b'\n_START_ARTICLE_\nVacances\n_START_PARAGRAPH_\nLes vacances o vacacions s\xc3\xb3n un dret laboral dels treballadors que consta en poder gaudir anualment d\'un temps, usualment uns dies, de descans sense deixar d\'obtenir el salari acordat ni perdre la feina. En realitat el salari anual es reparteix, en principi, en parts iguals al llarg de l\'any, encara que en aquest total ja es compta que no tot l\'any \xc3\xa9s productiu per l\'empresari. Simplificant, de fet l\'empresari calcula onze mensualitats (considerant un mes de vacances) i les reparteix en dotze mesos, aix\xc3\xad el treballador rep una quantitat inferior cada mes i els dies que t\xc3\xa9 vacances no deixa de rebre els seus diners. Els dies de vacances, com la resta de condicions laborals, han de ser acordades entre treballadors i empresaris._NEWLINE_Com a la pr\xc3\xa0ctica sovint l\'empresari podria exercir ab\xc3\xbas de poder sobre el treballador, els governs solen protegir aquest darrer amb lleis de m\xc3\xadnims. Per exemple, a Espanya, les vacances anuals per llei no poden ser per a ning\xc3\xba de menys de a trenta dies naturals. Aquest nombre \xc3\xa9s diferent a diferents pa\xc3\xafsos, per exemple a Fran\xc3\xa7a s\xc3\xb3n obligat\xc3\xb2riament d\'almenys cinc setmanes. _NEWLINE_Les vacances no s\xc3\xb3n recuperables ni substitu\xc3\xafbles per una compensaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. Cap empresari t\xc3\xa9 dret a fer treballar un empleat en un dia acordat com de vacances, ni a "pagar" els dies de vacances a un empleat perqu\xc3\xa8 no les faci. Un treballador que no fa les seves vacances, rebi o no diners per no fer-les, comet un delicte penat per la llei. I si un treballador deixa la feina o n\'\xc3\xa9s acomiadat sense causa justa abans de les vacances, ha de rebre els diners, al finiquit, del salari corresponent al temps que tenia de vacances i que no ha fet. L\'empresari t\xc3\xa9 l\'obligaci\xc3\xb3 legal de pagar-li, i en alguns pa\xc3\xafsos (a Espanya, per exemple, actualment no) no t\xc3\xa9 el dret de proposar ni obligar el treballador que s\'agafi els dies de vacances que li queden (amb la qual cosa no pot treballar amb ell, ni amb altre empresari, ni pel seu compte, ni rebre subsidis d\'atur durant el temps que representa que est\xc3\xa0 de vacances) per tal de no pagar-li aquests diners.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres vacances, enteses com a descans anual compr\xc3\xa8s en un treball, existeixen des que els humans es van fer ramaders i agricultors. Alguns agricultors tenien \xc3\xa8poques de l\'any amb m\xc3\xa9s feina (preparar la terra, plantar, recol\xc2\xb7lectar, etc.) i d\'altres de relatiu descans. Altres agricultors s\'organitzaven de manera que poguessin dedicar-se a almenys dos tipus de conreu diferents, o dues activitats, complement\xc3\xa0ries en el temps i per a poder subsistir. _NEWLINE_A l\'Europa medieval les universitats van comen\xc3\xa7ar a fer unes "pauses" a l\'\xc3\xa8poca estival per tal que els estudiants treballessin al camp a l\'\xc3\xa8poca de collites. Aquesta llarga pausa estival al sector docent es mant\xc3\xa9 encara avui dia._NEWLINE_Per\xc3\xb2 les vacances com les entenem en dret laboral van apar\xc3\xa8ixer molt m\xc3\xa9s tard, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la Revoluci\xc3\xb3 Industrial. L\'organitzaci\xc3\xb3 del treball va sofrir una crisi que va fer que les relacions i condicions laborals canviessin completament respecte a les d\'abans. Anteriorment havien existit diversos tipus d\'esclavatge, per\xc3\xb2 estaven sotmesos a temps i l\xc3\xadmits humans i animals. La tecnologia energ\xc3\xa8tica i mec\xc3\xa0nica va aportar les m\xc3\xa0quines i les f\xc3\xa0briques, i el capitalisme nom\xc3\xa9s tenia en compte la producci\xc3\xb3 i els beneficis econ\xc3\xb2mics dels amos sense cap consideraci\xc3\xb3 social respecte a les altres persones. Treballaven nens i gent gran, tots els dies de la setmana, en jornades de m\xc3\xa9s de dotze hores. La