b'\n_START_ARTICLE_\nSim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar\n_START_SECTION_\nMissi\xc3\xb3 a Londres\n_START_PARAGRAPH_\nEl nou sistema de govern va comen\xc3\xa7ar a crear noves perspectives en tots els sentits. Les not\xc3\xadcies del que havla passat a Caracas van arribar fins a l\'almirall Alexander Cochrane, comandant de les Forces Navals Brit\xc3\xa0niques del Carib, que va despatxar les not\xc3\xadcies a Londres i va oferir a la Junta de Caracas la corbeta Wellington per portar una delegaci\xc3\xb3 a Anglaterra._NEWLINE_Aix\xc3\xad, Bol\xc3\xadvar (amb el grau de Coronel), Andr\xc3\xa9s Bello i Luis L\xc3\xb3pez M\xc3\xa9ndez va ser enviats en missi\xc3\xb3 diplom\xc3\xa0tica a Anglaterra amb instruccions de demanar suport brit\xc3\xa0nic a la Junta en nom del rei Ferran VII d\'Espanya, aprofitant la circumst\xc3\xa0ncia que Espanya i Gran Bretanya havien deixat de banda les seves hist\xc3\xb2riques difer\xc3\xa8ncies davant el perill com\xc3\xba que representava Napole\xc3\xb3. La missi\xc3\xb3 diplom\xc3\xa0tica va arribar a Londres en un moment pol\xc3\xadtic delicat, ja que llavors la Gran Bretanya estava donant una costosa ajuda militar a Espanya i la negativa vene\xc3\xa7olana d\'acceptar l\'autoritat del Consell de Reg\xc3\xa8ncia espanyol resultava inconvenient en aquests moments. _NEWLINE_Van ser rebuts per Lord Wellesley, a la seva casa. La postura brit\xc3\xa0nica va deixar molt clar des del principi a la delegaci\xc3\xb3 que en aquells moments el suport pol\xc3\xadtic a Vene\xc3\xa7uela era impossible i, en un intent de pressionar Espanya perqu\xc3\xa8 els deix\xc3\xa9s comerciar lliurement amb les seves col\xc3\xb2nies, els anglesos van mirar de desviar les negociacions cap a acords comercials, cosa que s\'ajustava m\xc3\xa9s als seus interessos._NEWLINE_Tot i que la delegaci\xc3\xb3 no va complir tots els objectius, es van aconseguir alguns compromisos importants gr\xc3\xa0cies a la pres\xc3\xa8ncia de Francisco de Miranda a Londres. Bol\xc3\xadvar va comen\xc3\xa7ar a relacionar-s\'hi, i va implicar-lo discretament en les negociacions mitjan\xc3\xa7ant els seus contactes personals. Aix\xc3\xad Bol\xc3\xadvar va aconseguir la secreta conniv\xc3\xa8ncia anglesa (disfressada com sempre de neutralitat), l\'obertura del comer\xc3\xa7 i la possibilitat que Anglaterra exerc\xc3\xads pressions sobre Espanya per afavorir els interessos vene\xc3\xa7olans.\n_START_SECTION_\nLa Primera Rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de convenir amb els anglesos la perman\xc3\xa8ncia d\'un representant a Londres, Bol\xc3\xadvar va embarcar en la corbeta Shaphire i va arribar a La Guaira el 5 de desembre de 1810. Un cop a Vene\xc3\xa7uela va comen\xc3\xa7ar a fer gestions per promoure el retorn de Francisco de Miranda el qual, arran d\'aquestes gestions, va arribar a Vene\xc3\xa7uela en el bergant\xc3\xad angl\xc3\xa8s Avon el 10 de desembre de 1810. Malgrat que va ser rebut fredament per la Junta Suprema, poc despr\xc3\xa9s el van nomenar tinent general. Miranda va comen\xc3\xa7ar aviat a tenir conflictes amb el cap militar del govern, el Marqu\xc3\xa8s del Toro, per la seva incapacitat per controlar la revolta reialista de Coro. Mentrestant, les circumst\xc3\xa0ncies pol\xc3\xadtiques havien afavorit l\'aparici\xc3\xb3 d\'organitzacions com la Societat Patri\xc3\xb2tica, una mena d\'associaci\xc3\xb3 independentista que funcionava com un f\xc3\xb2rum de debat pol\xc3\xadtic i divulgava les seves conclusions en una publicaci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia titulada El Patriota de Venezuela. Bol\xc3\xadvar en va ser un membre important i va estar molt implicat en les mobilitzacions posteriors que succe\xc3\xafren el 5 de juliol de 1811, per ratificar la Declaraci\xc3\xb3 d\'Independ\xc3\xa8ncia, i que va defensar postures oposades a la Constituci\xc3\xb3 del 21 de desembre de 1811 en considerar que era una c\xc3\xb2pia literal de la que existia als Estats Units i que no s\'adaptava a la realitat de Vene\xc3\xa7uela._NEWLINE_El 13 d\'agost de 1811, les forces comandades per Miranda van aconseguir una vict\xc3\xb2ria a Valencia, contra els rebels d\'aquesta ciutat que pretenien recuperar privilegis de la seva antiga capitalitat i \xc3\xa9s en aquesta acci\xc3\xb3 on Bol\xc3\xadvar va comen\xc3\xa7ar pr\xc3\xb2piament la seva carrera militar: va dirigir l\'atac a una fortificaci\xc3\xb3, que va ser la seva primera acci\xc3\xb3 distingida. Miranda, doncs, el va proposar per al rang de Coronel i el va enviar a informar de la vict\xc3\xb2ria al Govern de Caracas. Poc despr\xc3\xa9s, per iniciativa pr\xc3\xb2pia, Bol\xc3\xadvar va comen\xc3\xa7ar a aixecar la moral de les poblacions de les Valls d\'Aragua, per