b"\n_START_ARTICLE_\nTravil\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nNo queden restes de l'antiga esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica. L'actual edifici \xc3\xa9s obra de les modificacions que es van fer al segle XVII i al segle XVIII. _NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2, l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s una de les que disposa de documentaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antiga de la comarca del Bergued\xc3\xa0:  Travil o Taravil fou un dels punts de reconquesta i repoblaci\xc3\xb3 de la Vall de Lord, iniciada pel comte Guifr\xc3\xa9 el Pel\xc3\xb3s, entre els anys 872 i 875. Aquesta repoblaci\xc3\xb3 permet\xc3\xa9 al bisbe d'Urgell, Galderic, refer l'organitzaci\xc3\xb3 religiosa i parroquial de la zona, concretament a les esgl\xc3\xa9sies de Sisquer, Castelltort, la Selva (Nav\xc3\xa8s), Tentellatge, el Cint, la M\xc3\xb3ra, Vall d'Ora, la Pedra, Terrers i Travil (Taravilde). Alguns d'aquests llocs, foren presos posteriorment pel comte Sunifred II d'Urgell, pel que el Bisbe Guisad II en va reclamar la seva restituci\xc3\xb3 l'any 948._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia de Travil ja va apar\xc3\xa8ixer mencionada a l'acta de consagraci\xc3\xb3 de la Catedral de la Seu d'Urgell, en un document de la fi del segle X o inici del segle XI._NEWLINE_Es suposa que Sant Quint\xc3\xad va perdre el seu car\xc3\xa0cter parroquial abans del 1312. Estava integrada als dominis de la casa de Cardona i al segle XVIII era sufrag\xc3\xa0nia de Sant Mart\xc3\xad de Capolat. _NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Quint\xc3\xad de Travil t\xc3\xa9 un altar barroc, obra de Josep Pujol i Juh\xc3\xad del segle XVIII ._NEWLINE_Avui en dia, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Quint\xc3\xad de Travil resta sense culte i dep\xc3\xa8n de Sant Mart\xc3\xad de Capolat.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTravil est\xc3\xa0 al municipi de Capolat, a l'extrem sud-oest de l'Alt Bergued\xc3\xa0, al l\xc3\xadmit amb el Solson\xc3\xa8s. El lloc est\xc3\xa0 a 1277 per sobre del nivell del mar._NEWLINE_L'antic terme parroquial de Sant Quint\xc3\xad es troba al sector m\xc3\xa9s occidental del municipi, prop dels cingles de Travil, que dominen la vall de l'Aigua d'Ora.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nPer Travil hi passa una pista forestal enquitranada que uneix l'Espunyola amb Capolat i amb la carretera que uneix Berga amb Sant Lloren\xc3\xa7 de Morunys._NEWLINE_Pel mig del terme tamb\xc3\xa9 hi passa el sender de gran recorregut GR 1.\n_START_SECTION_\nLlocs geogr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli de poblaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n unes poques cases a l'entorn del nucli que formen la masia Cas\xc3\xb2liba i les seves depend\xc3\xa8ncies, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Quint\xc3\xad i el cementiri que hi ha al costat. Altres cases del nucli de Travil s\xc3\xb3n Cal Sant, cal Bertran i Trasserra.\n_START_SECTION_\nGeografia f\xc3\xadsica (font: Institut Cartogr\xc3\xa0fic de Catalunya)\n_START_PARAGRAPH_\nTravil est\xc3\xa0 format pels plans de Travil i el pla de Trasserra. Al sud dels plans de Travil hi ha els cingles de Travil i la Costa del Mercadal, que dominen la depressi\xc3\xb3 central catalana. _NEWLINE_Els punts m\xc3\xa9s alts de la zona s\xc3\xb3n el Cap dels Plans (de 1386 metres), el Talaiador (1323 m.) al sud; el Tossal de Vilella (1525 m.) al nord; i el Puig Rodon (1338 m.) i el Puig Gertell (1388 m.) a l'oest._NEWLINE_Travil est\xc3\xa0 solcat per la Rasa de Boixedera i la Rasa de Tresserra que deriven cap al Cardener per la Riera de l'Hospital i la Riera de Navel i la Rasa de les Fraus que tamb\xc3\xa9 va cap al riu Cardener per\xc3\xb2 per l'Aigua d'Ora. Hi ha diverses fonts, entre elles la Font Freda i la Font de la Salut.\n_START_SECTION_\nArqueologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Generalitat de Catalunya impuls\xc3\xa0 les excavacions arqueol\xc3\xb2giques del lloc de Sant Quint\xc3\xad de Travil. En aquestes, entre altres coses, s'hi van trobar indicis d'una necr\xc3\xb2polis alt-medieval al voltant del primitiu temple rom\xc3\xa0nic. Tamb\xc3\xa9 es suposa que l'espai va patir diverses reutilitzacions durant un llarg espai de temps. Es destaca la troballa d'un sarc\xc3\xb2fag amb una inscripci\xc3\xb3, que forma part de la paret de l'actual cementiri."