b'\n_START_ARTICLE_\nBuda (il\xc2\xb7luminat)\n_START_SECTION_\nRealitzacions espirituals\n_START_PARAGRAPH_\nA banda del fet que un buda ha purificat la seva ment del desig, aversi\xc3\xb3 i ignor\xc3\xa0ncia i per tant ha deixat d\'estar lligat al sams\xc4\x81ra, la tradici\xc3\xb3 diu que un buda posseeix una s\xc3\xa8rie de poders espirituals o sobrenaturals. Tot i aix\xc3\xad, encara que definitoris, aquests poders s\xc3\xb3n considerats secundaris segons indicacions del propi Buda, i aix\xc3\xad, principalment, un buda \xc3\xa9s alg\xc3\xba totalment despert que s\'ha adonat de la veritat primordial: de la naturalesa de la vida. Una de les caracter\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s importants del buda \xc3\xa9s ser coneixedor de la llum i de la foscor.\n_START_SECTION_\nUn buda no \xc3\xa9s un d\xc3\xa9u\n_START_PARAGRAPH_\nAl c\xc3\xa0non p\xc4\x81\xe1\xb8\xb7i, se subratlla la idea de que Buda Gautama va ser un \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0. Al budisme therav\xc4\x81d\xc3\xb3na es fa \xc3\xa8mfasi tamb\xc3\xa9 en els m\xc3\xa9s grans poders ps\xc3\xadquics ( phala, veure Kevatta Sutta). El cos i la ment (els cinc khandas) d\'un buda s\xc3\xb3n impermanentes i canviants, de la mateixa forma que el cos i la ment de la gent comuna. Tot i aix\xc3\xad, un buda reconeix la naturalesa immutable del dharma, el qual \xc3\xa9s un principi etern i \xc3\xa9s un fenomen incondicionat i atemporal. Aquest punt de vista \xc3\xa9s com\xc3\xba a l\'escola Theravada i a d\'altres escoles budistes primerenques._NEWLINE_Des del budisme mahayana, es consideren tres facetes d\'un Buda i que tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n les de la realitat percebuda: nirmanakaya, sambogakaya i dharmakaya. Aquestes tres caracter\xc3\xadstiques suposen una visi\xc3\xb3 trinit\xc3\xa0ria de la realitat alhora d\'explicar-la; aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s sobretot un marc filos\xc3\xb2fic i explicatiu per sondejar la seva naturalesa._NEWLINE_Un malent\xc3\xa8s com\xc3\xba \xc3\xa9s el fet que es consideri a un Buda com un d\xc3\xa9u. El budisme \xc3\xa9s una religi\xc3\xb3 no-teista. Encara que Buda Gautama parla sobre d\xc3\xa9us tradicionals, Gautama va considerar que les q\xc3\xbcestions sobre el "m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0" no tenen cap profit per a la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de l\'alliberament. Pel aquest motiu, en general, els budistes no es plantegen ni especulen sobre l\'exist\xc3\xa8ncia o no d\'un d\xc3\xa9u, o un creador suprem. El budisme no requereix d\'aquest recurs per explicar com aconseguir la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3. Es considera a Buda com el guia i mestre que assenyala el cam\xc3\xad per aconseguir el nirv\xc4\x81\xe1\xb9\x87a i no com una de\xc3\xaftat que cal adorar. Per a molts budistes, aconseguir la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una responsabilitat personal que no es pot deixar a les mans d\'un tercer, encara que altres corrents budistes, com la de Terra Pura, confien en la via devocional mitjan\xc3\xa7ant la invocaci\xc3\xb3 del Buda Amitabha, perqu\xc3\xa8 aquest els permeti ren\xc3\xa9ixer en un nivell espiritual superior.\n_START_SECTION_\nEl buda del budisme mahayana\n_START_PARAGRAPH_\nLes escoles del budisme mahayana afirmen tamb\xc3\xa9 que el buda hist\xc3\xb2ric era un \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, si b\xc3\xa9 creuen que despr\xc3\xa9s de convertir-se en Buda va passar a ser essencialment alguna cosa m\xc3\xa9s que un \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 com\xc3\xba, estava integrat dins la realitat d\'una forma diferent i transcendent._NEWLINE_Per via d\'altres especulacions filos\xc3\xb2fiques apareixeran altres marcs explicatius similars. Un dels principals \xc3\xa9s la noci\xc3\xb3 de Tathagatagarbha o "Matriu de la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3". Aquest esquema considera que [buda] \xc3\xa9s una potencialitat inherent a tot \xc3\xa9sser viu que pot ser despertada en el moment propici. Per tant, considera que tots els \xc3\xa9ssers s\xc3\xb3n "budes" en pot\xc3\xa8ncia, ja que tenen la capacitat de despertar r\xc3\xa0pid i tamb\xc3\xa9 amb perfecci\xc3\xb3. Aquesta \xc3\xa9s una doctrina metaf\xc3\xadsica i soteriol\xc3\xb2gica particularment important des del segle VI i a partir de la difusi\xc3\xb3 de la Prajnaparamita, la principal aportaci\xc3\xb3 doctrinal del budisme mahayana._NEWLINE_A partir d\'aqu\xc3\xad, la doctrina del Tathagatagarbha influir\xc3\xa0 en els principals sutres del budisme mah\xc4\x81i\xc4\x81na, com el Mah\xc4\x81parinirvana, el Lankavatara, el Sutra del Lotus, el Sutra de la Perfecta Il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3, etc. Tots aquests textos aniran circulant per tot \xc3\x80sia i conformant aix\xc3\xad les diferents escoles del mah\xc4\x81i\xc4\x81na, que troben en aquesta idea filos\xc3\xb2fica un punt com\xc3\xba i distintiu del seu antecessor hist\xc3\xb2ric indi (l\'actual budisme theravada).\n_START_SECTION_\nMudras\n_START_PARAGRAPH_\nLes postures i gestos de les mans d\'aquestes est\xc3\xa0tues, conegudes respectivament com a \xc4\x81sanas  i mudr\xc4\x81s, s\xc3\xb3n importants alhora de determinar el seu significat total. La popularitat d\'un mudr\xc4\x81 o d\'un \xc4\x81sana determinats tendeix a ser espec\xc3\xadfica de cada regi\xc3\xb3, el mudr\xc4\x81 vajra (o Jingang), \xc3\xa9s popular al Jap\xc3\xb3 i Corea, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s poc freq\xc3\xbcent a l\'\xc3\x8dndia. D\'altres s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s comuns, per exemple, el mudr\xc4\x81 vara-d\xc3\xa1 (\'d\xc3\xb3na desitjos\') \xc3\xa9s habitual entre les est\xc3\xa0tues pedestres de Buda, especialment quan va associat amb el mudr\xc4\x81 a-bhaya (\'sense- por \').'