b'\n_START_ARTICLE_\nBudjak\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl pa\xc3\xads fou habitat pels dacis i escites. Entre els segles\xc2\xa0VII i VI aC s\'hi van establir col\xc3\xb2nies gregues, destacant Licostomo i Tyras. La zona fou domini de grecs amb les tribus escites, d\xc3\xa0cies i fins i tot celtes (establertes al segle\xc2\xa0iii\xc2\xa0aC a Aliobrix, moderna Cartal/Orlovka). El segle I la zona va passar als romans i el 395 a l\'imperi Oriental o Bizant\xc3\xad. Fou cam\xc3\xad de pas dels huns (387), \xc3\xa0vars (558-567), eslaus (final del segle VI), b\xc3\xbalgars sota el khan Asparuh (679), magiars (segle\xc2\xa0ix), petxenegs (segle XI), cumans (segle XII) i altres pobles menors. Els bizantins van conservar la sobirania nominal de la zona costanera per\xc3\xb2 no tenien autoritat a l\'interior. A la zona de les muntanyes Tigheci es va formar una rep\xc3\xbablica de descendents de colons llatins i la resta del territori excepte les fortaleses romanes d\'Orient va romandre buida. Dels segles IX a XII fou generalment sota el control de l\'imperi b\xc3\xbalgar primer i despr\xc3\xa9s de petxenegs i cumans que van recaptar tributs entre els colons._NEWLINE_Des del 1241 fou part del khanat de l\'Horda d\'Or i els ports de Maurocastron i Licostomo, restaurat pels genovesos, van esdevenir factories comercials; vers el 1345 va ser ocupada pel pr\xc3\xadncep de Val\xc3\xa0quia, de la casa de Bessarab I el Fundador, que va regnar del 1330 al 1352 (per aix\xc3\xb2 la regi\xc3\xb3 fou coneguda com a Bessar\xc3\xa0bia) fins al temps de Mircea I el Vell (1383-1394 i 1397-1418), quan a l\'entorn del 1392, fou cedida al voivoda de Mold\xc3\xa0via Roman I (1391-1394). En aquest temps molts pobladors eren t\xc3\xa0tars nogais a les estepes, i valacs a les muntanyes i les ciutats de la costa. Vers 1484 en una acci\xc3\xb3 conjunta dels t\xc3\xa0tars de Crimea i els otomans, foren ocupades (conquerides al voivoda moldau Esteve el Gran) les fortaleses de Kili (Kilia, Kilya o Chilia) i Cetatea Alba (moderna B\xc3\xadlhorod-Dnistrovski) anomenada pels turcs Ak Kirman (Akkerman, o "fortalesa blanca"), i el 1538 fou ocupat tot el Budjak quan el pr\xc3\xadncep Petru IV Rares de Mold\xc3\xa0via va haver de cedir la fortalesa i ciutat de Tighina (reanomenada Bender). Llavors el Budjak consistia en el sandjak d\'Ak Kirman, del qual la frontera passava de Solku\xc3\xa7a a la riba del Botna, per Gradishte i fins a Kili (Chilia, Kilya o Kilia). Al costat de Kilia, al poblet valac de Smil, es va construir la fortalesa d\'Ismail o Izma\xc3\xafl, nom que, segons Ewliya Celebi ve del nom d\'un almirall conqueridor de la zona, per\xc3\xb2 que tamb\xc3\xa9 pot procedir d\'una evoluci\xc3\xb3 del nom del llogaret Smil, ja que l\'otom\xc3\xa0 generalment afegia una "I" a les paraules que comen\xc3\xa7aven amb "S"._NEWLINE_El sult\xc3\xa0 Selim II va autoritzar al khan de Crimea l\'assentament a la regi\xc3\xb3 de tribus nogais del Caucas (a partir del 1538) per servir de zona tamp\xc3\xb3 entre Mold\xc3\xa0via i els sandjak otom\xc3\xa0 de la costa. Ewliya Celebi que va visitar la zona assenyala que els nogais tenien unes 200 viles (1657) totes for\xc3\xa7a riques; a la part de Bender la poblaci\xc3\xb3 eren valacs o t\xc3\xa0tars, i a Izma\xc3\xafl eren tots t\xc3\xa0tars. El 1570 s\'havien creat els sandjaks de Bender i Ak Kirman sota autoritat del beglerbegi d\'\xc3\x96z\xc3\xbc, la capital del qual era a Ak Kirman o a Silistra. Els t\xc3\xa0tars estaven sotmesos a un yali-aghasi nomenat pel khan de Crimea i m\xc3\xa9s tard foren governats per l\'hereu segon del khanat (anomenat el Nur al-Din) que residia a Khan-kishlasi, al sud de