b'\n_START_ARTICLE_\nArquebisbat d\'Agrigent\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori de l\'arquebisbat \xc3\xa9s un dels m\xc3\xa9s grans de Sic\xc3\xadlia. S\'est\xc3\xa9n sobre una superf\xc3\xadcie de 3.041,89\xc2\xa0km\xc2\xb2, i est\xc3\xa0 dividit en 194 parr\xc3\xb2quies._NEWLINE_Situat a la part sud-occidental de Sic\xc3\xadlia, al sud limita amb el mar. Els seus l\xc3\xadmits es corresponen als de la prov\xc3\xadncia d\'Agrigent, i ocupa 43 municipis: Agrigent, Alessandria della Rocca, Aragona,  Bivona, Burgio, Calamonaci, Caltabellotta, Camastra, Cammarata, Campobello di Licata, Canicatt\xc3\xac, Casteltermini, Castrofilippo, Cattolica Eraclea, Cianciana, Comitini, Favara, Grotte, Joppolo Giancaxio, Lampedusa e Linosa, Licata, Lucca Sicula, Menfi, Montallegro, Montevago, Naro, Palma di Montechiaro, Porto Empedocle, Racalmuto, Raffadali, Ravanusa, Realmonte, Ribera, Sambuca di Sicilia, San Biagio Platani, San Giovanni Gemini, Sant\'Angelo Muxaro, Santa Elisabetta, Santa Margherita di Belice, Santo Stefano Quisquina, Sciacca, Siculiana i Villafranca Sicula._NEWLINE_La prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica compr\xc3\xa8n dues di\xc3\xb2cesis sufrag\xc3\xa0nies: Caltanissetta i Piazza Armerina._NEWLINE_La seu arquebisbal est\xc3\xa0 situada a la ciutat d\'Agrigent, on es troba la Catedral de San Gerland\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSobre l\'origen de l\'esgl\xc3\xa9sia agrigentina no hi ha not\xc3\xadcies prec\xc3\xadses, per\xc3\xb2 les restes existents, com les catacombes d\'Agrigent i Naro, les tombes segurament cristianes existents a diverses zones del territori i, sobretot, una petita bas\xc3\xadlica paleocristiana i altres restes arqueol\xc3\xb2giques provinents de diverses zones de la prov\xc3\xadncia proporcionen elements per donar com a certa la pres\xc3\xa8ncia d\'una comunitat s\xc3\xb2lida a Agrigento vers els segles II i III._NEWLINE_Segons la tradici\xc3\xb3, el primer bisbe va ser San Libert\xc3\xad. La bas\xc3\xadlica paleocristiana per a alguns investigadors era una memoria martyrum en la qual van ser enterrats Liert\xc3\xad i Pelegr\xc3\xad en dos n\xc3\xadnxols a terra. El primer bisbe hist\xc3\xb2ricament cert \xc3\xa9s Eusani, a la segona meitat del segle VI. Aquest bisbe va ser empresonat per ordre del Pelagi II com a pr\xc3\xb2dig i mor\xc3\xad a Roma._NEWLINE_Abans de la invasi\xc3\xb3 \xc3\xa0rab no hi ha moltes not\xc3\xadcies sobre la di\xc3\xb2cesi, llevat de Sant Pel\xc2\xb7legr\xc3\xad. Entre els bisbes agrigentins hist\xc3\xb2ricament segurs que hi ha estan: sant Gregori II, esmentat a les cartes del Papa Gregori Magne (entre el 591 i el 603), i autor d\'un comentari en grec sobre l\'Eclesiast\xc3\xa8s; Maxim i F\xc3\xa8lix, que va participar en dos s\xc3\xadnodes a Roma, respectivament, al 649 i 651; Gregori i Joan, que van participar en el Concilis Ecum\xc3\xa8nics de 680/681 (Tercer Concili de Constantinoble) i 787 (Segon Concili de Nicea)._NEWLINE_Segons el Lanzoni, els bisbes Gregori I, Potamioni i Teodor (o Teodosi), hist\xc3\xb2ricament segurs per\xc3\xb2 que la tradici\xc3\xb3 situa abans de Gregori II, en realitat pertanyen a un per\xc3\xadode posterior, entre els  segles VII i VIII. Segons el mateix autor, Eusani va ser l\'antecessor directe de Gregori II, que va viure entre el 578 i 580 o 590. Aix\xc3\xad, el Gregori I correspondria al bisbe Gregori, present a Constantinoble l\'any 680._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la dominaci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab, el primer bisbe va ser sant Gerland (vers 1030-1100), i en aquells moments la di\xc3\xb2cesi es va estendre fins a les portes de Palerm, tamb\xc3\xa9 incloent Termini Imerese, i era anomenada "di\xc3\xb2cesi dels dos mars", car es trobava davant de l\'estret de Sic\xc3\xadlia al nord i el Mar Tirr\xc3\xa8 al sud. La di\xc3\xb2cesi era sufrag\xc3\xa0nia de l\'arquebisbat de Palerm. L\'antiga di\xc3\xb2cesi de Trikala o Triocala mai va ser restaurada, i en el per\xc3\xadode normand el seu  territori es va incorporar a la d\'Agrigent._NEWLINE_El llarg episcopat d\'Urs, a cavall entre els segles XII i XIII va ser aventurer: va ser privat en tres ocasions dels b\xc3\xa9ns de l\'Esgl\xc3\xa9sia i s\'hagu\xc3\xa9 d\'exiliar, va ser capturat pels sarra\xc3\xafns, que el van tenir pres durant catorze mesos fins que va poder pagar un quanti\xc3\xb3s rescat. El seu successor Reinald d\'Acquaviva coron\xc3\xa0 rei a Manfred, sent per aix\xc3\xb2 excomunicat pel Papa Alexandre IV._NEWLINE_El bisbe Juan Orozco Covarrubias, al segle\xc2\xa0xvii, implant\xc3\xa0 la primera impremta de la ciutat, proteg\xc3\xad escriptors i artistes i promogu\xc3\xa9 l\'establiment del Seminari dioces\xc3\xa0, que va ser inaugurat el 21 de febrer 1607 pel seu successor, Vincenzo Bonincontro, que el va afavorir._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s important l\'episcopat de Francesco Gisulfo, que va enriquir la catedral d\'objectes de valor i dos \xc3\xb2rgans i compr\xc3\xa0 per la ciutat d\'Agrigent l\'exempci\xc3\xb3 permanent dels impostos especials de la farina._NEWLINE_Cap a la meitat del segle XVIII Andrea Lucchesi Palli erig\xc3\xad el palau episcopal i una biblioteca p\xc3\xbablica._NEWLINE_El 1884, durant el pontificat de Gregori XVI, va haver una modificaci\xc3\xb3 dels l\xc3\xadmits de la di\xc3\xb2cesi, 13 pobles van ser cedits per tal que s\'erig\xc3\xads la di\xc3\xb2cesi de Caltanisseta, 5 per a l\'arquebisbat de Monreale i un per a l\'arquebisbat de Palerm. Contextualment, pass\xc3\xa0 a formar part de la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica de l\'arquebisbat de Monreale._NEWLINE_El 2 de desembre de 2000, mitjan\xc3\xa7ant la butlla Ad maiori consulendum de Joan Pau II, la seu agrigentina va ser elevada al rang d\'arxidi\xc3\xb2cesi metropolitana, amb les di\xc3\xb2cesis de Caltanisseta i Piazza Armerina com a sufrag\xc3\xa0nies.'