b'\n_START_ARTICLE_\nJaume Camp i Lloreda\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill de Ton Camp i Xiol i Francesca Lloreda i Ganduixer, va ser el segon de 6 germans: Josep (1914-2006), Pere (1919-2002), Roser (1923), Enriqueta (1927-?) i Ester (1931). _NEWLINE_Seguint els passos del seu germ\xc3\xa0 gran, Jaume Camp va iniciar els seus estudis als Jesu\xc3\xaftes de Sarri\xc3\xa0, per\xc3\xb2 que r\xc3\xa0pidament van ser interromputs per tres anys de Guerra Civil i per tres anys m\xc3\xa9s de servei militar que va haver de fer a Xauen (avui Marroc, per\xc3\xb2 llavors encara territori del protectorat espanyol). A Xauen, treballant en els tallers mec\xc3\xa0nics, va veure clar el seu futur, que ja quedava allunyat de la doctrina estudiantil. Jaume Camp va treballar tota la seva vida com a t\xc3\xa8cnic en electro-mec\xc3\xa0nica, feina que va compaginar com a professor d\'aquesta mat\xc3\xa8ria a l\'Escola Municipal del Treball de Granollers._NEWLINE_Jaume Camp era solter i va viure la major part de la seva vida en la mateixa habitaci\xc3\xb3 de la Fonda Europa de Granollers, a escassos metres del seu taller.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nJaume Camp era cat\xc3\xb2lic practicant, i entre els anys 1931 i 1936 va formar part de la Federaci\xc3\xb3 de Joves Cristians, entitat amb fins a 14.000 afiliats d\'entre 14 i 35 anys (1936) i fortament lligada a Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica de Catalunya (UDC), que va n\xc3\xa9ixer a trav\xc3\xa9s d\'un article aparegut al diari El Mat\xc3\xad titulat "Un viatge de cara als joves", i que tenia la benedicci\xc3\xb3 i la guia del lema de Torres i Bages "Catalunya ser\xc3\xa0 cristiana o no ser\xc3\xa0". Va ser precisament al diari El Mat\xc3\xad on es va publicar la partida de naixement d\'UDC, el dia 7 de novembre de 1931, a trav\xc3\xa9s del manifest fundacional que hi va apar\xc3\xa8ixer._NEWLINE_Durant la Guerra Civil espanyola, en Jaume va haver d\'exercir el seu deure de soldat des del b\xc3\xa0ndol republic\xc3\xa0, i va participar de ple en la Batalla de l\'Ebre, on va salvar la vida travessant el riu Segre nedant de nit per no ser descoberts. Despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil, la Federaci\xc3\xb3 de Joves Cristians va ser dissolta per l\'administraci\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica del nou r\xc3\xa8gim. Amb la restauraci\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica, Jaume Camp va entrar a militar a UDC i va ser fundador i President de la delegaci\xc3\xb3 del partit al Vall\xc3\xa8s Oriental, des de la seva fundaci\xc3\xb3 fins al 1984. En les segones eleccions democr\xc3\xa0tiques municipals va assolir el c\xc3\xa0rrec de regidor de l\'Ajuntament de Granollers per UDC entre el 1983 i el 1987. En representaci\xc3\xb3 d\'UDC, va formar part de l\'Assemblea de Catalunya des del seu comen\xc3\xa7ament.\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nEn la vessant cultural i patri\xc3\xb2tica, Jaume Camp va ser un dels primers membres d\'\xc3\x92mnium Cultural i fundador de la delegaci\xc3\xb3 de l\'entitat al Vall\xc3\xa8s Oriental. En va ser el tercer president -despr\xc3\xa9s de Pere Canal i Baliu primer, i Mart\xc3\xad Sunyol i Gen\xc3\xads despr\xc3\xa9s-, un c\xc3\xa0rrec que va ostentar fins a la seva mort. Durant tota la seva vida va tenir clar que la llengua catalana era la millor eina per a vertebrar i vehicular un poble i una cultura desfeta pel franquisme. D\'aquesta manera, Jaume Camp va ser un dels principals impulsors de l\'aprenentatge de la llengua catalana. Les seves classes clandestines de catal\xc3\xa0 van servir per formar tota una nova generaci\xc3\xb3 de docents d\'arreu de la comarca, que a la vegada van ser els responsables de la catalanitzaci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica a tots els centres escolars un cop assolida la democr\xc3\xa0cia. En la seva tasca pel foment de la llengua catalana, especialment centrada amb la generaci\xc3\xb3 nascuda durant el franquisme, cal destacar la seva implicaci\xc3\xb3 en la posada en marxa de la revista catalana juvenil Cavall Fort, aix\xc3\xad com en la persistent dinamitzaci\xc3\xb3 dels col\xc2\xb7lectius escoltes, que