la qual cosa el general Miranda, aleshores comandant en cap de les forces militars republicanes, el va persuadir que accept\xc3\xa9s el rang de tinent coronel de l\'Estat Major i el va nomenar cap militar de Puerto Cabellom Aquest era la principal pla\xc3\xa7a forta de Vene\xc3\xa7uela i un punt militar clau per les seves caracter\xc3\xadstiques de port, arsenal, pres\xc3\xb3 militar i principal punt de control de la zona. _NEWLINE_All\xc3\xa0, al Castell de San Felipe, estaven detinguts els presoners de guerra influents i alhora tamb\xc3\xa9 es trobava emmagatzemada gran part de l\'arsenal militar republic\xc3\xa0. Aix\xc3\xb2 ra un imprud\xc3\xa8ncia des del punt de vista de la seguretat militar, i Miranda havia ordenat el trasllat dels presoners a un altre lloc, per\xc3\xb2 mai es va realitzar. Aquest va ser un dels motius que, unit a la inexperi\xc3\xa8ncia militar de Bol\xc3\xadvar, van propiciar la caiguda de Puerto Cabello. Els presoners van aconseguir prendre per sorpresa la gu\xc3\xa0rdia i la van dominar gr\xc3\xa0cies a la tra\xc3\xafci\xc3\xb3 d\'un oficial que van subornar; es van apoderar del castell de San Felipe i van comen\xc3\xa7ar a bombardejar Puerto Cabello. Bol\xc3\xadvar va intentar recuperar la guarnici\xc3\xb3 durant sis dies de combat amb les forces que va poder controlar i que sembla que no superaven els quaranta efectius. Per\xc3\xb2 la situaci\xc3\xb3 li era molt desfavorable; no es podia bombardejar el castell pel redu\xc3\xaft abast de l\'artilleria i la ciutat comen\xc3\xa7ava a ser atacada per les forces del capit\xc3\xa0 Domingo Monteverde. Despr\xc3\xa9s de llan\xc3\xa7ar un desesperat atac frontal sobre el castell que va fracassar, Bol\xc3\xadvar va decidir abandonar la pla\xc3\xa7a per via mar\xc3\xadtima, aconseguint escapar amb dificultats. Aquest esdeveniment, unit al violent terratr\xc3\xa8mol del 26 de mar\xc3\xa7 de 1812, va inclinar la balan\xc3\xa7a a favor dels reialistes; encara que molts creienbque encara es podia seguir la lluita, Miranda va capitular el 26 de juliol de 1812. Per enc\xc3\xa0rrec del Congr\xc3\xa9s, en el tractat de La Vict\xc3\xb2ria, es va instaurar novament el domini espanyol sobre Vene\xc3\xa7uela._NEWLINE_El 30 de juliol de 1812, Miranda va arribar a La Guaira per embarcar-se en la nau anglesa Sapphire, en un ambient advers. La majoria ignorava que les negociacions amb Monteverde s\'havien iniciat per ordres del Congr\xc3\xa9s i no pel desig de Miranda i molts oficials republicans es sentien tra\xc3\xafts. Per aix\xc3\xb2, quan Miranda s\'allotj\xc3\xa0 a casa del coronel Manuel Mar\xc3\xada Casas, comandant de la pla\xc3\xa7a, un grup nombr\xc3\xb3s de militars, entre els quals hi havia Miguel Pe\xc3\xb1a i Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, el van conv\xc3\xa8ncer de quedar-s\'hi una nit. A les dues de la matinada, mentre Miranda dormia, Casas, Pe\xc3\xb1a i Bol\xc3\xadvar van entrar a la seva habitaci\xc3\xb3 amb quatre soldats armats, l\'emmanillaren i el lliuraren al capit\xc3\xa0 espanyol Monteverde. A canvi d\'aquest acte de tra\xc3\xafci\xc3\xb3, l\'espanyol Francisco-Antoni de Yturbe va entregar a Bol\xc3\xadvar el salconduit per exiliar-se a l\'estranger, amb el suport de Monteverde.\n_START_SECTION_\nEl manifest de Cartagena\n_START_PARAGRAPH_\nBol\xc3\xadvar \xe2\x80\x93amb Jos\xc3\xa9 F\xc3\xa9lix Ribas, Vicente Tejera i Manuel D\xc3\xadaz Casado\xe2\x80\x93, va ser autoritzat per Monteverde a traslladar-se el 27 d\'agost de 1812 a l\'illa de Cura\xc3\xa7ao, ocupada pels anglesos, transportats per la goleta espanyola Jes\xc3\xbas, Mar\xc3\xada i Jos\xc3\xa9; all\xc3\xa0 hi va romandre durant poc temps. Despr\xc3\xa9s es va traslladar a Cartagena d\'\xc3\x8dndies (Nova Granada), on el proc\xc3\xa9s independentista s\'havia iniciat el 20 de juliol de 1810 i havia desembocat en la formaci\xc3\xb3 de diverses Juntes supremes que rivalitzaven entre elles. _NEWLINE_En aquest panorama va redactar el manuscrit conegut com el Manifest de Cartagena, en el qual feia una an\xc3\xa0lisi pol\xc3\xadtica i militar de les causes de la caiguda de la Primera Rep\xc3\xbablica de Vene\xc3\xa7uela i exhortava al responsables de Nova Granada a no cometre els mateixos errors que els vene\xc3\xa7olans. Tamb\xc3\xa9 proposava f\xc3\xb3rmules que podrien ajudar a posar remei a les divisions i a promoure la uni\xc3\xb3 dels diferents pobles d\'Am\xc3\xa8rica per aconseguir l\'objectiu com\xc3\xba: la independ\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Aix\xc3\xad, poc despr\xc3\xa9s d\'arribar, Bol\xc3\xadvar va sol\xc2\xb7licitar al govern de Cartagena de servir a l\'ex\xc3\xa8rcit. Li van concedir el comandament d\'una guarnici\xc3\xb3 de 70 homes a la petita localitat