b'\n_START_ARTICLE_\nCaroline Lamb\n_START_SECTION_\nJoventut i educaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa0ixer com l\'Hororable Caroline Ponsonby i esdevingu\xc3\xa9 Lady Caroline quan son pare va heretar el t\xc3\xadtol de comte (earl), l\'any 1793. De petita va estar delicada de salut, i per aix\xc3\xb2 va passar llargues temporades al camp, per\xc3\xb2 a partir de 1794 va viure a Devonshire House amb els seus cosins: Lord Hartington (posteriorment 6\xc3\xa8 duc de Devonshire), Lady Georgiana i Lady Harriet Cavendish; i els dos fills de Lady Elizabeth Foster i el duc de Devonshire. Va ser educada en companyia d\'aquests xiquets a Devonshire House, i durant aquest per\xc3\xadode va estar molt unida a Lady Harriet, que nom\xc3\xa9s era tres mesos major que ella._NEWLINE_Lady Morgan diu en les seues mem\xc3\xb2ries que Lady Caroline li va confessar que havia estat criada com un xicot, i que pr\xc3\xa0cticament va ser incapa\xc3\xa7 de llegir i escriure fins a l\'adolesc\xc3\xa8ncia. Tot i que molts estudiosos han acceptat aix\xc3\xb2 (i altres asseveracions melodram\xc3\xa0tiques fetes per Lady Morgan) a ulls clucs, la correspond\xc3\xa8ncia publicada dels membres de la seua fam\xc3\xadlia hi planteja dubtes seriosos. L\'\xc3\xa0via que compartia amb els seus cosins Cavendish, la formidable v\xc3\xaddua Lady Spencer, es va dedicar amb coratge a la promoci\xc3\xb3 de l\'educaci\xc3\xb3 i posteriorment va contractar la institutriu dels xiquets com a dama de companyia. Aquesta institutriu era Miss Selina Trimmer, filla de Mrs. Sarah Trimmer, una coneguda i respectada escriptora de contes morals per a xiquets. La institutriu va ensenyar als xiquets una llarga llista de mat\xc3\xa8ries, molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la mera alfabetitzaci\xc3\xb3. Hi ha una carta publicada de Lady Lamb, escrita el 31 d\'octubre de 1796 (poc abans del seu 11\xc3\xa8 aniversari) que no sols demostra coneixements b\xc3\xa0sics d\'escriptura, sin\xc3\xb3 un agut enginy i talent per a la imitaci\xc3\xb3. Lady Caroline fou educada de manera excepcional a casa, i tamb\xc3\xa9 va assistir a escola a Hans Place, Londres. _NEWLINE_En els primers anys de la seua edat adulta, no sols va escriure prosa i poesia sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 va esbossar retrats. Aquestes habilitats cortesanes la situaven en bona consideraci\xc3\xb3. Parlava franc\xc3\xa8s i itali\xc3\xa0 amb flu\xc3\xafdesa, tenia coneixements de grec i llat\xc3\xad i gaudia amb la m\xc3\xbasica i el teatre.\n_START_SECTION_\nMatrimoni i fills\n_START_PARAGRAPH_\nAl juny de 1805, a l\'edat de 19 anys, Lady Caroline es va casar amb l\'Honorable William Lamb, un jove i prometedor pol\xc3\xadtic, hereu del 1r vescomte de Melbourne. Tot i que el matrimoni havia estat astutament orquestrat per la mare de William Lamb, va tractar-se d\'un casament per amor. La parella havia esdevingut "m\xc3\xbatuament captivada" durant una visita a Brocket Hall l\'any 1802, i durant molts anys van gaudir d\'un matrimoni feli\xc3\xa7. De la seua uni\xc3\xb3 va n\xc3\xa0ixer un fill l\'any 1807 i una filla prematura el 1809, que mor\xc3\xad en 24 hores. Lady Caroline patia molt en els parts, i es veia obligada a seguir llargs per\xc3\xadodes de recuperaci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de cada un. El seu fill va n\xc3\xa0ixer amb greus problemes mentals, que ben b\xc3\xa9 van poder ser una mena d\'autisme. Tot i que molts arist\xc3\xb2crates deixaven la cura dels seus malalts mentals als manicomis, els Lamb van ocupar-se directament del seu fill fins que va morir. L\'estr\xc3\xa9s, combinat amb l\'absorbent carrera pol\xc3\xadtica de William Lamb, va obrir un clivell entre ells.