc2\xb7lustrats, en qu\xc3\xa8 es tra\xc3\xa7ava una ciutat amb tres carrers rectes paral\xc2\xb7lels d\'est a oest que redre\xc3\xa7aven els eixos medievals i van suposar la destrucci\xc3\xb3 del barri del Mercat. Per completar la renovaci\xc3\xb3 total de la ciutat, el monarca va decidir canviar tamb\xc3\xa9 el seu nom pel de "Ciutat de Sant Felip ". El centre hist\xc3\xb2ric de la ciutat actual \xc3\xa9s el resultat d\'aquesta reconstrucci\xc3\xb3 que va aprofitar elements estructurals conservats dels setges, incendis i terratr\xc3\xa8mol anteriors, la qual cosa va fer que al final no es port\xc3\xa9s a terme al peu de la lletra el projecte de Macanaz i Montaigu._NEWLINE_D\'aquesta manera arribem al segle XIX amb una ciutat que mant\xc3\xa9 els l\xc3\xadmits de la ciutat medieval. La guerres carlines tamb\xc3\xa9 van provocar canvis a X\xc3\xa0tiva. Aix\xc3\xad, despr\xc3\xa9s de les mateixes, es tanquen els barris de Barreres i el de Sant Joan. M\xc3\xa9s tard, amb la desamortitzaci\xc3\xb3 de Mendiz\xc3\xa1bal se suprimeixen els convents, sent alguns demolits i altres destinats a usos p\xc3\xbablics i privats. En part gr\xc3\xa0cies a la desamortitzaci\xc3\xb3 i en part per l\'evoluci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia de l\'economia del pa\xc3\xads, a la segona meitat del segle XIX sorgeix una nova burgesia agr\xc3\xa0ria que reclamava noves vies de comunicaci\xc3\xb3 i millors mitjans de transport per facilitar l\'acc\xc3\xa9s dels productes agr\xc3\xadcoles als nous mercats. Aquest fenomen coincideix i alhora afavoreix, l\'expansi\xc3\xb3 del ferrocarril. Aix\xc3\xad cap a mitjan segle es crea el ferrocarril que unia X\xc3\xa0tiva amb Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_A 1874 s\'enderroquen les muralles, el que va permetre la urbanitzaci\xc3\xb3 de l\'Albereda que passar\xc3\xa0 a ser l\'eix de la ciutat a partir del qual es realitzaran els eixamples. Al comen\xc3\xa7ament del segle XX la ciutat creix entre l\'Albereda i l\'estaci\xc3\xb3 de ferrocarril, per\xc3\xb2 el creixement es realitza de forma desordenada._NEWLINE_Respecte a la tipologia de les cases, es poden observar cases de jornalers amb planta baixa, corral i una al\xc3\xa7ada amb parcel\xc2\xb7les estretes i petites, com en els carrers de Sant Josep, Sant Crist\xc3\xb2fol, Santa Gaieta, Blanca, Caputxins, Sant Rafael, Sant Roc i en les transversals a aquests. Tamb\xc3\xa9 hi ha habitatges de pagesos (localitzats als barris del Mercat, Barreres i Sant Joan, concretament a la pla\xc3\xa7a de Sant Pere i els carrers Benlloch, Sant Jaume i l\'Argenteria), els quals tenen una o dues andanes per a magatzem de collites i per crian\xc3\xa7a de cucs de seda. Hi ha habitatges del barri Ciutat (en els carrers Sant Francesc, Trobat, Roca, Corretgeria, Canonge Cebri\xc3\xa1n, J. Casta\xc3\xb1eda, Sant Vicent, Bellver, Maluenda, Pi, etc ), constru\xc3\xafdes per menestrals enriquits. S\xc3\xb3n edificis amb la planta principal com a habitatge, una andana i un pati en la tercera crugia. Tamb\xc3\xa9 hi ha palaus urbans (entre els carrers Sant Dom\xc3\xa9nec, En Gai, Corretgeria, Montcada -amb les cases dels senyors de Diego, la dels Mahiques Sanz, els marquesos de Montortal o els Ros d\'Ursino-, i alguns a\xc3\xafllats als carrers dels sants, Botigues, Roca, Sant Pere, etc. ), amb semisoterrani, entres\xc3\xb2l, planta noble i andana, que utilitzen carreus a les cantonades, tenen portes blasonades, la planta principal ampla amb grans obertures amb ampits correguts de forja, i generalment presenten una galeria d\'arcs a la part superior. Al segle XIX es van construir cases encara neocl\xc3\xa0ssiques i historicistes com les cases Julbe i Fourrat als carrers del Canonge Cebri\xc3\xa1n i la casa Olauier a la pla\xc3\xa7a de Santa Tecla. Tamb\xc3\xa9 hi ha algun exemple de casa modernista, com la casa Botella.'