de Barrancas, amb la qual comen\xc3\xa7aria a forjar el seu futur prestigi militar. Al principi, Bol\xc3\xadvar estava subordinat a l\'aventurer franc\xc3\xa8s Pierre Labatut per\xc3\xb2, en contra de les ordres d\'aquest, va decidir prendre la iniciativa realitzant una campanya per derrotar les partides reialistes que es trobaven a les ribes del riu Magdalena, al mateix temps que millorava l\'entrenament i el contingent de les seves tropes._NEWLINE_En aquesta campanya va alliberar diverses poblacions com Tenerife, El Guamal, El Banco, Tamalameque i Puerto Real de Oca\xc3\xb1a, va aconseguir derrotar les guerrilles reialistes que operaven a la zona i, finalment, va ocupar Oca\xc3\xb1a. Davant d\'aquests \xc3\xa8xits, el coronel Manuel del Castillo, Comandant General de Pamplona, va demanar la seva ajuda per aturar els reialistes que amena\xc3\xa7aven d\'entrar des de Vene\xc3\xa7uela. Per aquest motiu, Bol\xc3\xadvar va demanar autoritzaci\xc3\xb3 al govern de Cartagena per intervenir en territori del govern de les Prov\xc3\xadncies Unides. Quan el va aconseguir, va arribar fins a la frontera amb Vene\xc3\xa7uela i venc\xc3\xa9 a les forces espanyoles a la batalla de C\xc3\xbacuta, el 28 de febrer de 1813. Aquesta vict\xc3\xb2ria li va aportar un gran reconeixement; el Congr\xc3\xa9s i el Govern el nomenaren ciutad\xc3\xa0 de la Uni\xc3\xb3 i li concediren el rang de brigadier a c\xc3\xa0rrec de la divisi\xc3\xb3 de C\xc3\xbacuta._NEWLINE_Des del febrer fins a l\'abril de 1813 va haver de romandre a C\xc3\xbacuta ocupat per problemes legals i per difer\xc3\xa8ncies amb Manuel del Castillo, que comen\xc3\xa7ava a veure amb suspic\xc3\xa0cia els seus desitjos d\'envair Vene\xc3\xa7uela. En aquells moments, Bol\xc3\xadvar disposava d\'una for\xc3\xa7a efica\xc3\xa7 i estsva envoltat de bons oficials de Nova Granada disposats a seguir-lo en una eventual reconquesta de Vene\xc3\xa7uela.\n_START_SECTION_\nGuerra a mort\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de rebre l\'autoritzaci\xc3\xb3 i subministraments de Nova Granada, Bol\xc3\xadvar va iniciar una de les seves accions militars m\xc3\xa9s destacades: la Campanya Admirable. El febrer de 1813 va sortir des de C\xc3\xbacuta i travess\xc3\xa0 els Andes vene\xc3\xa7olans sense trobar resist\xc3\xa8ncia, per la qual cosa va avan\xc3\xa7ar fins a M\xc3\xa8rida i va capturar la ciutat pac\xc3\xadficament, ja que les autoritats reialistes van fugir. Despr\xc3\xa9s d\'aquesta entrada triomfal el Cabildo de M\xc3\xa8rida li va concedir el t\xc3\xadtol de "El Libertador"; seria el primer d\'una s\xc3\xa8rie de reconeixements. Un cop controlat el territori, les forces de Bol\xc3\xadvar van guanyar terreny r\xc3\xa0pidament a un enemic que fugia davant el seu sorprenent aven\xc3\xa7; havia agafat completament desprevinguts els reialistes. Bol\xc3\xadvar va decidir buscar l\'enfrontament directe a Los Taguanes, un lloc entre Tucupido i Valencia; els va derrotar i va for\xc3\xa7ar una capitulaci\xc3\xb3 que es va signar a La Vict\xc3\xb2ria._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la capitulaci\xc3\xb3 reialista, Bol\xc3\xadvar va tenir el cam\xc3\xad lliure cap a Caracas, la capital, on el 6 d\'agost de 1813 va fer l\'entrada triomfal. Despr\xc3\xa9s d\'una vict\xc3\xb2ria a Mosquiteros va ser nomenat capit\xc3\xa0 general i li ratificaren el t\xc3\xadtol de "El Llibertador" que des d\'aleshores va quedar lligat al seu nom._NEWLINE_A partir de llavors Bol\xc3\xadvar es va concentrar en organitzar l\'Estat i dirigir la guerra en el que semblava ja la seva etapa final. L\'activitat administrativa desenvolupada per Bol\xc3\xadvar va adquirir unes grans dimensions; va organitzar el r\xc3\xa8gim militar mitjan\xc3\xa7ant regulacions, va mantenir el Consolat i va crear un nou sistema fiscal, un nou mecanisme d\'administraci\xc3\xb3 de just\xc3\xadcia, va modificar el govern municipal i va oferir la nacionalitat a tots els estrangers que volguessin col\xc2\xb7laborar amb la causa republicana. Igualment va atendre els assumptes econ\xc3\xb2mics mitjan\xc3\xa7ant incentius a l\'activitat agr\xc3\xa0ria, les exportacions i la recerca de m\xc3\xa0 d\'obra qualificada._NEWLINE_Per\xc3\xb2 aleshores va entrar en escena el capit\xc3\xa0 de mil\xc3\xadcies espanyol  Jos\xc3\xa9 Tom\xc3\xa1s Boves, fam\xc3\xb3s per la seva empenta, que a principis de 1814 va iniciar operacions militars a La Porta amb tropes aut\xc3\xb2ctones de la regi\xc3\xb3 dels Llanos vene\xc3\xa7olans, dedicant-se al saqueig. Les forces de Bol\xc3\xadvar es van anar debilitant en els constants enfrontaments davant d\'un enemic que es va demostrar implacable i que no dubtava a executar els presoners per no haver-los de mantenir. Davant