b'\n_START_ARTICLE_\nRayuela\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nHoracio Oliveira \xc3\xa9s un intel\xc2\xb7lectual argent\xc3\xad que viatja a Par\xc3\xads per trobar el sentit de la vida. All\xc3\xa0 coneix un grup de bohemis i una dona, la Maga, de qui s\'enamora. Viuen junts per\xc3\xb2 la relaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s for\xc3\xa7a complicada perqu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n dues persones molt diferents, fet que provoca que Oliveira busqui una amant, Pola. Oliveira observa un accident de tr\xc3\xa0nsit on la v\xc3\xadctima \xc3\xa9s Morelli, un admirat cr\xc3\xadtic literari que li encarrega des de l\'hospital que posi ordre a les seves notes per si no sobreviu. _NEWLINE_La Maga t\xc3\xa9 un fill petit que acaba vivint amb la parella i mor d\'unes febres molt altes. Aquest fet suposa el trencament definitiu de la relaci\xc3\xb3. Un membre del grup, Ossip, vol conquerir llavors l\'amor de la Maga, sense \xc3\xa8xit, ja que ella continua estimant Oliveira (i despr\xc3\xa9s es comprova que ell tampoc no deixa de sentir amor malgrat recon\xc3\xa8ixer que la conviv\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s impossible). El fet que Oliveira no faci costat a la seva dona en un moment tan dur com la mort del fill, sumat a problemes anteriors, provoca que el grup (anomenat Club de la Serp) rebutgi Horacio, el qual surt a vagar pels carrers i acaba dormint amb uns vagabunds. La policia interv\xc3\xa9 per expulsar els vagabunds de sota el pont i Oliveira decideix tornar a casa. _NEWLINE_A l\'Argentina es retroba amb Traveler, un amic de joventut, casat amb Talita. De seguida sorgeix una fascinaci\xc3\xb3 entre els tres. Horacio s\'enamora de Talita, a qui a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s compara amb la Maga. Mentrestant viu amb una antiga parella, a qui no estima per\xc3\xb2 per la qual es deixa cuidar. Traveler li aconsegueix una feina al circ on treballen i posteriorment al manicomi on passen a fer de guardes. All\xc3\xa0 esclata la gelosia acumulada. Oliveira besa Talita i tem que Traveler el mati, aix\xc3\xad que es tanca a una habitaci\xc3\xb3 i amb ajuda d\'un malalt intenta a\xc3\xafllar-la de la resta. Es planteja su\xc3\xafcidar-se per\xc3\xb2 la reconciliaci\xc3\xb3 amb Traveler i Talita fa que entengui que \xc3\xa9s novament acceptat. Llavors comen\xc3\xa7a una lenta recuperaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nL\'autor mateix proposa diferents maneres de llegir la novel\xc2\xb7la: llegir des del primer cap\xc3\xadtol fins al 56 i prescindir de la resta, seguir l\'ordre dels cap\xc3\xadtols (no lineal) indicats al tauler de direcci\xc3\xb3 inicial o llan\xc3\xa7ar-se i fer una lectura totalment personal de l\'obra, l\'estructura de la qual permet justament diferents lectures en estar formada per cap\xc3\xadtols fragmentaris. El lector es veu obligat a escollir si participa o no del joc metaliterari que \xc3\xa9s la novel\xc2\xb7la triant un tipus de lectura o un altre._NEWLINE_La novel\xc2\xb7la s\'estructura en tres parts diferenciades. La primera situa l\'acci\xc3\xb3 a Par\xc3\xads ("el costat d\'all\xc3\xa0", amb 36 cap\xc3\xadtols)), la segona a Buenos Aires ("el costat d\'aqu\xc3\xad", amb 20 cap\xc3\xadtols) i la tercera inclou cap\xc3\xadtols d\'ampliaci\xc3\xb3 de les dues, fragments de llibres o diaris i altres hist\xc3\xb2ries suplement\xc3\xa0ries ("tots els costats", 99 cap\xc3\xadtols). La lectura suggerida al tauler de direcci\xc3\xb3 alterna la linealitat argumental de les dues primeres parts amb la tercera, que