b"\n_START_ARTICLE_\nSords\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera menci\xc3\xb3 que s'ha trobat data de l\xe2\x80\x99any 986 sota la forma Surdis. Que deriv\xc3\xa0 a Sordibus. Hi ha dos possibles or\xc3\xadgens d'aquest top\xc3\xb2nim. Pot ser el plural de la paraula Sort o b\xc3\xa9 prov\xc3\xa9 d\xe2\x80\x99un poble del mateix nom que antigament habitava entre l\xe2\x80\x99Empord\xc3\xa0 fins al Rossell\xc3\xb3._NEWLINE_Almenys des del segle XII la majoria de finques del poble van ser de l\xe2\x80\x99Esgl\xc3\xa9sia. Com exemplifica  en els recomptes de poblaci\xc3\xb3 de mitjan segle XIV: 6 focs reials i 17 d\xe2\x80\x99eclesi\xc3\xa0stics. Que podrien ser uns 110-115 habitants. L\xe2\x80\x99any 1399 pass\xc3\xa0 a la jurisdicci\xc3\xb3 reial igual que la majoria de pobles de la vall de Cornell\xc3\xa0. Es troben refer\xc3\xa8ncies documentals del mas Farr\xc3\xb3 (1330), del mas Cornell\xc3\xa0, del mas Borrell(1337) i sa Quintana (1337) segons els investigadorsinvestagadors Josep Maria Corominas i Jaume Marqu\xc3\xa8s._NEWLINE_Al segle XVIII, gr\xc3\xa0cies a l'abs\xc3\xa8ncia d'epid\xc3\xa8mies i de crisis aliment\xc3\xa0ries la demografia va augmentar considerablement, ho demostra el fet que la meitat de la mortalitat total correspon als infants de menys de catorze anys. Tal com ho exposa la historiadora Dolors Terradas i Vi\xc3\xb1als a la seva tesi de llicenciatura.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Esteve de Sords\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Esteve de Sords \xc3\xa9s de planta rom\xc3\xa0nica. La primera menci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de finals del segle X. Es creu que l'absis respecta l'estructura primitiva. Al segle XVIII, quan es constru\xc3\xafen les naus laterals i la sagristia, es van renovar la nau, la fa\xc3\xa7ana i el campanar. Com testimonia la inscripci\xc3\xb3 de la data de 1785 a un finestral._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia consta de  quatre capelles. A l'interior hi destaquen una antiga pica baptismal de pedra i una l\xc3\xa0pida al paviment. Es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia de peces d'alt valor art\xc3\xadstic actualment perdudes. Com ara una verge d\xe2\x80\x99alabastre de principis del segle XVI, un retaule de la mateixa \xc3\xa8poca i un altre retaule dedicat a sant Sebasti\xc3\xa0, constru\xc3\xaft l\xe2\x80\x99any 1799 per l\xe2\x80\x99escultor-pintor de Girona Josep Barnoya, i daurat el 1800 per Jacint Ferrussola. La porta de la fa\xc3\xa7ana data del 1705. I la torre campanar es va estrenyent a mesura que puja l\xe2\x80\x99altura.\n_START_SECTION_\nPont medieval de Sords\n_START_PARAGRAPH_\nPont medieval (segles XIII \xe2\x80\x93 XIV), constitu\xc3\xaft per tres arcs de mig punt sobre el riu Terri.\n_START_SECTION_\nSords a la literatura\n_START_PARAGRAPH_\nTrobem refer\xc3\xa8ncies al poble de Sords a la novel\xc2\xb7la Hist\xc3\xb2ria d'un pag\xc3\xa8s d'en Joaquim Riera i Bertran. Novel\xc2\xb7la hist\xc3\xb2rica premiada als Jocs Florals del 1869."