l\'increment de la viol\xc3\xa8ncia i la manca de mitjans per combatre Boves, el 7 de juliol de 1814 Bol\xc3\xadvar va decidir retirar-se cap a la part oriental de Vene\xc3\xa7uela i unir les forces amb les de Santiago Mari\xc3\xb1o. La retirada de Bol\xc3\xadvar va produir com a resultat un \xc3\xa8xode massiu de persones, i en van morir moltes. A causa de l\'assetjament que les forces de Boves practicaven sobre els refugiats, el 17 d\'agost Bol\xc3\xadvar va decidir fer-los front a Aragua de Barcelona, amb un intent de retardar l\'avan\xc3\xa7 reialista. Va ser derrotat, per\xc3\xb2 aconsegu\xc3\xad arribar a Cuman\xc3\xa1 el 25 d\'agost i es va poder unir a Mari\xc3\xb1o._NEWLINE_Malgrat tot, la Segona Rep\xc3\xbablica de Vene\xc3\xa7uela estava ferida de mort. Els reialistes van anar consolidant el seu domini per tot el pa\xc3\xads al llarg de 1814 i nom\xc3\xa9s la part oriental vene\xc3\xa7olana, al costat de l\'illa de Margarita, va romandre en mans republicanes. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, el b\xc3\xa0ndol republic\xc3\xa0 estava dividit en faccions liderades per diversos cabdills que dominaven porcions de territori i rivalitzaven entre elles; una dificultat m\xc3\xa9s per a Bol\xc3\xadvar, ja que era molt dif\xc3\xadcil coordinar accions conjuntes. Aquesta situaci\xc3\xb3, unida a la conducta del corsari itali\xc3\xa0 Giovanni Bianchi, que estava al servei dels republicans, i que intentava aprofitar la situaci\xc3\xb3 en el seu benefici, van provocar que Bol\xc3\xadvar marx\xc3\xa9s amb Mari\xc3\xb1o des de Car\xc3\xbapano cap a Cartagena.\n_START_SECTION_\nJamaica i Hait\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s dels esdeveniments de Car\xc3\xbapano, Bol\xc3\xadvar va arribar a Cartagena a la darreria de 1814. Pretenia obtenir un altre cop ajuda de Nova Granada, per\xc3\xb2 en aquells moments el pa\xc3\xads passava una situaci\xc3\xb3 dif\xc3\xadcil. Malgrat tot, el suport que li don\xc3\xa0 el govern de Nova Granada serv\xc3\xad perqu\xc3\xa8 fos reconegut com a cap de tots els vene\xc3\xa7olans que es trobaven al pa\xc3\xads. El mes de juliol el general Antonio Nari\xc3\xb1o va ser derrotat. El 19 de setembre de 1814, Bol\xc3\xadvar es va reunir amb Camilo Torres Tenorio, qui presidia el Congr\xc3\xa9s de les Prov\xc3\xadncies Unides de la Nova Granada, i aquest el recolz\xc3\xa0 i li encarreg\xc3\xa0 el comandament militar. El 10 de desembre Bol\xc3\xadvar prengu\xc3\xa9 Santa Fe i oblig\xc3\xa0 aix\xc3\xad a qu\xc3\xa8 el departament de Cundinamarca reconegu\xc3\xa9s l\'autoritat del Congr\xc3\xa9s de les Prov\xc3\xadncies Unides._NEWLINE_Davant la impossibilitat de desenvolupar algun projecte interessant, va decidir abandonar el seu c\xc3\xa0rrec a Nova Granada i part\xc3\xad cap a Jamaica a bord del vaixell La Decouverte. Arrib\xc3\xa0 a l\'illa el 14 de maig de 1815 i als pocs mesos de ser-hi, el 6 de setembre de 1815, va escriure una carta amb destinatari an\xc3\xb2nim coneguda com la Carta de Jamaica, un document que t\xc3\xa9 m\xc3\xbaltiples significats per la seva forma, contingut i caracter\xc3\xadstiques, i que ha estat motiu de reflexi\xc3\xb3 i an\xc3\xa0lisi. Hi descriu en general la situaci\xc3\xb3 d\'Am\xc3\xa8rica, considerant el territori com un tot unitari i comen\xc3\xa7a a exposar la idea, ja concebuda abans per Francisco de Miranda, que seria en endavant la base del seu projecte pol\xc3\xadtic: crear una gran confederaci\xc3\xb3 americana amb el nom de Col\xc3\xb2mbia com una realitat a assolir per les naixents rep\xc3\xbabliques._NEWLINE_La situaci\xc3\xb3 de Bol\xc3\xadvar a l\'illa va arribar a ser molt inc\xc3\xb2moda, ja que hi comptava amb pocs mitjans econ\xc3\xb2mics. Es va veure obligat a passar estretors i va arribar a patir un intent d\'assassinat, que no va reeixir perqu\xc3\xa8 el mateix dia de l\'atemptat havia deixat la pensi\xc3\xb3 en no poder pagar-la. Davant la neutralitat del govern brit\xc3\xa0nic, que no volia donar-li un suport obert, i la possibilitat que els espanyols estiguessin intentant d\'assassinar-lo, Bol\xc3\xadvar va decidir traslladar-se a un altre pa\xc3\xads m\xc3\xa9s segur, des d\'on pogu\xc3\xa9s organitzar una expedici\xc3\xb3._NEWLINE_En aquella \xc3\xa8poca Hait\xc3\xad s\'havia convertit en una rep\xc3\xbablica independent de Fran\xc3\xa7a que donava asil i protegia les causes republicanes al continent americ\xc3\xa0. Per aix\xc3\xb2 Bol\xc3\xadvar va considerar que era el lloc adequat per organitzar una expedici\xc3\xb3 militar cap a Vene\xc3\xa7uela amb l\'ajuda del president d\'aquest pa\xc3\xads, el general Alexandre P\xc3\xa9tion. El 19 de desembre de 1815, Bol\xc3\xadvar va sortir de Jamaica en direcci\xc3\xb3 a Hait\xc3\xad de manera \xe2\x80\x93com ell mateix va descriure\xe2\x80\x93 precipitada, i va arribar al port de Les Cayes el 24 del mateix mes. En sortir de Jamaica ja tenia definits els aspectes fonamentals de la futura campanya pol\xc3\xadtica i militar, plans que implicaven aconseguir suport pol\xc3\xadtic, ajuda financera i col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnica, naval i militar. Amb l\'ajuda encoberta del govern haiti\xc3\xa0 i de l\'experimentat almirall Lu\xc3\xads Bri\xc3\xb3n, Bol\xc3\xadvar va poder organitzar una expedici\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima coneguda com l\'expedici\xc3\xb3 dels Cayos que va sortir el 23 de mar\xc3\xa7 de 1816 amb rumb a l\'illa de Margarita, des d\'on reiniciaria les seves operacions militars. Per aquestes dates de 1816 va rebre la visita del guerriller espanyol Francisco Xavier Mina, a qui ced\xc3\xad alguns dels millors oficials per al seu pret\xc3\xa8s alliberament de M\xc3\xa8xic.\n_START_SECTION_\nBol\xc3\xadvar i la Gran Col\xc3\xb2mbia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'ensorrament de la Segona Rep\xc3\xbablica de Vene\xc3\xa7uela i la seva curta estada a Nova Granada com a comandant militar, Bol\xc3\xadvar es va veure obligat a reflexionar sobre la causa dels fracassos anteriors, la situaci\xc3\xb3 internacional i la forma d\'aconseguir la independ\xc3\xa8ncia de manera duradora. Per assolir-la calia derrotar totalment els espanyols i impedir que realitzessin accions de reconquesta. D\'altra banda, els esfor\xc3\xa7os a\xc3\xafllats i descoordinats de cabdills dispersos al llarg d\'Am\xc3\xa8rica havien de ser unificats sota un comandament \xc3\xbanic.Finalment, va concloure que com a garantia d\'una independ\xc3\xa8ncia permanent s\'havia de crear una rep\xc3\xbablica gran i potent que pogu\xc3\xa9s desafiar les pretensions de qualsevol pot\xc3\xa8ncia imperial, un govern centralitzat capa\xc3\xa7 de coordinar les accions necess\xc3\xa0ries per protegir les fronteres i aglutinar els diferents pobles de l\'Am\xc3\xa8rica Hispana. Tot i que el projecte de Col\xc3\xb2mbia com a naci\xc3\xb3 l\'havia exposat ja Francisco de Miranda, Bol\xc3\xadvar l\'havia fet seu en els primers contactes amb Miranda a Londres i va tenir el m\xc3\xa8rit de rescatar-lo i posar-lo en pr\xc3\xa0ctica. _NEWLINE_Per garantir la llibertat de Col\xc3\xb2mbia considerava vital aconseguir al m\xc3\xa9s aviat possible el control sobre Vene\xc3\xa7uela, que oferia als espanyols una base oberta a l\'Atl\xc3\xa0ntic des d\'on llen\xc3\xa7ar campanyes de reconquesta del subcontinent. Amb el desembarcament a l\'illa de Margarita inici\xc3\xa0 aquest projecte prioritari, decidit a aconseguir el reconeixement del seu lideratge. Obtingu\xc3\xa9 un \xc3\xa8xit inicial amb el l\xc3\xadder local Arismendi._NEWLINE_A mesura que passava el temps Bol\xc3\xadvar va anar aconseguint que personalitats amb poder local accept\xc3\xa9ssin el seu comandament com a mal menor, necessari per poder derrotar els espanyols; a la llarga el seu lideratge esdevindria indiscutible. Aix\xc3\xb2 va fer possible el control de la part oriental vene\xc3\xa7olana amb el centre neur\xc3\xa0lgic a Angostura. A partir d\'aqu\xc3\xad, es produ\xc3\xad un llarg enfrontament amb les forces expedicion\xc3\xa0ries del general espanyol Pablo Morillo. L\'ex\xc3\xa8rcit espanyol ja es trobava molt desgastat despr\xc3\xa9s de la llarga campanya de reconquesta realitzada al llarg d\'Am\xc3\xa8rica i encara que el general Morillo era un comandant militar molt capa\xc3\xa7, no va poder evitar un lent per\xc3\xb2 inevitable declivi a causa de la manca de recursos i de refor\xc3\xa7os per cobrir les baixes._NEWLINE_El 1818, la situaci\xc3\xb3 dels espanyols a Vene\xc3\xa7uela es va fer insostenible i Morillo es va veure obligat a retirar algunes de les seves forces de Nova Granada per intentar contenir Bol\xc3\xadvar. En vista que la situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i militar era prou favorable com per pensar en l\'organitzaci\xc3\xb3 d\'un Estat, el 1819 es va constituir el Suprem Congr\xc3\xa9s de la Rep\xc3\xbablica a Angostura.