b"\n_START_ARTICLE_\nTribut de les Tres Vaques\n_START_SECTION_\nCerim\xc3\xb2nia\n_START_PARAGRAPH_\nEls representants de Roncal -amb abillament tradicional, barret roncal\xc3\xa9s, capot negre, valona i cal\xc3\xa7ons curts- i els de Varetons -amb vestit de diumenge i amb la banda tricolor francesa creuada al pit- es reuneixen entorn de la fita 262, que substitueix a la desapareguda \xc2\xabPedra de Sant Mart\xc3\xad\xc2\xbb el 1858, cadasc\xc3\xba al seu territori en el fronterer serral d'Ernaz a 1.721 m._NEWLINE_L'alcalde d'Izaba, president de l'acte, pregunta tres vegades als varetonesos si estan disposats a pagar el Tribut de les Tres Vaques de dos anys, del mateix pelatge i cornatge, i sense tatxa ni cap lesi\xc3\xb3. Els preguntats contesten que s\xc3\xad en tres ocasions._NEWLINE_Seguidament un dels alcaldes varetonesos col\xc2\xb7loca la m\xc3\xa0 dreta sobre la pedra o fita i posant la seva damunt un roncal\xc3\xa9s, i aix\xc3\xad es van alternant els altres representants. L'\xc3\xbaltim a posar la seva \xc3\xa9s l'alcalde d'Izaba, que pronuncia les paraules:_NEWLINE_A les que responen amb les mateixes paraules els de la vall ve\xc3\xafna. Tot seguit es procedeix al reconeixement de les vaques pel veterinari d'Izaba, que una vegada declarades sanes, se'n repartiran dues per a la vila d'Izaba i l'altra cada any toca alternativament a un pels pobles de Urzainki, Uztarroze i Garde. A continuaci\xc3\xb3 el regidor d'Izaba lliura el corresponent rebut i es procedeix al nomenament anual de quatre guardes per a la cust\xc3\xb2dia dels llocs de pastura d'Ernaz i Leja, als quals se'ls pren jurament. Despr\xc3\xa9s demana als que tinguin alguna cosa per al\xc2\xb7legar que facin un pas al capdavant i ho facin._NEWLINE_L'acta \xc3\xa9s formalitzada pel secretari que certifica i signen els representants, primer els de Roncal seguits pels de Varetons. Tamb\xc3\xa9 signen com a testimonis algunes personalitats assistents. Posteriorment els roncalesos ofereixen un banquet als seus ve\xc3\xafns amb carner rostit com a plat fort._NEWLINE_En l'actualitat, despr\xc3\xa9s de la cerim\xc3\xb2nia les vaques tornen al seu territori i es d\xc3\xb3na l'equivalent al seu valor monetari del mercat. En els \xc3\xbaltims anys aquest acte que amb prou feines dura uns minuts, s'ha popularitzat, atraient milers de persones.\n_START_SECTION_\nEnfrontaments de 1373\n_START_PARAGRAPH_\nEls fets succe\xc3\xafts en 1373 van ser els que van portar a la sent\xc3\xa8ncia que encara segueix en vigor. Aquests fets s\xc3\xb3n una barreja d'hist\xc3\xb2ria i llegenda._NEWLINE_En una de les fonts que es trobava en litigi al territori del regne de Navarra, a la muntanya Arl\xc3\xa1s, es van trobar el roncal\xc3\xa8s Pedro Karrika i el vareton\xc3\xa8s Pierre Sansoler amb els seus ramats. Despr\xc3\xa9s d'una discussi\xc3\xb3 i baralla Karrika va matar a Sansoler. Seguidament es va organitzar una expedici\xc3\xb3, manada pel cos\xc3\xad del difunt Anginar Sansoler, que com que no troba a l'homicida van baixar cap a Belagua on van trobar a la dona de Karrika, Antonia Garde que es trobava embarassada. Despr\xc3\xa9s de preguntar pel seu marit la van matar. A Isaba la not\xc3\xadcia es va estendre i Karrika amb un grup de conve\xc3\xafns van anar a venjar la mort de la seva esposa, arribant a la casa de Sansoler on estaven celebrant la gesta. Hi havia present la dona amb un nen en bra\xc3\xa7os que van ser respectats, per\xc3\xb2 no aix\xc3\xad els altres, incl\xc3\xb2s Sansoler, que van ser tots assassinats. Alg\xc3\xba, aix\xc3\xb2 no obstant, va arribar a comunicar-ho als ve\xc3\xafns d'Arette, que immediatament van organitzar una