es va intercalant i suposa un contrapunt o reflexi\xc3\xb3 sobre el que est\xc3\xa0 succeint a l\'obra. _NEWLINE_La possibilitat de llegir diversos llibres en un requereix la complicitat del lector, un lector que Cort\xc3\xa1zar vol actiu, en contraposici\xc3\xb3 al "lector femella" o passiu que consumeix una novel\xc2\xb7la on tot est\xc3\xa0 explicat i quadrat. Aquesta actitud d\'esfor\xc3\xa7 i co-creaci\xc3\xb3 per part del receptor entronca amb les teories modernes sobre l\'acte de lectura i obre el ventall de sentits de la novel\xc2\xb7la. Significativament, el llibre no s\'acaba. Els darrers dos cap\xc3\xadtols del tauler de direcci\xc3\xb3 es remeten m\xc3\xbatuament, de manera que el lector ha de saltar infinitament entre ambd\xc3\xb3s, participant dels somnis d\'Horacio en la seva convalesc\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_La novel\xc2\xb7la s\'inicia amb una pregunta: si trobaria o no la Maga, que resumeix l\'anhel d\'Horacio. La resta de la novel\xc2\xb7la intenta respondre a aquesta pregunta, mirant de superar el frac\xc3\xa0s permanent. La Maga i Horacio en els primers encontres no quedaven, passejaven per Par\xc3\xads en el convenciment que s\'acabarien per veure. Aquest atzar \xc3\xa9s el que sembla traspuar a tota l\'estructura on certs cap\xc3\xadtols (titllats per l\'autor de prescindibles) semblen no tenir cap relaci\xc3\xb3 amb els altres. _NEWLINE_Les dues parts contenen un cap\xc3\xadtol que es pot assimilar al descens als inferns o cat\xc3\xa0basi. A Par\xc3\xads s\'encarna en l\'episodi de sexe oral amb una dona sense sostre, despr\xc3\xa9s d\'abandonar la seguretat d\'una llar, de trencar amb la Maga - definitivament perduda - i amb els companys del club. Nom\xc3\xa9s resta la fugida, l\'exili, la tornada a casa. A la segona part aquest descens es duu a terme a la sala de cad\xc3\xa0vers de l\'hospital i suposa el punt d\'inflexi\xc3\xb3 que fa plantejar-se el su\xc3\xafcidi. L\'estructura sim\xc3\xa8trica, doncs, acaba amb situacions de pen\xc3\xbaria que reflecteixen el frac\xc3\xa0s vital d\'Oliveira. La difer\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s que despr\xc3\xa9s de l\'infern del manicomi sorgeix la possibilitat de redempci\xc3\xb3, no es torna a fugir, sin\xc3\xb3 que la novel\xc2\xb7la inclou un possible desenlla\xc3\xa7 feli\xc3\xa7.\n_START_SECTION_\nEls t\xc3\xadtols\n_START_PARAGRAPH_\nLa xarranca del t\xc3\xadtol \xc3\xa9s cabdal per entendre tant l\'estructura com el tema central de la cerca de sentit de la vida. El lector ha de saltar de cap\xc3\xadtol en cap\xc3\xadtol com fan els jugadors de la xarranca. L\'objectiu del joc \xc3\xa9s arribar a la darrera casella, denominada la casella del cel. Igualment els personatges del llibre, i en especial el protagonista, volen assolir el cel, ent\xc3\xa8s no com un parad\xc3\xads en una altra vida (possibilitat rebutjada expl\xc3\xadcitament) sin\xc3\xb3 com una altra vida, m\xc3\xa9s aut\xc3\xa8ntica, a la Terra. _NEWLINE_Aquest pas d\'un m\xc3\xb3n a un altre es repeteix als t\xc3\xadtols de les parts de l\'obra, que s\xc3\xb3n els costats de l\'oce\xc3\xa0 (sent "aqu\xc3\xad" l\'Argentina i all\xc3\xa0 Europa per la nacionalitat de l\'autor) per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 els dos cantons possibles de l\'exist\xc3\xa8ncia: el convencional, burg\xc3\xa8s del qual fuig per intentar arribar a un altre pla vital, all\xc3\xa0 a Par\xc3\xads, meca idealitzada de la boh\xc3\xa8mia i on coneix el seu amor. La tercera part "de tots els costats" inclou elements de diferents proced\xc3\xa8ncies