\n_START_SECTION_\nCampanya a Nova Granada\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de l\'any 1818 la situaci\xc3\xb3 es va decantar definitivament a favor dels republicans i des d\'aleshores pr\xc3\xa0cticament el seu avan\xc3\xa7 pel continent es va fer imparable. Bol\xc3\xadvar des de Vene\xc3\xa7uela i Francisco de Paula Santander des de Nova Granada van comen\xc3\xa7ar a coordinar accions conjuntes des de les seves \xc3\xa0rees d\'influ\xc3\xa8ncia, fomentant la unitat militar. En aquell moment, a les planures de Casanare a Nova Granada hi havia un important focus de resist\xc3\xa8ncia contra les tropes de Morillo. A m\xc3\xa9s, alguns dels revolucionaris neogranadins m\xc3\xa9s compromesos s\'havirn retirat a les planes d\'Apure i Arauca, ve\xc3\xafnes de Casanare, per resistir els atacs del comandant espanyol Samana. Bol\xc3\xadvar ascend\xc3\xad Santander al grau de brigadier i el va nomenar comandant militar de la divisi\xc3\xb3 d\'avantguarda. Tots dos havien elaborat un pla en qu\xc3\xa8 Santander havia d\'actuar a la prov\xc3\xadncia de Casanare, unificar els guerrillers del sud i donar informes a Bol\xc3\xadvar sobre les tropes espanyoles. Preparaven la invasi\xc3\xb3 de la Nova Granada._NEWLINE_Juntament amb els preparatius militars tamb\xc3\xa9 es realitzaven accions pol\xc3\xadtiques importants. El 21 de gener de 1819 van arribar a Angostura dos vaixells brit\xc3\xa0nics, el Perseverance i el Tartar amb un cos de voluntaris coneguts com la Legi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica (British Legion), que donaven suport a Bol\xc3\xadvar. El 15 de febrer del 1819, el Llibertador va reunir el Congr\xc3\xa9s d\'Angostura, on va pronunciar un dels seus millors parlaments pol\xc3\xadtics, el Discurs d\'Angostura, en el qual feia una an\xc3\xa0lisi cr\xc3\xadtica de la situaci\xc3\xb3, exposava el rumb a seguir per fundar la rep\xc3\xbablica i anunciava el projecte de la Constituci\xc3\xb3 de C\xc3\xbacuta que seria promulgada en el Congr\xc3\xa9s de C\xc3\xbacuta de l\'any 1821._NEWLINE_El resultat d\'aquest Congr\xc3\xa9s va ser la creaci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica de Col\xc3\xb2mbia, coneguda com la Gran Col\xc3\xb2mbia. Es promulg\xc3\xa0 la Llei Fonamental de Col\xc3\xb2mbia i es va organitzar el territori, que comprenia Nova Granada i Vene\xc3\xa7uela, en tres departaments: Cundinamarca (Bogot\xc3\xa0), Vene\xc3\xa7uela (Caracas) i Quito (Quito). El desembre de 1821 el congr\xc3\xa9s proclam\xc3\xa0 Bol\xc3\xadvar President de la Rep\xc3\xbablica, i Francisco de Paula Santander vicepresident. Aix\xc3\xad: \xc2\xables rep\xc3\xbabliques de Vene\xc3\xa7uela i la Nova Granada queden des d\'aquest dia reunides en una sola sota el t\xc3\xadtol glori\xc3\xb3s de Rep\xc3\xbablica de Col\xc3\xb2mbia\xc2\xbb._NEWLINE_Mentrestant, Bol\xc3\xadvar seguia preparant la invasi\xc3\xb3 militar de Nova Granada tot mirant de mantenir els detalls de la campanya per augmentar la imprevisibilitat de l\'atac. Morillo estava al corrent de l\'arribada de la Legi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica a Angostura, sota el comandament de James Rooke, i va intuir que el seg\xc3\xbcent pas de Bol\xc3\xadvar seria unir forces amb Jos\xc3\xa9 Antonio P\xc3\xa1ez, destacat l\xc3\xadder rebel de Los Llanos. La seva an\xc3\xa0lisi de la situaci\xc3\xb3 el va decidir a atacar el principal reducte rebel de Casanare amb la Tercera divisi\xc3\xb3 espanyola, sota el comandament del coronel Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Barreiro. Els espanyols, alhora, eren assetjats constantment per les tropes del general Santander amb t\xc3\xa0ctiques de guerrilla._NEWLINE_L\'arribada de l\'\xc3\xa8poca de pluges va fer els camins intransitables i dificultava les operacions militars. Els espanyols van decidir replegar-se, pensant que l\'enemic faria el mateix. Morillo tenia un ex\xc3\xa8rcit exhaust i no rebia refor\xc3\xa7os des de feia molt de temps, i estava combatent contra forces militars de les quals ignorava la capacitat real. \xc3\x89s llavors quan Bol\xc3\xadvar va realitzar una de les seves gestes militars m\xc3\xa9s destacades: el Pas dels Andes, que va realitzar en una estaci\xc3\xb3 poc prop\xc3\xadcia i que es considerava impracticable amb els mitjans de l\'\xc3\xa8poca. Travessaren l\'erm de Pisba, i atacaren als reialistes el 25 de juliol de 1819 a la batalla del pant\xc3\xa0 de Vargas. L\'ex\xc3\xa8rcit reialista va fugir i Bol\xc3\xadvar entr\xc3\xa0 a Tunja el dia 4 d\'agost. Poc despr\xc3\xa9s es reun\xc3\xad amb les tropes del general Santander a Tame (actualment situada al departament d\'Arauca)._NEWLINE_Barreiro va decidir replegar-se cap a la ciutat de Bogot\xc3\xa0 on les condicions li serien molt m\xc3\xa9s favorables. Els bolivarians li van sortir al pas a Boyac\xc3\xa1, el 7 d\'agost del 1819, en el que seria l\'enfrontament decisiu entre republicans i reialistes; Bol\xc3\xadvar obtingu\xc3\xa9 la vict\xc3\xb2ria. Quan el virrei S\xc3\xa1mano, que coneixia la vig\xc3\xa8ncia del decret de guerra a mort, es va assabentar de la derrota, va fugir de Bogot\xc3\xa0 i l\'ex\xc3\xa8rcit revolucionari va entrar triomfant a la capital el dia 10 d\'agost.