Bender._NEWLINE_El beg dels nogais, Kantimur es va destacar en les lluites contra polonesos i cosacs al segle XVII; va rebre el suport otom\xc3\xa0 contra el khan de Crimea i fou nomenat beglerbegi d\'\xc3\x96z\xc3\xbc en un intent d\'arrabassar al khan la jurisdicci\xc3\xb3 sobre els nogais del budjak, que eren unes 6000 fam\xc3\xadlies. El 1699 o 1701 els nogais van refusar obeir al khan i van demanar ser subjectes del sult\xc3\xa0 otom\xc3\xa0, per\xc3\xb2 llavors la Porta ja no hi tenia inter\xc3\xa8s i el khan Devlet II Giray (1699-1702) va deportar a la for\xc3\xa7a a unes 700 o 800 fam\xc3\xadlies cap a Crimea._NEWLINE_El 1770 el budjak fou ocupat per l\'imperi Rus temporalment per\xc3\xb2 restitu\xc3\xafda al turcs pel tractat de K\xc3\xbc\xc3\xa7\xc3\xbcck Kaynardja de (1774). Llavors va comen\xc3\xa7ar l\'emigraci\xc3\xb3 dels turcs cristians gaga\xc3\xbcsos i de b\xc3\xbalgars procedents de la Dobrudja. El 1790 hi va haver una segona ocupaci\xc3\xb3 russa que va durar fins al tractat de Jassy de 1792. Els russos van entrar per tercera vegada el 1809 i el tractat de Bucarest de 28 de maig de 1812 va cedir el Budjak a l\'imperi Rus. El nom de Bessar\xc3\xa0bia es va estendre a tota la regi\xc3\xb3 de Mold\xc3\xa0via oriental adquirida per R\xc3\xbassia mentre Budjak es va deixar d\'utilitzar (excepte per designar a l\'estepa del sud de Bessar\xc3\xa0bia) i la majoria dels t\xc3\xa0tars de la regi\xc3\xb3 va emigrar cap a Anat\xc3\xb2lia, Bulg\xc3\xa0ria i Dobrudja, sota el control otom\xc3\xa0._NEWLINE_Al final de la guerra de Crimea, el tractat de pau de Par\xc3\xads de 1856, va cedir la Bessar\xc3\xa0bia meridional a Mold\xc3\xa0via. A la guerra russo-turca de 1877-1878 l\'imperi Rus va ocupar la regi\xc3\xb3 i la va adquirir d\'acord amb el Congr\xc3\xa9s de Berl\xc3\xadn de 1878._NEWLINE_Budjak, com a part de Bessar\xc3\xa0bia, es va unir a Romania el 1918 i es van formar els comtats (jude\xc5\xa3e) de Tighina (Bender), Ismail i Cetatea Alb\xc4\x83 (Akkerman). El 1924 els bolxevics es van revoltar a la zona en l\'anomenada revolta de Tatarbunary._NEWLINE_El 1939, una cl\xc3\xa0usula secreta del pacte Molotov-Ribbentrop assignava Bessar\xc3\xa0bia a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica i el juny de 1940 els sovi\xc3\xa8tics van llen\xc3\xa7ar un ultim\xc3\xa0tum al govern roman\xc3\xa8s per la transfer\xc3\xa8ncia de Bessar\xc3\xa0bia i Bukovina Septentrional. El rei Carles II de Romania va cedir i aquestes regions foren transferides, incloent per tant el Budjak. El nord i centre de Bessar\xc3\xa0bia van formar la Rep\xc3\xbablica Socialista Sovi\xc3\xa8tica de Mold\xc3\xa0via per\xc3\xb2 el sud o Budjak fou incorporada a Ucra\xc3\xafna que llavors estava dirigida per Nikita Khrusxov. El 7 d\'agost de 1940 es va crear l\'\xc3\xb3blast d\'Akkerman, subdividida en 13 raions amb Akkerman (B\xc3\xadlhorod-Dnistrovskii) com a capital, per\xc3\xb2 al cap de quatre mesos, el 7 de desembre de 1940, l\'\xc3\xb3blast fou rebatejat Izma\xc3\xafl, i la ciutat d\'Izma\xc3\xafl esdevingu\xc3\xa9 la capital._NEWLINE_Quan Alemanya va declarar la guerra a l\'URSS el juny de 1941, Romania va estar al costat dels alemanys i el seu ex\xc3\xa8rcit va recuperar Bessar\xc3\xa0bia i Budjak i encara van seguir cap a Transn\xc3\xadstria. El territori fou recuperat pels sovi\xc3\xa8tics el 1944 i tot i el cop d\'estat del rei Miquel I de Romania que va portar al pa\xc3\xads al b\xc3\xa0ndol aliat (agost de 1944), els sovi\xc3\xa8tics van restaurar la situaci\xc3\xb3 del 1940, retornant el Budjak a l\'RSS d\'Ucra\xc3\xafna. El 15 de febrer de 1954 l\'\xc3\xb3blast d\'Izma\xc3\xafl fou fusionada a l\'\xc3\xb3blast d\'Odessa.'