per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 ajunta les dues parts pr\xc3\xa8vies, indicant que la recerca en el fons \xc3\xa9s la mateixa a casa o a l\'estranger._NEWLINE_La xarranca apareix f\xc3\xadsicament dibuixada a terra en diversos passatges clau, especialment al manicomi. Veient jugar Talita, Oliveira insisteix en la seva identificaci\xc3\xb3 amb la Maga, qui tamb\xc3\xa9 jugava per les voreres de la ciutat i es planteja posar fi a la seva vida. Decidir no fer-ho significa que, encara que sigui de manera moment\xc3\xa0nia, s\'ha assolit el cel de la xarranca. La xarranca esdev\xc3\xa9 una figura simb\xc3\xb2lica similar a la del mandala (Cort\xc3\xa1zar va dubtar en anomenar a la seva novel\xc2\xb7la "Mandala" en un primer moment). En la mateixa l\xc3\xadnia, el protagonista intenta resumir la seva cerca amb "trobar el centre", en refer\xc3\xa8ncia al cercle del mandala que actua igual que el cel o darrera casella de la xarranca.\n_START_SECTION_\nTemes\n_START_PARAGRAPH_\nEl tema principal de l\'obra \xc3\xa9s la cerca de sentit, basat en una vida lliure que combini els desitjos i els sentiments amb la cultura per\xc3\xb2 sense les normes socials habituals. Aquesta vida ha de ser compartida amb altres persones que posseeixin la mateixa cosmovisi\xc3\xb3 per tant la recerca de l\'aut\xc3\xa8ntic amor i una amistat s\xc3\xb2lida s\xc3\xb3n el que mou a actuar un desenganyat Horaci, qui finalment els troba i es resigna a viure amb nom\xc3\xa9s moments de felicitat veritable com a il\xc2\xb7luminacions dins el tedi d\'una exist\xc3\xa8ncia ordinari. Per intentar assolir aquests moments, Horacio rebutja l\'ordre de la burgesia: intenta no dependre dels diners, beu freq\xc3\xbcentment per escapar a una altra realitat, t\xc3\xa9 amants, juga amb tot, es comporta com no s\'espera d\'ell i q\xc3\xbcestiona qualsevol afirmaci\xc3\xb3 aliena. Admira la capacitat de la Maga per viure naturalment en el caos i la improvisaci\xc3\xb3 que ell busca per\xc3\xb2 que no pot assolir perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s un intel\xc2\xb7lectual. Horacio sap que l\'art \xc3\xa9s una possible via per assolir el cel, la vida somniada, i per aix\xc3\xb2 gran part dels seus di\xc3\xa0legs es basen a interpretar obres o evocar referents de diferents disciplines. L\'estructura de Rayuela, fora de l\'ordre \xc3\xbanic de les altres novel\xc2\xb7les, intenta copsar formalment el desig de fugir d\'un ordre que acaba sent pres\xc3\xb3. _NEWLINE_Aquest desig de fusi\xc3\xb3 amb l\'absolut fora de la vida ordin\xc3\xa0ria se simbolitza amb diverses imatges, a part de la xarranca del t\xc3\xadtol. Una molt rellevant \xc3\xa9s la del pont. Els encontres a l\'atzar amb la Maga tenen lloc al pont, pont des del qual potser ella posar fi a la seva vida. La Maga fa de pont amb una altra realitat i diversos personatges s\xc3\xb3n invocats com a pont o passatges per escapar del m\xc3\xb3n real. El primer cap\xc3\xadtol que va escriure l\'autor, el 42, narra precisament com Traveler i Horacio uneixen les finestres dels seus apartaments amb taulons per sobre dels quals passa Talita, uni\xc3\xb3 entre els amics, amor. L\'amor, fortament sexual, \xc3\xa9s un possible pont cap al sentit quan \xc3\xa9s aut\xc3\xa8ntic, quan respon al "kibbutz del desig". La novel\xc2\xb7la mateixa \xc3\xa9s un pont que Cort\xc3\xa1zar tendeix cap al lector c\xc3\xb2mplice que el pot entendre. Altres s\xc3\xadmils s\xc3\xb3n la clau que obre una nova realitat, els fils que uneixen o actuen com a murs. _NEWLINE_Un tema estretament relacionat amb l\'anterior \xc3\xa9s el tema del doble o la