\n_START_SECTION_\nLord Byron\n_START_PARAGRAPH_\nDes del mar\xc3\xa7 a l\'agost de 1812, Lady Caroline es va embarcar en un escandal\xc3\xb3s idil\xc2\xb7li amb Lord Byron. Ell tenia 24 anys, i ella 27. Lady Caroline havia rebutjat les atencions del poeta en el seu primer encontre, tot segellant el que seria un durador epitafi de Byron, quan el va descriure com "boig, dolent i perill\xc3\xb3s de con\xc3\xa8ixer." La resposta de Byron va ser la de perca\xc3\xa7ar-la apassionadament._NEWLINE_Durant els mesos seg\xc3\xbcents, Lady Caroline i Lord Byron es bescantaven m\xc3\xbatuament en p\xc3\xbablic, mentre que en privat sucumbien al seu amor. Byron es referia a Lady Caroline amb l\'hipocor\xc3\xadstic "Caro", que ella va adoptar com a \xc3\xa0lies p\xc3\xbablic. Quan Byron va tallar, el marit de Lady Caroline va enviar la dissortada i desolada Caroline a Irlanda. La dist\xc3\xa0ncia no va refredar l\'inter\xc3\xa8s de Lady Caroline pel poeta; ella i Byron es van escriure constantment durant l\'exili. No obstant aix\xc3\xb2, quan Lady Caroline va tornar a Londres, l\'any 1813, Byron va deixar-li ben clar que no tenia intenci\xc3\xb3 de reprendre la relaci\xc3\xb3. Tot aix\xc3\xb2 va desembocar en el que potser \xc3\xa9s el primer cas d\'assetjament d\'una celebritat de la hist\xc3\xb2ria, pels reiterats intents, cada vegada m\xc3\xa9s p\xc3\xbablics, de reunir-se amb el seu antic amant._NEWLINE_L\'obsessi\xc3\xb3 de Lady Caroline per Byron va marcar gran part de la seua vida posterior i va influir tant en les seues pr\xc3\xb2pies obres com en les de Byron. Tots dos van escriure poemes en l\'estil de l\'altre, sobre l\'altre, fins i tot inserint-hi clars missatges a l\'altre en els seus versos. Despr\xc3\xa9s d\'una visita frustrada a la casa de Byron, Lady Caroline va escriure "Recorda\'m!" a la guarda d\'un dels llibres de Byron. Ell li va respondre amb el poema d\'odi "Recordar-te! Recordar-te!; fins que creme l\'espelma de la vida de Leteu, remordiment i vergonya dur\xc3\xa0s rere tu, I et perca\xc3\xa7aran com un somni febril! Recordar-te! Ai, no ho dubtes. El teu marit tamb\xc3\xa9 pensar\xc3\xa0 en tu! Ning\xc3\xba no t\'oblidar\xc3\xa0, Falsa per a ell, dimoni per a mi!"_NEWLINE_La seua cosina Harriet (aleshores, Lady Granville), amb la qual les relacions de Lady Caroline s\'havien anat deteriorant des de la infantesa, la va visitar al desembre de 1816 i no podia creure que en el seu capteniment no hi haguera cap mostra de penediment, fins al punt que va acabar la descripci\xc3\xb3 de la seua visita, en una carta a la seua germana, d\'aquesta manera: "Vaig dir-li que nom\xc3\xa9s la visitaria una vegada a l\'any."\n_START_SECTION_\nCarrera liter\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra m\xc3\xa9s famosa de Lady Caroline \xc3\xa9s Glenarvon, una novel\xc2\xb7la g\xc3\xb2tica que va ser publicada l\'any 1816, poques setmanes despr\xc3\xa9s que Byron abandonara Anglaterra. Tot i que va ser publicada an\xc3\xb2nimament, l\'autoria de Lady Caroline era el secret de la s\xc3\xa0ria. Hi va incloure una descripci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria, a penes dissimulada, d\'ella mateixa i del seu antic amant, que \xc3\xa9s pintat com un heroi de guerra que esdev\xc3\xa9 tra\xc3\xafdor contra la causa d\'Irlanda. L\'obra \xc3\xa9s destacable perqu\xc3\xa8 inclou la primera versi\xc3\xb3 de l\'heroi byroni\xc3\xa0 en una obra aliena a Byron, aix\xc3\xad com una detallada an\xc3\xa0lisi del per\xc3\xadode rom\xc3\xa0ntic; i m\xc3\xa9s concretament del ton. Lady Caroline hi insereix caricatures mordaces de diversos membres de l\'alta societat. Una de les retradades, Lady Jersey, va cancel\xc2\xb7lar l\'abonament de Lady Caroline al club Almack\'s com a repres\xc3\xa0lia. Aquesta va ser la primera salva d\'una