situaci\xc3\xb3 va ser tan penosa per a la classe obrera que al segle XIX a poc a poc van comen\xc3\xa7ar a organitzar-se entre ells per a lluitar per una vida m\xc3\xa9s digna, va desenvolupar-se un moviment obrer i el sindicalisme, i alguns nous economistes van comen\xc3\xa7ar a introduir factors socials i humans a les seves teories. L\'alta burgesia es comen\xc3\xa7ava a permetre \xc3\xa8poques de vida sense treball, imitant temporalment a l\'aristocr\xc3\xa0cia. Alguns anaven a resid\xc3\xa8ncies d\'estiu i a balnearis de cures de bellesa i salut. Mentrestant, els obrers comen\xc3\xa7aven a reivindicar una qualitat de vida m\xc3\xadnima i assentar les bases per a poder crear conceptes com la limitaci\xc3\xb3 de la jornada laboral o les vacances, tot i que encara estaven molt lluny de fer-les realitat._NEWLINE_En realitat, ni tan sols la idea de vacances existia abans del segle XX, i nom\xc3\xa9s a partir dels anys vint es va comen\xc3\xa7ar a comentar, de manera encara dispersa, poc clara i poc directa, alguna cosa que a poc a poc aniria prenent cos fins a poder assimilar-ho amb el que avui entenem per vacances. Paral\xc2\xb7lelament, a Alemanya, es van comen\xc3\xa7ar a esbossar alguns convenis col\xc2\xb7lectius de treballadors, encara sense dies lliures. Les primeres vacances retribu\xc3\xafdes als treballadors no van comen\xc3\xa7ar a existir fins als anys trenta, gr\xc3\xa0cies al Front Popular, una agrupaci\xc3\xb3 de partits comunistes francesos que hi van governar nom\xc3\xa9s els anys 1936 i 1937, quan van introduir com a innovaci\xc3\xb3 dues setmanes anuals de vacances en aquesta mena de convenis. Cap als anys quaranta, el dret a les vacances es va difondre a m\xc3\xa9s grups de treballadors, tant a Fran\xc3\xa7a com a altres pa\xc3\xafsos d\'Europa. A Espanya s\xc3\xb3n un dret constitucional des de 1978._NEWLINE_En alguns pa\xc3\xafsos, el 2010 encara no existien.\n_START_SECTION_\nDret laboral\n_START_PARAGRAPH_\nLes vacances s\xc3\xb3n la interrupci\xc3\xb3 retribu\xc3\xafda de l\'activitat laboral perqu\xc3\xa8 el treballador descansi. En principi no es poden intercanviar per diners. Les dates de vacances no poden ser escollides unilateralment pel treballador ni per l\'empresari, que tampoc no les pot modificar sense demanar amb prou temps perm\xc3\xads al treballador. Cal un pacte directe entre ells dos o, en alguns casos d\'obrers, entre l\'empresari i un comit\xc3\xa8 portaveu dels treballadors. El treballador ha de con\xc3\xa8ixer les dates almenys amb dos mesos d\'antelaci\xc3\xb3. En cas de conflicte o de desacord entre empresari i treballador les dates poden ser decidides per un jutjat social en un procediment urgent._NEWLINE_Les vacances d\'un any han de ser d\'almenys trenta dies naturals (les de cada mes s\xc3\xb3n de dos dies i mig), seguits o b\xc3\xa9 fraccionats en qualsevol nombre de per\xc3\xadodes, per\xc3\xb2 de tal manera que almenys un d\'ells sigui de dues setmanes seguides. Si una persona treballa menys d\'un any, li corresponen uns dies proporcionals al temps treballat (per exemple, per sis mesos, quinze dies de vacances). Les vacances corresponents a un any s\'han de fer dintre d\'aquest any, entre l\'u de gener i el trenta-u de desembre. No es poden acumular d\'un any per a un altre, es diu que caduquen. Com a excepcio, es poden fer l\'any seg\xc3\xbcent al cas particular que les dates de vacances fixades per l\'empresa coincideixin amb un permis temporal del treballador per embar\xc3\xa0s, part, adopcio, acolliment o lact\xc3\xa0ncia._NEWLINE_A Espanya, al cas d\'un contracte laboral de menys d\'un any, actualment l\'empresari t\xc3\xa9 el dret de decidir unilateralment si el treballador fa vacances o si se les compra, \xc3\xa9s a dir si li paga una quantitat m\xc3\xa9s de diners perqu\xc3\xa8 no les faci. No t\xc3\xa9 en cap cas aquest dret en contractes d\'a partir d\'un any.