b'\n_START_ARTICLE_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima \xc3\xa9s el conjunt de condicions atmosf\xc3\xa8riques que caracteritzen una regi\xc3\xb3. Segons si es refereix al m\xc3\xb3n, a una regi\xc3\xb3 o a una localitat concreta es parla de clima global, clima local o microclima respectivament. Per a l\'estudi del clima se sol analitzar durant un per\xc3\xadode m\xc3\xadnim de trenta anys els elements del temps: la temperatura, la humitat, la pressi\xc3\xb3, els vents, les precipitacions, etc. Hi ha una s\xc3\xa8rie de factors que poden influir sobre aquests elements: la latitud geogr\xc3\xa0fica, l\'altitud del lloc o la dist\xc3\xa0ncia que el separa de l\'oce\xc3\xa0 o del mar. El clima difereix del temps atmosf\xc3\xa8ric, en qu\xc3\xa8 el temps atmosf\xc3\xa8ric descriu les condicions a curt termini d\'aquestes variables en una regi\xc3\xb3 determinada.\n_START_SECTION_\nLatitud geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nLa latitud determina el grau d\'inclinaci\xc3\xb3 dels rajos del Sol i la difer\xc3\xa8ncia de la duraci\xc3\xb3 del dia i la nit. Com m\xc3\xa9s directament incideix la radiaci\xc3\xb3 solar, m\xc3\xa9s s\'escalfa el s\xc3\xb2l._NEWLINE_Les variacions en latitud s\xc3\xb3n causades, de fet, per la inclinaci\xc3\xb3 de l\'eix de rotaci\xc3\xb3 de la Terra. L\'angle d\'incid\xc3\xa8ncia dels rajos del Sol no \xc3\xa9s el mateix en estiu que a l\'hivern sent causa de les difer\xc3\xa8ncies estacionals._NEWLINE_Una major inclinaci\xc3\xb3 en els rajos solars provoca que estos hagen de travessar major quantitat d\'atmosfera atenuant-se m\xc3\xa9s que si incidiren perpendicularment. D\'altra banda, a major inclinaci\xc3\xb3 major ser\xc3\xa0 la component horitzontal de la intensitat de radiaci\xc3\xb3. Fent \xc3\xbas de senzills c\xc3\xa0lculs trigonom\xc3\xa8trics es pot veure que: I(incident) = I(total) \xc2\xb7 cos\xce\xb8.\n_START_SECTION_\nAltitud\n_START_PARAGRAPH_\nL\'altitud del lloc determina la temperatura i la humitat. Es calcula un descens al voltant de 0,6 \xc2\xb0C per cada 100 metres que s\'incrementi l\'al\xc3\xa7ada.Aix\xc3\xad a les terres altes fa m\xc3\xa9s fred que a les baixes, excepte en casos d\'inversi\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica. A m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 dins certs l\xc3\xadmits hi ha un increment de la precipitaci\xc3\xb3 a mesura que s\'augmenta l\'altitud i a les muntanyes plou m\xc3\xa9s que a la plana. En certa manera, pel que fa a temperatures pujar d\'altitud \xc3\xa9s com pujar en latitud.\n_START_SECTION_\nContinentalitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa proximitat del mar influeix sobre les temperatures i d\xc3\xb3na m\xc3\xa9s humitat. Les brises que s\'originen en les regions costaneres atenuen la temperatura de les diferents estacions. Aix\xc3\xad, aire c\xc3\xa0lid quan \xc3\xa9s hivern i aire fresc quan \xc3\xa9s estiu. Aix\xc3\xad, les zones pr\xc3\xb2ximes a la costa reben la influ\xc3\xa8ncia del mar i tenen temperatures m\xc3\xa9s suaus. A l\'hivern fa menys fred i a l\'estiu menys calor que en l\'interior._NEWLINE_Una alta continentalitat, en canvi, accentua l\'amplitud t\xc3\xa8rmica. Provocar\xc3\xa0 hiverns freds i secs i estius calorosos i secs._NEWLINE_La continentalitat \xc3\xa9s el resultat de l\'alt calor espec\xc3\xadfica de l\'aigua, que li permet mantenir-se a temperatures m\xc3\xa9s fredes a l\'estiu i m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lides a l\'hivern. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s el mateix que dir que l\'aigua posseeix una gran in\xc3\xa8rcia t\xc3\xa8rmica. Les masses d\'aigua per tant, s\xc3\xb3n el m\xc3\xa9s important agent moderador del clima. \xc3\x89s l\'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica di\xc3\xa0ria, a major amplitud t\xc3\xa8rmica major difer\xc3\xa8ncia de temperatures entre el dia i la nit.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa classificaci\xc3\xb3 clim\xc3\xa0tica cl\xc3\xa0ssica descriu els climes del m\xc3\xb3n en funci\xc3\xb3 del seu r\xc3\xa8gim de temperatures i de precipitacions.