emboscada en passar per un congost, exterminant aquella nit a gran part dels contraris, uns vint-i-cinc._NEWLINE_Aquests successos van arribar a les o\xc3\xafdes del rei navarr\xc3\xa8s i del vescomte bearn\xc3\xa8s, que van realitzar durs esfor\xc3\xa7os per aconseguir la pau._NEWLINE_Mentre els enfrontaments es van incrementar produint-se la batalla de Aguincea, en la qual van caure 53 roncalesos i 200 varetonesos. Dins de la vall de Roncal van intervenir de manera directa els pobles fronterers d'Isaba, Uzt\xc3\xa1rroz, Urzainqui i Garde._NEWLINE_Per fi, els varetonesos van demanar una treva, portant a l'arbitratge d'Ans\xc3\xb3 abans ressenyat._NEWLINE_Encara hi ha refer\xc3\xa8ncia a una trobada anterior en el mateix lloc, en el qual els de Varetons estaven dirigits per un terrible capit\xc3\xa0 esgoti que tenia quatre orelles. La vict\xc3\xb2ria s'inclinava cap als bearnesos quan un tal Lucas L\xc3\xb3pez de Garde va travessar al capit\xc3\xa0 amb la seva llan\xc3\xa7a. Aix\xc3\xb2 va provocar la desmoralitzaci\xc3\xb3 dels seus, que van emprendre la fugida.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 de la cerim\xc3\xb2nia per Garibay\n_START_PARAGRAPH_\nEsteban Garibay, cronista guipusco\xc3\xa0 a l'\xc3\xa8poca de l'Imperi Espanyol, l'any 1571 va elaborar una descripci\xc3\xb3 de la cerim\xc3\xb2nia, encara que amb alguns errors: diu err\xc3\xb2niament que el 13 de \xc2\xabjuny\xc2\xbb (en comptes de juliol) tenia lloc la famosa junta anual, amb l'assist\xc3\xa8ncia dels jurats dels set pobles de *Roncal i set o vuit jurats \xc2\xab*bretons\xc2\xbb (en comptes de varetonesos). Es posen els dos grups a banda i banda d'una fita de pedra de vara i mitja d'alt, i els roncalesos pregunten als \xc2\xabfrancesos\xc2\xbb (en comptes de bearnesos, amb Joana III com a reina de Navarra i vescomtessa de Bearn), si estan disposats a jurar. Llavors posen la seva llan\xc3\xa7a a terra, seguint la l\xc3\xadnia de les fites i, a continuaci\xc3\xb3, els roncalesos tiren damunt la seva, formant una creu. Els \xc2\xabfrancesos\xc2\xbb posen les seves mans damunt d'aquesta creu formada per les llances i, els roncalesos, com a superiors, fan el propi sobre les d'aquests, amb el silenci m\xc3\xa9s gran dins de la jurisdicci\xc3\xb3 de cadascun. Presten jurament i manifesten \xc2\xabque la paz entre ellos ir\xc3\xa1 avant\xc2\xbb. Es repeteix la frase fins a tres vegades i surten llavors d'un bosc una trentena d'homes amb les vaques, agafades per les banyes i cues, d'una edat, senyal i pes, i sense cap lesi\xc3\xb3, doncs amb altres caracter\xc3\xadstiques les refusarien els roncalesos \xc2\xabporque son para las parias\xc2\xbb. Els \xc2\xabfrancesos\xc2\xbb posen mitja vaca en s\xc3\xb2l navarr\xc3\xa8s; se l'agafa si est\xc3\xa0 en condicions establertes. El mateix que les altres dues, posant-les en lloc segur, perqu\xc3\xa8 si algun dels animals torna a Fran\xc3\xa7a, no estan obligats els francesos a lliurar una altra en el seu lloc. Despr\xc3\xa9s ve el nomenament dels guardes i es desfan els greuges. I segueix el relat: \xc2\xabpasadas estas cosas, los roncaleses, con liberalidad de hidalgos, dan luego de merendar a los franceses con pan, vino y muy bueno perniles de tocino y lo mismo hacen a todos los que acuden a la fiesta\xc2\xbb. Durant la resta del dia t\xc3\xa9 lloc una fira a la part \xc2\xabfrancesa\xc2\xbb, amb venda de carners, bous, eg\xc3\xbces i d'altres bestiars.