dualitat. S\'oposen dues realitats, dues localitzacions, la Maga \xc3\xa9s l\'ant\xc3\xadtesi d\'Oliveira i ell es busca en \xc3\xa0nimes bessones com Etienne, Ossip o Traveler. Aquests amics, tot i que comparteixen part dels seus neguits, mai no s\xc3\xb3n rivals reals o dobles totals d\'Horacio, perqu\xc3\xa8 romanen massa apegats a la realitat. Es contraposen el m\xc3\xb3n racional i l\'on\xc3\xadric o el dels bojos (que potser no ho estan) i s\'oposen les figures femenines: la Maga sent gelosia de Pola (fins al punt de fer-li vud\xc3\xba) quan en realitat t\xc3\xa9 l\'amor d\'Horacio; la Maga es contraposa a Talita, ja que s\xc3\xb3n similars per\xc3\xb2 Talita no vol fer la funci\xc3\xb3 que s\xc3\xad que acomplia Luc\xc3\xada i prefereix un amor estable amb Traveler (la Maga mai no acaba amb el possible rival, Ossip) i per \xc3\xbaltim s\'oposen Talita i totes les amants del protagonista amb Grekepten, l\'esposa burgesa per qui no es pot sentir aut\xc3\xa8ntic amor. Aquestes dualitats reals s\'oposen al seu terme a les oposicions convencionals (entre el que es pot fer i el que no, entre blanc i negre) que efectua Occident i que porten Cort\xc3\xa1zar a buscar inspiraci\xc3\xb3 en la filosofia oriental, m\xc3\xa9s harm\xc3\xb2nica. _NEWLINE_L\'\xc3\xbaltim gran tema \xc3\xa9s l\'art, que juga un paper central en la novel\xc2\xb7la. Els personatges, molts d\'ells cr\xc3\xadtics o creadors fracassats, entenen que l\'art \xc3\xa9s una via per poder assolir una exist\xc3\xa8ncia aut\xc3\xa8ntica i \xc3\xa9s el tema central de les seves converses. Les descripcions sobre peces de jazz, les imatges de quadres, les cites d\'autors, els fragments de novel\xc2\xb7les intercalades, les baralles sobre interpretacions o la teoria de la literatura continguda als parlaments o a la tercera part en les notes de Morelli s\xc3\xb3n exemples de la import\xc3\xa0ncia de l\'art no sols com a ambientaci\xc3\xb3 sin\xc3\xb3 com a motiu de reflexi\xc3\xb3 en aquesta obra. L\'art, com l\'amor, \xc3\xa9s una possible via de salvaci\xc3\xb3 i \xc3\xa9s el que uneix els diferents personatges.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estil de Rayuela ve donat per la concepci\xc3\xb3 de la literatura de Cort\xc3\xa1zar, expressada a trav\xc3\xa9s de Morelli i dels di\xc3\xa0legs del club. Morelli explica que en temps contemporanis no es pot oferir una novel\xc2\xb7la acabada on tot s\'expliqui a un lector massa avesat a les trames per anys de referents acumulats. Cal reflectir l\'aut\xc3\xa8ntica vida, el pensament hum\xc3\xa0, que no \xc3\xa9s lineal ni sempre coherent. Per aquest motiu apareixen nombrosos mon\xc3\xb2legs interiors (per influ\xc3\xa8ncia de Joyce), frases inacabades, el\xc2\xb7lipsis i al\xc2\xb7lusions o frases que trenquen amb la gram\xc3\xa0tica normativa, ja que no es pensa com s\'escriu a les novel\xc2\xb7les realistes. El menyspreu de Gald\xc3\xb3s per part d\'Oliveira, com a m\xc3\xa0xim exponent de la novel\xc2\xb7la tradicional del segle XIX, \xc3\xa9s una explicaci\xc3\xb3 de l\'estil de l\'obra._NEWLINE_S\'empren determinades t\xc3\xa8cniques que provenen de les avantguardes, com un llenguatge inventat (el gl\xc3\xadglic, que intenta explicar l\'acte sexual), el collage, l\'escriptura autom\xc3\xa0tica o els jocs tipogr\xc3\xa0fics. Aquests elements, per\xc3\xb2, no s\xc3\xb3n constants. Tamb\xc3\xa9 apareixen nombrosos jocs de paraules i quan Horacio intenta frenar-se en la seva deriva metaf\xc3\xadsica es posa a parlar amb paraules amb H, que ridiculitzen els grans mots. El llenguatge \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica