b"\n_START_ARTICLE_\nMaria Mart\xc3\xadnez Abell\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el segle XVIII, les saloni\xc3\xa8res van continuar la tasca que en el segle anterior havien fet les anomenades batxilleres o precioses, dones atretes pel m\xc3\xb3n de la cultura, interessades en la seva formaci\xc3\xb3 intel\xc2\xb7lectual, i que van aprendre a parlar amb loquacitat. Aquestes dames van organitzar i participar en els salons il\xc2\xb7lustrats, moltes vegades a casa seva, formant cercles literaris i acad\xc3\xa8mics. Aquests salons van ser importants a nivell cultural, pol\xc3\xadtic i feminista. El desenvolupament del pensament il\xc2\xb7lustrat en la segona meitat del segle, que posava en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 l'organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i social existent, tamb\xc3\xa9 va obrir la possibilitat de repensar la condici\xc3\xb3 de les dones en la societat. La creixent contribuci\xc3\xb3 de les dones als diaris de l'\xc3\xa8poca com a escriptores, poetes, etc., d\xc3\xb3na la mida de la creixent import\xc3\xa0ncia que van anar adquirint les dones en la societat catalana i espanyola del segle XVIII, i tamb\xc3\xa9 la import\xc3\xa0ncia que elles mateixes van donar a la seva participaci\xc3\xb3 en els diaris. Segons les dades que tenim, moltes d'aquestes dones van publicar freq\xc3\xbcentment en diversos diaris, concentrant-se en el per\xc3\xadode entre 1785 i 1805._NEWLINE_Una d'aquestes dones va ser la barcelonina Maria Mart\xc3\xadnez Abell\xc3\xb3, coneguda com a madama Abell\xc3\xb3 o madama Mart\xc3\xadnez Abell\xc3\xb3, que va viure l'esplendor cultural de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, com a saloni\xc3\xa8re, com a escriptora de teatre i com a poeta. Va escriure la com\xc3\xa8dia Entre los riesgos de amor sostenerse con honor, o La Laureta (1800), en qu\xc3\xa8 utilitz\xc3\xa0 per a l'argument el conte Laurette (1761) de Jean-Fran\xc3\xa7ois Marmontel. Tamb\xc3\xa9 va escriure la trag\xc3\xa8dia, en quatre actes, La Estuarda, es pensa que inspirant-se en una obra estrangera, probablement brit\xc3\xa0nica. Se sap que totes dues obres es van representar en els teatres de Barcelona, potser a la casa de les Com\xc3\xa8dies de la ciutat. Les dues obres tenen una protagonista femenina, la qual cosa ja indica un punt de vista diferent al mascul\xc3\xad._NEWLINE_Madama Abell\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va veure diversos dels seus poemes publicats en la premsa de l'\xc3\xa8poca. Per exemple, els poemes dedicats a una altra poeta, Maria Gertrudis Hore. Es diu que Abell\xc3\xb3 va ser la seva primera lectora p\xc3\xbablica. Hore va escriure un poema an\xc3\xb2nim que va ser publicat en el Diari de Barcelona el mes de desembre de 1798. A madama Abell\xc3\xb3 li va impactar i li va contestar amb un altre poema que es va publicar aproximadament un mes m\xc3\xa9s tard. En el seu poema, madama Abell\xc3\xb3 mostra la seva fascinaci\xc3\xb3 pel poema de Maria Gertrudis Hore i demana con\xc3\xa8ixer-ne la identitat._NEWLINE_Va publicar altres poemes, sobretot en el Diari de Barcelona, com \xc3\xa9s el cas de \xc2\xabSentimientos obsequiosos de Madama Abell\xc3\xb3, en aplauso del f\xc3\xbanebre canto, que compuso la h\xc3\xa1bil poetisa a su amado y difunto Pajarito\xc2\xbb, publicat en aquest diari el 19 de gener de 1799. Madama Abell\xc3\xb3 apareix citada sota aquests mateixos termes al Cat\xc3\xa1logo de autores del siglo XVIII, de Leandro Fern\xc3\xa1ndez de Morat\xc3\xadn."