\n_START_SECTION_\nDesavinences del segle XVII\n_START_PARAGRAPH_\nLes majors dificultats per a la continu\xc3\xaftat del tractat internacional van succeir al llarg del segle XVII. A la cerim\xc3\xb2nia de 1612 van ser rebutjades dues de les vaques per presentar, segons el parer dels roncalesos, m\xc3\xa9s de dos anys i altres defectes. Van realitzar una protesta formal i es van allunyar de males maneres dels varetonesos. Immediatament, buscant avinen\xc3\xa7a, es va reprendre la cerim\xc3\xb2nia acceptant una vaca m\xc3\xa9s per\xc3\xb2 no la tercera. Despr\xc3\xa9s de moltes desavinences i \xc3\xa0nims exaltats, no es va arribar a cap acord, marxant cadasc\xc3\xba cap als seus territoris. Hi havia tres dies de termini dins el pacte per presentar a la pla\xc3\xa7a d'Isaba la que faltava. Per\xc3\xb2 va esser en va. Passat un mes, els roncalesos van decidir rec\xc3\xb3rrer-ho; a pesar que hi havia partidaris d'actuar amb viol\xc3\xa8ncia, es va realitzar un requeriment formal als d'Ans\xc3\xb3, com a fiadors de la sent\xc3\xa8ncia de 1375. No obstant aix\xc3\xb2 tampoc era un bon moment, ja que ansotans i roncalesos tamb\xc3\xa9 estaven en disputes per termes comuns o \xc2\xabfaceros\xc2\xbb. Finalment no va prosperar. Es va plantejar portar-ho davant la reina de Fran\xc3\xa7a Ana d'\xc3\x80ustria, dona de Llu\xc3\xads XIII de Fran\xc3\xa7a i II de Navarra o a pledejar als tribunals francesos. No obstant aix\xc3\xb2, aquestes passes no es van seguir i van negociar directament amb els varetonesos (llavors tamb\xc3\xa9 se'ls denominava bretonesos o peligordins). Aquests exigien que les vaques fossin examinades per persones alienes a les dues parts, cosa fet al que s'oposaven els roncalesos pel costum inveterat._NEWLINE_A la cerim\xc3\xb2nia de 1614 tamb\xc3\xa9 es demanava la presentaci\xc3\xb3 de l'original de la sent\xc3\xa8ncia de 1375, que havia desaparegut a l'incendi d'Isaba de 1427. Despr\xc3\xa9s del jurament de guardar pau i pasturaria, com ho havien fet els seus avantpassats i el nomenament dels guardes i al moment del lliurament, el varetonesos va exigir l'escriptura original per comprovar si aquesta obligaci\xc3\xb3 era temporal o perp\xc3\xa8tua, el d'isabarre va contestar que era perp\xc3\xa8tua i que feia m\xc3\xa9s de quatre-cents anys que es complia._NEWLINE_Va amena\xc3\xa7ar-se als varetonesos amb els tres mil marcs de pena previstos a la sent\xc3\xa8ncia, per\xc3\xb2 aix\xc3\xad i tot, es van reiterar en la seva petici\xc3\xb3. Per a superar la dificultat es va sol\xc2\xb7licitar als d'Ans\xc3\xb3 la c\xc3\xb2pia autoritzada de Johan de Caseterat, notari de Auloron._NEWLINE_De bon comen\xc3\xa7ament, no es van donar per v\xc3\xa0lides les c\xc3\xb2pies, que tamb\xc3\xa9 tenien els varetonesos. A les vistes de 1615 s'arreglen i es reconcilien, admetent finalment la c\xc3\xb2pia d'Ans\xc3\xb3, lloc de l'arbitri. Es va realitzar la junta i els varetonesos es van posar al corrent del pagament, tornant a la normalitat durant uns anys. En aquell temps els roncalesos tenien uns cent mil caps de bestiar de llana i unes sis mil de bov\xc3\xad en nombres rodons. El 1628, es trenca la calma i apareixen de nou desavinences que es perllongaran fins al 1642, dificultades a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s per la Guerra dels Trenta Anys que va comen\xc3\xa7ar el 1635. En aquells temps hi havia caps de bestiar per una banda i l'altra, i els de la vall de Varetons es van negar a realitzar el pagament de les tres vaques._NEWLINE_Dins aquest context les localitats de la vall estaven dividides, ja que Roncal, Burgui i Vid\xc3\xa1ngoz, que no eren benefici\xc3\xa0ries directes al no rebre les vaques, van inhibir-se a donar suport i en qualsevol despesa. Els d'Uztarroz es van prendre la just\xc3\xadcia pel seu comte capturant mil caps de bestiar que van haver de restituir despr\xc3\xa9s de ser