\n_START_SECTION_\nPermisos retribu\xc3\xafts\n_START_PARAGRAPH_\nIndependentment de les vacances de trenta dies naturals, o sigui incloent les diumenges i festius del per\xc3\xadode escollit, anuals per a tots els treballadors, existeixen altres dies espec\xc3\xadfics de vacances, que es compten sempre a m\xc3\xa9s d\'aquests trenta dies i que t\xc3\xa8cnicament s\'anomenen permisos retribu\xc3\xafts: s\xc3\xb3n els dies festius als quals el treballador t\xc3\xa9 dret (i l\'empresari obligaci\xc3\xb3 de donar, i sense penalitzaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica) en situacions excepcionals, com per exemple que el treballador es casi, tingui un examen o adopti un fill. Tots els treballadors, amb contracte fix o temporal, amb qualsevol antiguitat i a partir del seu primer dia de feina, tenen dret a aquests permisos o dies sense treballar i sense deixar de cobrar el salari que cobrarien si treballessin. Aquests permisos poden ser ampliats i millorats (per\xc3\xb2 no empitjorats) en convenis col\xc2\xb7lectius. El treballador ha d\'avisar pr\xc3\xa8viament i ha de portar despr\xc3\xa9s un justificatiu._NEWLINE_S\xc3\xb3n obligatoris els permisos per a la formaci\xc3\xb3 del treballador, per al seu perfeccionament i per a assistir a ex\xc3\xa0mens (d\'idiomes, de conduir, o de qualsevol formaci\xc3\xb3). Tamb\xc3\xa9 ho s\xc3\xb3n els permisos per a votar en unes eleccions, per a ser membre d\'una taula electoral o per a assistir a un judici com a testimoni (els dos darrers es consideren deures inexcusables, ja que el treballador t\xc3\xa9 l\'obligaci\xc3\xb3 legal de ser-hi), i els que permeten al treballador dedicar-se a tasques sindicals o de representaci\xc3\xb3. Estan inclosos tota mena d\'ex\xc3\xa0mens i proves prenatals, a m\xc3\xa9s de les t\xc3\xa8cniques de preparaci\xc3\xb3 al part. S\'inclouen tamb\xc3\xa9 motius familiars, entre d\'altres._NEWLINE_En cas de matrimoni o de fer-se parella de fet, el treballador t\xc3\xa9 un perm\xc3\xads de quinze dies naturals. Si t\xc3\xa9 o adopta un fill t\xc3\xa9 dos dies de perm\xc3\xads. T\xc3\xa9 dos dies m\xc3\xa9s en cas que un familiar de fins a segon grau (fills, germans, pares, avis, n\xc3\xa9ts, oncles, cosins) tingui un accident greu, una malaltia greu, hospitalitzaci\xc3\xb3, intervenci\xc3\xb3 quir\xc3\xbargica (encara que no sigui hospitalitzat) o que necessiti rep\xc3\xb2s a casa seva. Si ha de mudar-se d\'habitatge t\xc3\xa9 un dia m\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nBases socials\n_START_PARAGRAPH_\nEl concepte de vacances, o interrupci\xc3\xb3 retribu\xc3\xafda del treball, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s defensat als pa\xc3\xafsos europeus, on es considera una de les bases del dret laboral i de l\'estat del benestar, i menys als no democr\xc3\xa0tics o amb un capitalisme extrem, com per exemple la Xina o els Estats Units. Una major flexibilitat en la decisi\xc3\xb3 dels per\xc3\xadodes i duracions, si es fan fraccionades, per part del treballador est\xc3\xa0 relacionada amb pa\xc3\xafsos m\xc3\xa9s desenvolupats socialment.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies socials\n_START_PARAGRAPH_\nLes dates de les vacances escolars solen influir molt en les dates escollides pels seus pares per a fer vacances. Aix\xc3\xb2 t\xc3\xa9 una gran influ\xc3\xa8ncia al turisme, per exemple. Per aix\xc3\xb2, en alguns pa\xc3\xafsos, els governs fixen les vacances de l\'escola p\xc3\xbablica segons el que creguin convenient per a la seva economia; per exemple, a l\'hivern per a potenciar els esports d\'hivern, o a l\'estiu per a allargar la temporada de sol i platja. Als pa\xc3\xafsos de l\'hemisferi sud, com Sud-\xc3\xa0frica o Argentina, les vacances se solen fer quan all\xc3\xa0 \xc3\xa9s estiu i fa bon temps, de gener a febrer._NEWLINE_Independentment de les dates de les vacances escolars, les activitats realitzades amb les vacances suposen un elevat percentatge de l\'economia (macroeconomia) de la majoria de pa\xc3\xafsos europeus. Concretament, a molts llocs dels Pa\xc3\xafsos Catalans el turisme \xc3\xa9s el primer i principal sector econ\xc3\xb2mic.'