b"\n_START_ARTICLE_\nColor del cel\n_START_PARAGRAPH_\nUna part de la radiaci\xc3\xb3 electromagn\xc3\xa8tica emesa pel sol es reflecteix per l'atmosfera terrestre i no arriba a l'ull de l'observador terrestre, part d'aquesta radiaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s visible (llum). Una altra part penetra l'atmosfera, i eventualment la travessa, m\xc3\xa9s o menys directament, fins a arribar a l'ull de l'observador. L'atmosfera terrestre difon la radiaci\xc3\xb3 provinent del sol, i encara m\xc3\xa9s si la seva longitud d'ona \xc3\xa9s curta (el que correspon, dins de l'espectre visible, als colors propers al violeta. _NEWLINE_Quan dirigim la mirada cap al sol o en la seva direcci\xc3\xb3, percebem la radiaci\xc3\xb3 solar m\xc3\xa9s directa, \xc3\xa9s a dir, la radiaci\xc3\xb3 de longitud d'ona m\xc3\xa9s llarga (colors que tendeixen cap al vermell, i per tant, menys difosos per l'atmosfera._NEWLINE_En canvi, quan dirigim la mirada cap a una altra direcci\xc3\xb3, percebem la radiaci\xc3\xb3 que prov\xc3\xa9 del sol d'una manera indirecta, \xc3\xa9s a dir, aquella radiaci\xc3\xb3 de longitud d'ona curta (colors que tendeixen al violeta), m\xc3\xa9s difosos per l'atmosfera.\n_START_SECTION_\nEfectes del gruix de l'atmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nL'efecte de la dispersi\xc3\xb3 sobre la coloraci\xc3\xb3 del sol \xc3\xa9s m\xc3\xa9s marcada prop de l'horitz\xc3\xb3 que al zenit: la llum t\xc3\xa9 llavors un trajecte llarg a trav\xc3\xa9s de l'atmosfera i troba al seu pas m\xc3\xa9s part\xc3\xadcules. _NEWLINE_Aix\xc3\xad, el color del cel variar\xc3\xa0 entre l'aurora i el crepuscle. A trenc d'alba i a la posta el sol es troba prop de l'horitz\xc3\xb3, llavors sembla vermell perqu\xc3\xa8 la llum blava es dispersa i nom\xc3\xa9s podem veure la llum que prov\xc3\xa9 directament del sol._NEWLINE_De la mateixa manera, en altitud, on l'aire \xc3\xa9s m\xc3\xa9s rar, la dispersi\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt menys forta. Rebem, doncs, la llum m\xc3\xa9s directa, i molta menys llum indirecta difusa per l'atmosfera: el cel \xc3\xa9s menys llumin\xc3\xb3s, el que d\xc3\xb3na un blau m\xc3\xa9s profund.\n_START_SECTION_\nEfectes de la composici\xc3\xb3 de l'atmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nLa lluminositat del cel i la qualitat de la llum que emet depenen tamb\xc3\xa9 de la composici\xc3\xb3 de l'atmosfera i de la pres\xc3\xa8ncia de part\xc3\xadcules en suspensi\xc3\xb3.. Les mol\xc3\xa8cules de l'aire difonen la llum amb un efecte selectiu, anomenat efectet Tyndall o difusi\xc3\xb3 de Rayleigh, que d\xc3\xb3na un color blau al cel clar._NEWLINE_De fet,, la difusi\xc3\xb3 de Rayleigh indica que el cel hauria de veure's violeta. A m\xc3\xa9s, la llei del cos negre afirma que la radiaci\xc3\xb3 del Sol \xc3\xa9s m\xc3\xa9s important en el domini del violeta (i m\xc3\xa9s encara per l'ultravioleta, encara que l'ultravioleta queda filtrat per la capa d'oz\xc3\xb3), que per al blau. No obstant aix\xc3\xb2, l'ull hum\xc3\xa0 en visi\xc3\xb3 fot\xc3\xb2pica presenta un pic de sensibilitat al voltant del verd (longitud d'ona 555 nm), mentre que la sensibilitat al violeta \xc3\xa9s 100 vegades m\xc3\xa9s feble. El desf\xc3\xa0s vers el verd condueix a veure un cel blau. _NEWLINE_El vapor d'aigua \xc3\xa9s un element important de la lluminositat. El vapor d'aigua fa que la coloraci\xc3\xb3 vermella del sol (i el blau del cel) sigui m\xc3\xa9s important al vespre que al mat\xc3\xad, i al mar que al desert. Els n\xc3\xbavols i la boira contenen gotetes d'aigua que absorbeixen i difonen la llum incidental, quan aquestes gotes s\xc3\xb3n poc nombroses tenenun efecte de difusi\xc3\xb3 que torna la volta celeste m\xc3\xa9s lluminosa que un cel clar (en detriment de la llum directa), quan s\xc3\xb3n denses, hi ha m\xc3\xa9s absorci\xc3\xb3 i s'enfosqueix el cel. _NEWLINE__NEWLINE_Les part\xc3\xadcules en suspensi\xc3\xb3 a l'aire (pols) juguen tamb\xc3\xa9 un paper important, absorbeixen parcialment la llum, disminuint la quantitat global d'energia que arriba del sol i per tant la difonen de manera selectiva."