possibilitat de comunicaci\xc3\xb3, tanmateix es mostra com una eina molt imperfecta, per aix\xc3\xb2 malgrat els llargs parlaments mai no es diu all\xc3\xb2 que realment es vol dir, i que t\xc3\xa9 a veure amb els desitjos personals, els sentiments o les intu\xc3\xafcions m\xc3\xa9s \xc3\xadntimes. Diversos personatges es queixen justament d\'aquesta mancan\xc3\xa7a d\'Horacio, que acaba sempre sol per no poder compartir el seu interior. _NEWLINE_La prosa est\xc3\xa0 farcida de cites alienes i refer\xc3\xa8ncies a altres obres o a autors determinats, pertanyents a diverses arts per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 a la cultura popular. Molts cap\xc3\xadtols de la tercera part consisteixen \xc3\xbanicament en llargues cites que parlen sobre la conducta humana o la literatura i que intenten explicar el perqu\xc3\xa8 dels actes dels personatges en les altres dues parts. Els personatges comparteixen la cosmovisi\xc3\xb3 d\'aquestes cites, que \xc3\xa9s la de l\'autor. Les cites i refer\xc3\xa8ncies, aleshores, formen part del dibuix del calidoscopi que \xc3\xa9s la novel\xc2\xb7la, com s\'explica en un di\xc3\xa0leg del club. La intertextualitat amb aquestes altres obres o visions \xc3\xa9s un dels trets m\xc3\xa9s representatius de l\'estil de Rayuela. _NEWLINE_Aquestes cites respecten el c\xc3\xa0non cl\xc3\xa0ssic per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n sobretot contempor\xc3\xa0nies, com ho s\xc3\xb3n els escenaris urbans o les al\xc2\xb7lusions a la pol\xc3\xadtica de diversos pa\xc3\xafsos, vista sempre de manera negativa per\xc3\xb2 una mica llunyana (com ho prova la indifer\xc3\xa8ncia de Talita en sentir les not\xc3\xadcies o el distanciament que implica simplement contemplar fotos de torturats i jutjar-les des del punt de vista est\xc3\xa8tic). A l\'obra \xc3\xbanicament se cita la localitzaci\xc3\xb3 temporal (finals dels anys 50) un cop per\xc3\xb2 els referents permeten situar perfectament els personatges en un marc concret. Els carrers de Par\xc3\xads per on es mou Horacio s\xc3\xb3n absolutament reals i ancoren la novel\xc2\xb7la en una realitat concreta malgrat l\'afany universalista. Els trets autobiogr\xc3\xa0fics del periple del protagonista reforcen aquesta relaci\xc3\xb3 amb la vida no liter\xc3\xa0ria. _NEWLINE_El punt de vista acostuma a estar focalitzat en Oliveira per\xc3\xb2 s\'alterna la primera persona amb la tercera, fet que sumat a la interpolaci\xc3\xb3 de cites i per tant de veus alienes multiplica la veu del narrador, que de vegades s\'adiu amb el personatge, d\'altres amb l\'autor, i a vegades amb altres figures narratives. La inclusi\xc3\xb3 del narrador com a personatge o la figura de Morelli, te\xc3\xb2ric per\xc3\xb2 alhora anci\xc3\xa0 atropellat, ajuden a trencar amb el marc dieg\xc3\xa8tic habitual. Resulta significatiu que la teoria de Morelli no aparegui en les primeres parts, de possible lectura lineal, sin\xc3\xb3 solament en la tercera, on se salta i es va d\'endavant cap enrere sense un patr\xc3\xb3._NEWLINE_La prosa intel\xc2\xb7lectual plena de di\xc3\xa0legs i debats cultes alterna amb escenes d\'humor, amb descripcions molt f\xc3\xadsiques, amb an\xc3\xa8cdotes quotidianes o episodis que trenquen el to solemne, com el de la pianista embogida o les not\xc3\xadcies absurdes que apareixen a la tercera part. Aquest absurd respon a la visi\xc3\xb3 que tenen els personatges de l\'exist\xc3\xa8ncia i d\'ells mateixos, ja que en els di\xc3\xa0legs sempre apareix l\'autocr\xc3\xadtica, el contrapunt, una deriva on la discussi\xc3\xb3 deixa de tenir el sentit inicial.'