desaprovat el fet pel virrei, Luis Bravo de Acu\xc3\xb1a, i el Consell Reial de Navarra._NEWLINE_L'any 1635 va comen\xc3\xa7ar la Guerra dels Trenta Anys i el virrei marqu\xc3\xa8s de Valpara\xc3\xadso va organitzar una expedici\xc3\xb3 a la vall de Varetons capturant m\xc3\xa9s de quatre mil caps de bestiar menor i uns vuitanta de major, que es van repartir en vuit lots, dos d'ells pels d'Isaba. Els varetonesos van voler-se revenjar i, malgrat que s'havia prohibit als roncalesos pujar als ports el bestiar, van aconseguir capturar unes cinc mil ovelles i carners i vuitanta peces de bestiar major, a m\xc3\xa9s de treure'ls hi to el que portaven, capes, abastes, calderes, pans i formatges entre d'altres. Van ser apallissats alguns dels pastors i quatre van ser portats a Olor\xc3\xb3n com a ostatges, on van estar retinguts dos anys fins a aconseguir el seu rescat._NEWLINE_Accions d'apropiar-se indegudament de bestiar es van repetir dos cops m\xc3\xa9s per part dels varetonesos l'any 1638, i el mateix van fer  els roncalesos a l'any seg\xc3\xbcent i, de nou, el 1642. Era una situaci\xc3\xb3 similar a la del segle XIV per\xc3\xb2, pel que sembla, sense que hi hagu\xc3\xa9s morts. A tot aix\xc3\xb2 va influir el fet de la inhibici\xc3\xb3 dels ansotanesos com a \xc3\xa0rbitres. A la fi es van fer diverses trobades a Sainte-Engr\xc3\xa2ce, amb el rector en qualitat d'\xc3\xa0rbitre, on s'arrib\xc3\xa0 a la conc\xc3\xb2rdia del 22 d'agost de 1642, per la qual quedava en vigor l'antiga carta de pau de 1375 i s'eximia als varetonesos de tota obligaci\xc3\xb3 pels anys que no van fer el lliurament (des del 1630). La vall del Roncal va haver de pagar onze mil francs per rescatar els seus ramats, mentrestant va romandre com a ostatge Domingo Ederra a casa de l'alcalde d'Arette. El llarg litigi va deixar divisions internes a la mateixa vall de Roncal, que es van reflectir en el plet del 1647, per\xc3\xb2 no va ser at\xc3\xa8s i, per tant, sense que es realitz\xc3\xa9s cap canvi, pel qual Roncal, Burgui i Vid\xc3\xa1ngoz sol\xc2\xb7licitaven el repartiment entre totes les viles de la vall les vaques del Tribut, assumint tamb\xc3\xa9 les despeses.\n_START_SECTION_\nCompliment malgrat les dificultats\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha van haver interrupcions ni incidents significatius fins que l'any 1698 consta una multa de 300 marcs de plata. Durant la Guerra de Successi\xc3\xb3 el lliurament romangu\xc3\xa9 conforme a l'acord. El 1751 es descriu un petit incident: l'alcalde d'Isaba va cridar l'atenci\xc3\xb3 als bearnesos per la pres\xc3\xa8ncia de tres guardes de la ronda del tabac portant les seves armes, quan aquesta prerrogativa era privativa dels roncalesos; ho van recon\xc3\xa8ixer lliurant les armes de foc, i els hi van ser retornades._NEWLINE_Iniciada la Guerra Gran el 1793 entre Fran\xc3\xa7a i Espanya el lliurament, com deien els de Aramitz, no es va poder realitzar per\xc3\xb2 estaven disposats a complir-ho. Aix\xc3\xad el 17 d'agost entre les 8 i les 9 del mat\xc3\xad es van presentar a la pla\xc3\xa7a p\xc3\xbablica d'Isaba i les van lligar al mayo, com era el costum. Es deia que la guerra entre Fran\xc3\xa7a i Espanya no tenia res a veure amb el pacte entre les dues valls. I encara que la guerra havia produ\xc3\xaft p\xc3\xa8rdues amb 50 bordes roncaleses incendiades i el saqueig de la venda i ermita d'Arraco (propera al lloc de la cerim\xc3\xb2nia), pel que sembla no van intervenir varetonesos. Aquests \xc3\xbaltims van escriure ratificant el pacte en una carta: \xc2\xabY entre tanto, estamos y correremos con la misma fraternidad o hermandad\xc2\xbb (I mentre, estem i correrem