van esdevenir grans escoles de catalanisme durant la dictadura de Franco. Jaume Camp tamb\xc3\xa9 va ser impulsor de la Ciutat Pubilla de la sardana, despr\xc3\xa9s de molts anys organitzant aplecs sardanistes com a causa reivindicativa. Cal destacar tamb\xc3\xa9 la seva participaci\xc3\xb3 any rere any d\'esdeveniments de car\xc3\xa0cter cultural i patri\xc3\xb2tics com el Festival Internacional de M\xc3\xbasica de Cantonigr\xc3\xb3s, o b\xc3\xa9 la Universitat Catalana d\'Estiu que se celebrava cada estiu a la vila de Prada de Conflent, a la Catalunya Nord._NEWLINE_El 6 i 7 de novembre de 1971 es van celebrar les Festes Populars de Cultura Pompeu Fabra que van significar el renaixement de la Comissi\xc3\xb3 Fabra, que agrupava totes les entitats culturals de Granollers, i que va organitzar les Festes de Primavera entre els anys 1972 i 1987. L\'any 1978, l\'Ajuntament de Granollers va cedir a precari el casal de l\'antiga M\xc3\xbatua del Carme del Carrer Santa Elisabet a la Comissi\xc3\xb3 Fabra. Finalment, l\'edifici va ser inaugurat amb el nom de Casal Pompeu Fabra, amb Jaume Camp com a el seu principal impulsor i promotor.\n_START_SECTION_\nGual Permanent\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 2001, 8 anys despr\xc3\xa9s de la seva mort, l\'Ajuntament de Granollers va voler retre homenatge a Jaume Camp posant el seu nom a un dels carrers que volta la Biblioteca Can Pedrals. Concretament es va triar el carrer\xc3\xb3 que desemboca a la Pla\xc3\xa7a Maluquer i Salvador, antigament conegut com a Carrer de la Const\xc3\xa0ncia, on Jaume Camp va regentar un taller mec\xc3\xa0nic durant tota la seva vida, pel que era conegut a la ciutat. Coneguda tamb\xc3\xa9 la seva obsessi\xc3\xb3 amb la llengua catalana, que li havia suposat alguna multa per fer-ne classes de manera clandestina, el taller rebia amb una placa que posava el nom desconegut i provocador de "Gual Permanent", col\xc2\xb7locat a finals dels anys 40 i essent l\'\xc3\xbanic cartell de la ciutat en catal\xc3\xa0 durant el franquisme. L\'atreviment li va costar durs articles de la premsa local af\xc3\xad al r\xc3\xa8gim, que no el van desdir en cap moment de la seva iniciativa. Amb el temps, el taller, que era un habitual punt de trobada dels catalanistes de la ciutat, va acabar adoptant el nom popular de "Gual Permanent"._NEWLINE_La revenja per\xc3\xb2, va tenir lloc ja entrada la democr\xc3\xa0cia, el setembre de 1977, quan \xc3\x92mnium Cultural, emparant-se en la llei va fer una entrada al registre de l\'Ajuntament de Granollers demanant la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de les plaques dels guals en catal\xc3\xa0, coincidint a la vegada amb la publicaci\xc3\xb3 al diari local "La Comarca al Dia" d\'un article titulat "Gual Permanent" signat per Jaume Camp i acompanyat d\'una foto del seu fam\xc3\xb3s gual, la primera placa en catal\xc3\xa0 de gual permanent de tota la ciutat. La proposta va prosperar, i aviat Granollers va catalanitzar totes les seves plaques d\'aparcament. Actualment, el taller \xc3\xa9s ocupat per una empresa de disseny de cuines.\n_START_SECTION_\nPremi Jaume Camp de Socioling\xc3\xbc\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 l\'any 2001, coincidint amb l\'homenatge del nomenament d\'un carrer amb el seu nom, \xc3\x92mnium Cultural del Vall\xc3\xa8s Oriental va instaurar el Premi Jaume Camp de Socioling\xc3\xbc\xc3\xadstica dotat amb 6.000 euros, aportats per la seva germana Ester Camp. El premi \xc3\xa9s ofert al millor treball d\'investigaci\xc3\xb3 sobre socioling\xc3\xbc\xc3\xadstica, sigui des d\'una perspectiva sincr\xc3\xb2nica o hist\xc3\xb2rica, te\xc3\xb2rica o aplicada, demoling\xc3\xbc\xc3\xadstica, ling\xc3\xbc\xc3\xadstica o etnogr\xc3\xa0fica, referida a qualsevol \xc3\xa0mbit geogr\xc3\xa0fic dels Pa\xc3\xafsos Catalans. El premi \xc3\xa9s entregat anualment dins del marc de la Festa de les Lletres Catalanes del Vall\xc3\xa8s Oriental, una festa creada el 1989 entre d\'altres, pel mateix Jaume Camp, juntament amb els seus grans amics i companys de viatge com Ramon Casanovas, Joan Sala o la Remei Bux\xc3\xb3, amb la intenci\xc3\xb3 de situar Granollers en el mapa de les capitals liter\xc3\xa0ries i culturals del pa\xc3\xads.'