reacci\xc3\xb3 en cadena que va acabar excloent Lady Lamb de l\'alta societat. Byron va respondre a la novel\xc2\xb7la: "Tamb\xc3\xa9 he llegit Glenarvon de Caro Lamb\xe2\x80\xa6 Male\xc3\xafda de D\xc3\xa9u!". El llibre va ser un \xc3\xa8xit de vendes, amb diverses edicions, per\xc3\xb2 va ser menyspreat pels cr\xc3\xadtics com a mer fullet\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 no obstant, estudiosos posteriors com ara el fil\xc3\xb2sof Goethe va reivindicar que era mereixerdor de ser considerat literatura seriosa._NEWLINE_L\'any 1819, Lady Caroline va donar mostra de la seua capacitat d\'imitaci\xc3\xb3 de l\'estil de Byron en el poema narratiu "A New Canto". Anys enrere, havia suplantat Byron en una carta als editors del poeta perqu\xc3\xa8 li enviaren un retrat d\'ell. Va funcionar; el to i contingut de la seua petici\xc3\xb3 van aconseguir enganyar-los, i van enviar-li el quadre. Va emprar aquesta habilitat per respondre al Don Juan de Byron. Lady Caroline estava molt afectada per les al\xc2\xb7lusions a ella que Byron hi havia inserit; per exemple, la frase "Hi ha qui fa de dimoni, i despr\xc3\xa9s escriu una novel\xc2\xb7la\xe2\x80\x9d de "Don Juan II". En "A New Canto", Lady Caroline va escriure -tot imitant Byron-: "Estic fart de la fama. N\'estic tan tip que gaireb\xc3\xa9 podria lamentar la feli\xc3\xa7 hora en qu\xc3\xa8 els oracles del nord em van proclamar tedi\xc3\xb3s." Byron mai no hi va respondre p\xc3\xbablicament. Un cr\xc3\xadtic de l\'\xc3\xa8poca opin\xc3\xa0 que "l\'autor d\'aquest agut disbarat ha pret\xc3\xa8s de manera evident fer una imitaci\xc3\xb3 de Lord Byron. \xc3\x89s una raps\xc3\xb2dia de principi a fi."_NEWLINE_Lady Caroline va publicar tres novel\xc2\xb7les m\xc3\xa9s durant la seua vida: Graham Hamilton (1822), Ada Reis (1823) i Penruddock (1823).\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altims anys i mort\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les confidents i \xc3\xadntimes amigues de Byron va ser la mateixa mare de William Lamb, la captivadora Lady Melbourne. Lady Melbourne havia estat qui havia arranjat l\'avantatj\xc3\xb3s mantrimoni del seu fill amb Lady Caroline. No obstant aix\xc3\xb2, des que Lady Caroline va comen\xc3\xa7ar el seu idil\xc2\xb7li amb Byron, la seua sogra va encetar una llarga i descarada campanya per apartar-la del seu fill. William Lamb va refusar sotmetre-s\'hi, i va lamentar que sa mare haguera conspirat contra la seua muller en conniv\xc3\xa8ncia amb Byron. Tot titllant Byron de tra\xc3\xafdor, William Lamb va donar suport a la seua muller fins que ella va morir._NEWLINE_Finalment, va ser Lady Caroline qui es va imposar al seu marit en sol\xc2\xb7licitar-li la separaci\xc3\xb3 formal, l\'any 1825. Ambd\xc3\xb3s havien tingut nombroses aventures extramatrimonials i ella ja no volia continuar jugant un doble joc. Va traslladar la seua resid\xc3\xa8ncia permanent a Brocket Hall. Els problemes d\'inestabilitat mental de Lady Caroline van anar agreujant-se en els darrers anys, complicats per l\'ab\xc3\xbas de l\'alcohol i el l\xc3\xa0udan. Vers 1827 es trobava sota la cura permanent d\'un metge al seu servei. La seua salut, sempre fr\xc3\xa0gil, va comen\xc3\xa7ar a deteriorar-se inexorablement. En aquell temps, William Lamb era cap de Secretaria d\'Irlanda i va fer una perillosa travessia per estar al seu costat, quan Lady Caroline va morir el 25 de gener de 1828.\n_START_SECTION_\nCultura popular\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1972 es va estrenar la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Lady Caroline Lamb, amb Sarah Miles en el paper protagonista. El 2003, la BBC va estrenar Byron  amb Jonny Lee Miller en el paper protagonista i Camilla Power com Lady Caroline Lamb.'