amb la mateixa fraternitat o germanor)._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 durant la Guerra del Franc\xc3\xa8s es van produir canvis. Aix\xc3\xad, l'any 1810, el lliurament es va fer el 16 de juliol i no el 13, i des del 1811 al 1814 es va pagar en diners (140 reals forts per vaca) en comptes de lliurar els caps de bestiar. A l'arxiu de la vall tamb\xc3\xa9 es registren petites dificultats en la cerim\xc3\xb2nia de 1839._NEWLINE_El 1856, es va realitzar el Tractat de L\xc3\xadmits franc-espanyol que tractava d'arreglar els problemes de les facer\xc3\xades seculars de les valls d'ambd\xc3\xb3s vessants. Finalitz\xc3\xa0 el 1858 i afectava els Pirineus occidentals incloent Navarra. Es declarava que es realitzava una excepci\xc3\xb3 a les abolicions de normes pr\xc3\xa8vies. Aix\xc3\xad, dins l'annex 3r de la Convenci\xc3\xb3 Addicional a aquest Tractat (4 d'abril de 1959), es troba un resum de la sent\xc3\xa8ncia de 1375 que seguiria vigent. No obstant aix\xc3\xb2 la secular \xc2\xabP\xc3\xa8ira de Sent Martin\xc2\xbb va ser reempla\xc3\xa7ada per una vulgar fita, com les altres 1300 que es van instal\xc2\xb7lar com a l\xc3\xadmit fronterer el 1858._NEWLINE_En finalitzar el segle XIX es va publicar a llibres i premsa de Fran\xc3\xa7a informaci\xc3\xb3 sobre aquest Tribut provocant que l'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica francesa es rebel\xc2\xb7l\xc3\xa9s contra aquesta aparent humiliaci\xc3\xb3. L'any 1895 es va intentar substituir les vaques per diners, sense aconseguir-ho. Aquest any Le Figaro i altres peri\xc3\xb2dics van publicar una protesta on es qualificava l'acte com a \xc2\xabextravagant cerimonial antifranc\xc3\xa8s\xc2\xbb. Es deia que es pagava un tribut de guerra, que els de Varetons havien de retrocedir sis passos m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la l\xc3\xadnia fronterera, exigint-los que estiguessin amb el cap descobert mentre els roncalesos seguien amb el barret posat. Els francesos avan\xc3\xa7aven cap a la \xc2\xabP\xc3\xa8ira\xc2\xbb amb una llan\xc3\xa7a portadora d'una bandera blanca en senyal de submissi\xc3\xb3, col\xc2\xb7locant-la sobre la fita. L'alcalde roncal\xc3\xa9s col\xc2\xb7locava una alabarda adornada amb una flama vermella, que clavava en s\xc3\xb2l franc\xc3\xa8s. Mitja dotzena de fusellers apuntaven cap a Fran\xc3\xa7a, mentre els francesos no podien portar armes. Tot aix\xc3\xb2 va fer que unes sis-centes persones pugessin a protestar per aquest insult a Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_Al llarg del segle XX va romandre sense m\xc3\xa9s incidents, excepte el 1944 durant la Segona Guerra Mundial, quan els alemanys van impedir aquest acte per temor que els francesos ho aprofitessin per travessar la frontera i escapar. Com a compensaci\xc3\xb3, els anys seg\xc3\xbcents els varetonesos van afegir una vaca m\xc3\xa9s, fins que els roncalesos els hi van perdonar l'\xc3\xbaltima._NEWLINE_Fins a mitjan segle XX passat, tant d'un costat com de l'altre, per arribar al lloc de la cerim\xc3\xb2nia els protagonistes sortien a la vespra i passaven la nit a la rodalia, o sortien a mitjanit i arribaven despr\xc3\xa9s de la penosa ascensi\xc3\xb3 fins a alguna cabanya de pastor on descansaven abans de reiniciar el cam\xc3\xad fins a la \xc2\xabPiedra\xc2\xbb. Res a veure amb avui-dia, on la carretera arriba a les seves proximitats; gr\xc3\xa0cies a les excel\xc2\xb7lents relacions entre totes dues valls, van construir pel seu compte aquesta carretera internacional. Nom\xc3\xa9s la Diputaci\xc3\xb3 Foral de Navarra ho va recolzar a l'\xc3\xbaltim moment i per construir els \xc3\xbaltims trams."