\n_START_SECTION_\nCampanyes finals a la Gran Col\xc3\xb2mbia\n_START_PARAGRAPH_\nEn els anys seg\xc3\xbcents l\'oposici\xc3\xb3 reialista va ser completament ven\xc3\xa7uda. El 24 de juny de 1821 es va produir la batalla de Carabobo, prop de Val\xc3\xa8ncia, amb una derrota decisiva de l\'ex\xc3\xa8rcit espanyol que va ser completada amb la batalla naval del llac Maracaibo el 24 de juliol de 1823. D\'aquesta manera Vene\xc3\xa7uela es va independitzar definitivament._NEWLINE_Durant l\'estada de Bol\xc3\xadvar a Bogot\xc3\xa0, es van donar altres processos d\'alliberament com el de Guayaquil, que el 9 d\'octubre de 1820 s\'havia declarat independent sota la presid\xc3\xa8ncia de Jos\xc3\xa9 Joaqu\xc3\xadn de Olmedo. Bol\xc3\xadvar no hi havia participat per\xc3\xb2, per prosseguir amb el seu projecte d\'una sola rep\xc3\xbablica unida, va decidir ocupar aquella prov\xc3\xadncia. Tot just dos anys despr\xc3\xa9s, Bol\xc3\xadvar arrib\xc3\xa0 a Guayaquil amb el seu ex\xc3\xa8rcit, destitu\xc3\xad la Junta de Govern i annex\xc3\xa0 la prov\xc3\xadncia a la Gran Col\xc3\xb2mbia._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria d\'Antonio Jos\xc3\xa9 de Sucre sobre les forces espanyoles a la batalla de Pichincha el 24 de maig de 1822, el nord de Sud-am\xc3\xa8rica era independent. Assolida aquesta gran vict\xc3\xb2ria, Bol\xc3\xadvar estava preparat per marxar amb el seu ex\xc3\xa8rcit a alliberar definitivament el Per\xc3\xba, que ja havia declarat la seva independ\xc3\xa8ncia el 28 de juliol de 1821 despr\xc3\xa9s del desembarcament del general Jos\xc3\xa9 de San Mart\xc3\xadn a Paracas i la presa de Lima el 12 de juliol.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xba\n_START_PARAGRAPH_\nEl 26 de juliol de 1822, Bol\xc3\xadvar va tenir una reuni\xc3\xb3 amb San Mart\xc3\xadn a Guayaquil per planificar l\'alliberament de la resta de les possessions espanyoles. El seu contingut es va mantenir secret, i San Mart\xc3\xadn va tornar a l\'Argentina, mentre que Bol\xc3\xadvar es va preparar per derrotar els \xc3\xbaltims reductes reialistes a la sierra andina i a l\'Alt Per\xc3\xba. Despr\xc3\xa9s de rebre la visita d\'una representaci\xc3\xb3 del Congr\xc3\xa9s de la Rep\xc3\xbablica del Per\xc3\xba encap\xc3\xa7alada per Jos\xc3\xa9 Faustino S\xc3\xa1nchez Carri\xc3\xb3n, amb propostes de govern, i d\'obtenir l\'autoritzaci\xc3\xb3 del Congr\xc3\xa9s de la Gran Col\xc3\xb2mbia, Bol\xc3\xadvar viatj\xc3\xa0 al Per\xc3\xba a bord del bergant\xc3\xad Chimborazo i va desembarcar al port del Callao l\'1 de setembre de 1823. _NEWLINE_Va ser rebut pel president Jos\xc3\xa9 Bernardo de Tagle i tot el seu gabinet ministerial. L\'endem\xc3\xa0 de la seva arribada, el Congr\xc3\xa9s el nomen\xc3\xa0 "suprema autoritat" i poc despr\xc3\xa9s li encarreg\xc3\xa0 la direcci\xc3\xb3 de la lluita contra l\'ex\xc3\xa8rcit reialista, disposant que el mateix Tagle li hauria de retre comptes. La primera acci\xc3\xb3 de Bol\xc3\xadvar va ser eliminar les forces de Jos\xc3\xa9 de la Riva Ag\xc3\xbcero, qui havia estat president del Per\xc3\xba abans que Tagle i s\'oposava a l\'arribada de Bol\xc3\xadvar a Trujillo. Riva Ag\xc3\xbcero va ser capturat, per\xc3\xb2 va aconseguir escapar i refugiar-se a Anglaterra. Mentrestant, el primer Congr\xc3\xa9s Constituent, que havia de proclamar la primera constituci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica del Per\xc3\xba, va emetre una resoluci\xc3\xb3 que especificava la suspensi\xc3\xb3 de les disposicions de carta magna que fossin contr\xc3\xa0ries a les disposicions i desitjos de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar. La Constituci\xc3\xb3 va ser jurada l\'11 de novembre de 1822, tot i que mai va entrar en vigor._NEWLINE_L\'ex\xc3\xa8rcit reialista tenia el control de la serra central i el sud del pa\xc3\xads (actuals departaments de Jun\xc3\xadn, Ayacucho, Cusco i Arequipa). Per la seva banda, despr\xc3\xa9s de la derrota de Riva Ag\xc3\xbcero, les forces de l\'ex\xc3\xa8rcit republic\xc3\xa0 tenien en el seu poder la costa central, el nord i la serra nord (els actuals departaments de Piura, La Libertad, Ancash, Lima i Cajamarca). Preveient la possibilitat que Lima fos enva\xc3\xafda per les forces reialistes, com efectivament succe\xc3\xad despr\xc3\xa9s del mot\xc3\xad del Callao, Bol\xc3\xadvar va decidir canviar el seu quarter general al poble de Pativilca, 200 quil\xc3\xb2metres al nord de Lima._NEWLINE_Bol\xc3\xadvar encarreg\xc3\xa0 a Tagle que negoci\xc3\xa9s amb els comandaments espanyols acantonats a Xauxa amb la finalitat de guanyar temps per augmentar els efectius de l\'ex\xc3\xa8rcit. Tagle compl\xc3\xad aquest enc\xc3\xa0rrec per\xc3\xb2 va ser acusat per Bol\xc3\xadvar de negociar paral\xc2\xb7lelament amb el virrei de La Serna la seva expulsi\xc3\xb3, per obtenir el control del poder. Al marge d\'aquestes