\n_START_SECTION_\nOce\xc3\xa0nic d\'estius secs\n_START_PARAGRAPH_\nEntre el clima mediterrani Csa i l\'oce\xc3\xa0nic cfb, es d\xc3\xb3na una transici\xc3\xb3 al Csb, que podria definir-se com oce\xc3\xa0nic pel fet que les precipitacions s\xc3\xb3n abundants la major part de l\'any i la pluviometria anual a vegades supera els 1.000 mm, a m\xc3\xa9s les temperatures s\xc3\xb3n molt suaus, no superant a l\'estiu els 22\xc2\xa0\xc2\xb0C de mitjana. D\'altra banda presenta sequera estival a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la transici\xc3\xb3 al mediterrani, per la qual cosa no seria un clima oce\xc3\xa0nic t\xc3\xadpic. Es d\xc3\xb3na en Portugal i sud de Gal\xc3\xadcia, costa oest dels Estats Units i Canad\xc3\xa0 i sud de Xile.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques a l\'esquema de K\xc3\xb6ppen\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns climat\xc3\xb2legs han argumentat que el sistema de K\xc3\xb6ppen no pot ser millorat m\xc3\xa9s._NEWLINE_Un punt de contenci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n els climes secs B; John Griffiths argumenta aqu\xc3\xad que la seva separaci\xc3\xb3 per Kopp en nom\xc3\xa9s dues subcategories termals \xc3\xa9s inadequada. Aquells que ho veien aix\xc3\xad han defensat que els climes secs han d\'estar en la mateixa classificaci\xc3\xb3 termal dels altres climes, amb la seva corresponent lletra termal seguida per una lletra addicional per indicar la seva aridesa: "S" per als climes d\'estepa i "W" (o "D") per als des\xc3\xa8rtics; (Griffiths tamb\xc3\xa9 afegeix una f\xc3\xb3rmula alternativa per utilitzar com a llindar d\'aridesa: R= 160 + 9T, essent R el llindar en mil\xc2\xb7l\xc3\xadmetres de precipitaci\xc3\xb3 anual, i T la temperatura anual en graus Celsius)._NEWLINE_Una altra de les objeccions concerneix la Categoria temperada del Grup C, d\'estar sobredimensionada (inclou Tampa, Florida i Cape May, Nova Jersey, per exemple). A Climatologia Aplicada (1a ed. 1966), John Griffiths va proposar una nova zona subtropical, que es designaria amb la lletra B (ja que aquesta no es faria servir per als climes secs, com s\'indica en el par\xc3\xa0graf anterior). Inclou a les \xc3\xa0rees amb el mes m\xc3\xa9s fred d\'entre 6\xc2\xa0\xc2\xb0C i 18\xc2\xa0\xc2\xb0C, subdividint al Grup C en dues parts gaireb\xc3\xa9 iguals. Altres opten per incloure aquelles \xc3\xa0rees d\'hiverns temperats (m\xc3\xa9s fred entre 18\xc2\xa0\xc2\xb0C i -3\xc2\xa0\xc2\xb0C) la temperatura en el mes m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lid sigui igual o superior a 22\xc2\xa0\xc2\xb0C, o que tinguin una temperatura mitjana anual superior a 18\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Una tercera idea \xc3\xa9s crear un clima "oce\xc3\xa0nic polar" o "EM", en el grup E per separar les localitats mar\xc3\xadtimes relativament temperades (com Ushuaia, Argentina i les illes Aleuta) dels climes de tundra continentals m\xc3\xa9s freds. El criteri espec\xc3\xadfic varia; alguns advoquen per posar un par\xc3\xa0metre en el mes m\xc3\xa9s fred, essent la temperatura d\'aquest superior a -7\xc2\xa0\xc2\xb0C, mentre altres assignen una nova designaci\xc3\xb3 a \xc3\xa0rees amb una temperatura mitjana superior a 0\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_La precisi\xc3\xb3 dels 10\xc2\xa0\xc2\xb0C en el mes m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lid com a l\xc3\xadnia d\'inici en els climes polars ha estat q\xc3\xbcestionada; Otto Nordenski\xc3\xb6ld, per exemple, va proposar una f\xc3\xb3rmula alternativa: W = 9 - 0.1C \' \', on W representa la temperatura mitjana del mes m\xc3\xa9s calor\xc3\xb3s i C el mes m\xc3\xa9s fred, tots dos en graus Celsius (per exemple, si la mitjana del mes m\xc3\xa9s fred \xc3\xa9s -20 \xc2\xb0C, i la del mes m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lid d\'11 \xc2\xb0C o m\xc3\xa9s, caldria evitar catalogar aquest clima de polar). Aquest l\xc3\xadmit sembla apropar millor al l\xc3\xadmit de l\'arbre, o la latitud polar en les que els arbres no poden cr\xc3\xa9ixer, que la isoterma de 10\xc2\xa0\xc2\xb0C en el mes m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lid; aquest nou llindar, a difer\xc3\xa8ncia del de Kopp, s\'acosta m\xc3\xa9s al pol en els marges occidentals dels continents (on els hiverns s\xc3\xb3n suaus), i arriben a latituds m\xc3\xa9s baixes a l\'interior de les masses continentals (amb hiverns molt m\xc3\xa9s freds), les dues l\xc3\xadnies (les de Kopp i Nordenski\xc3\xb6ld) es creuen en les costes orientals dels continents (\xc3\x80sia i Nord-am\xc3\xa8rica).'