intrigues, el 5 de febrer de 1824, les tropes independentistes de les fortaleses del Callao, sota el comandament del sergent Moyano, s\'amotinaren al Callao argumentant l\'impagament als soldats. Els revoltats van alliberar els presos espanyols reclosos a la fortalesa del Real Felipe i els van entregar les instal\xc2\xb7lacions i les defenses del port. Les forces reialistes van ocupar Lima el 29 de febrer i seguidament van replegar els principals efectius de l\'ex\xc3\xa8rcit a la serra central, tot deixant una guarnici\xc3\xb3 al Callao sota el comandament de Jos\xc3\xa9 Ram\xc3\xb3n Rodil. Amb ells s\'hi van refugiar diverses faccions republicanes; fins i tot el mateix Tagle es qued\xc3\xa0 a la fortalesa, on va morir l\'any seg\xc3\xbcent en el llarg setge del Callao._NEWLINE_Davant la manca de resposta del president Tagle, el congr\xc3\xa9s el destitu\xc3\xad el 10 de febrer i entreg\xc3\xa0 tot el poder pol\xc3\xadtic i militar a Bol\xc3\xadvar. Tot seguit, el congr\xc3\xa9s qued\xc3\xa0 inactiu i rest\xc3\xa0 a l\'espera que Bol\xc3\xadvar el convoqu\xc3\xa9s. El Libertador es va convertir en la m\xc3\xa0xima autoritat del Per\xc3\xba, i va nomenar tan sols un ministre, Faustino S\xc3\xa1nchez Carri\xc3\xb3n, que assum\xc3\xad el Ministeri General. Bol\xc3\xadvar, esdevingut cap suprem, va tornar a Pativilca i va ordenar el replegament generalitzat de l\'ex\xc3\xa8rcit a Trujillo i Huamachuco.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nSol i desenganyat, Bol\xc3\xadvar volia emprendre un viatge a Jamaica i Europa, per\xc3\xb2 la seva malaltia li ho va impedir i va haver d\'acollir-se a l\'amistat i protecci\xc3\xb3 d\'un espanyol, el senyor Joaqu\xc3\xadn de Mier i Ben\xc3\xadtez, que el va convidar a quedar-se a la Quinta de San Pedro Alejandrino, prop de la ciutat de Santa Marta, al departament del Magdalena._NEWLINE_El 8 de maig de 1830, Bol\xc3\xadvar va partir de Bogot\xc3\xa0 acompanyat d\'un grup d\'amics i pol\xc3\xadtics, portant nom\xc3\xa9s 17 mil pesos producte de la venda de la seva vaixella de plata, les seves joies i els seus cavalls. El vicepresident de Col\xc3\xb2mbia Domingo Caicedo li envi\xc3\xa0 el passaport, ja que tenia la intenci\xc3\xb3 de tornar a Europa. El juny arrib\xc3\xa0 a Cartagena on els vilatans l\'animaren a seguir lluitant, mentre que a Bogot\xc3\xa0 continuava la campanya en contra seu. L\'1 de juliol el general Mariano Montilla li inform\xc3\xa0 de l\'assassinat del Gran Mariscal d\'Ayacucho, not\xc3\xadcia que li va causar una gran decepci\xc3\xb3. A final del mes va veure publicada a la premsa la resoluci\xc3\xb3 del Congr\xc3\xa9s vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 de trencar relacions amb Col\xc3\xb2mbia mentre ell romangu\xc3\xa9s en s\xc3\xb2l colombi\xc3\xa0. El greuge va devorar-li la salut, per\xc3\xb2 els seus seguidors el convenceren de no marxar de Col\xc3\xb2mbia._NEWLINE_Bol\xc3\xadvar va arribar a Santa Marta en estat de prostraci\xc3\xb3 l\'1 de desembre de 1830, despr\xc3\xa9s d\'una dura travessia pel riu Magdalena des de Bogot\xc3\xa0. Tot i el bon clima i les atencions rebudes, la seva salut va empitjorar al cap de pocs dies. Alguns moments de lucidesa li permeteren dictar el seu testament i la seva darrera proclama, on va clamar perqu\xc3\xa8 la seva mort, si m\xc3\xa9s no, permet\xc3\xa9s la consolidaci\xc3\xb3 de la uni\xc3\xb3 i la desaparici\xc3\xb3 dels partits._NEWLINE_Finalment mor\xc3\xad el 17 de desembre de 1830, als 47 anys d\'edat. A la una i tres minuts de la tarda va morir el sol de Col\xc3\xb2mbia, segons va resar el comunicat oficial. Les seves despulles mortals van rebre sepultura a l\'altar major de la Catedral Bas\xc3\xadlica de Santa Marta, on restaren fins al desembre de 1842, quan van ser traslladades al seu pa\xc3\xads d\'origen, Vene\xc3\xa7uela, complint aix\xc3\xad el mandat del seu testament. Les seves despulles van ser inhumades a la cripta de la Sant\xc3\xadssima Trinitat de la Catedral de Caracas, santuari de molta advocaci\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia Bol\xc3\xadvar, on hi havia les cendres dels seus pares. All\xc3\xa0 van romandre fins al definitiu trasllat al Pante\xc3\xb3 Nacional._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s de la seva mort, la Gran Col\xc3\xb2mbia, on la situaci\xc3\xb3 estava cada cop m\xc3\xa9s degradada a causa de les disputes pol\xc3\xadtiques internes, va ser legalment dissolta l\'any 1831 amb l\'establiment de les tres rep\xc3\xbabliques de Nova Granada, Vene\xc3\xa7uela i Equador, que quedarien sota el lideratge i influ\xc3\xa8ncia de Francisco de Paula Santander, que torn\xc3\xa0 de l\'exili, Jos\xc3\xa9 Antonio P\xc3\xa1ez i Juan Jos\xc3\xa9 Flores, respectivament.'