b"\n_START_ARTICLE_\nAberraci\xc3\xb3 (\xc3\xb2ptica)\n_START_PARAGRAPH_\nEn \xc3\xb2ptica, una aberraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s qualsevol desviaci\xc3\xb3 d'un sistema \xc3\xb2ptic respecte al comportament perfecte; \xc3\xa9s a dir, qualsevol difer\xc3\xa8ncia entre el comportament real i el comportament ideal (astigm\xc3\xa0tic) que s'obt\xc3\xa9 amb l'\xc3\xb2ptica paraxial.\n_START_SECTION_\nAberraci\xc3\xb3 esf\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nL'aberraci\xc3\xb3 esf\xc3\xa8rica  \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica que afecta a punts situats en l'eix \xc3\xb2ptic. Els raigs provinents  d'un punt de l'eix que entren en la lent amb angles grans (fora de l'aproximaci\xc3\xb3 paraxial) no van al punt d'enfocament, sin\xc3\xb3 prop d'aquest. Els raig que incideixen m\xc3\xa9s cap a les cantonades convergeixen m\xc3\xa9s a prop (o m\xc3\xa9s lluny) de la lent que els que entren per l'eix._NEWLINE_Com que la focal dels raigs perif\xc3\xa8rics dep\xc3\xa8n de la seva altura, per una lent convergent, l'aberraci\xc3\xb3 esf\xc3\xa8rica \xc3\xa9s positiva (focal anterior a la focal paraxial), mentre que per una lent divergent \xc3\xa9s positiva (focal posterior a la paraxial)._NEWLINE_En aquest tipus d'aberraci\xc3\xb3 les imatges dels raigs formen una l\xc3\xadnia sobra un eix llur longitud s'anomena aberraci\xc3\xb3 esf\xc3\xa8rica lateral (AEL). Tamb\xc3\xa9 es defineix com la difer\xc3\xa8ncia entre el focus del raig marginal i el focus gaussi\xc3\xa0. Per altra banda, la mida de la imatge en el focus paraxial s'anomena aberraci\xc3\xb3 esf\xc3\xa8rica transversal (AET). Tamb\xc3\xa9 es defineix com a la dist\xc3\xa0ncia entre l'eix del punt d'incid\xc3\xa8ncia del raig marginal en el pla focal._NEWLINE_Aquest tipus de defecte \xc3\xb2ptic el detectarem al moure un pla perpendicular a l'eix \xc3\xb2ptic al llarg de la l\xc3\xadnea d'aberraci\xc3\xb3 esf\xc3\xa8rica lateral, on no trobarem mai un punt, sin\xc3\xb3 taques circulars de mida finita._NEWLINE_La millor manera de minimitzar-la \xc3\xa9s utilitzant obertures num\xc3\xa8riques petites per evitar raigs d'angles alts. Tanmateix, es sol tractar amb sistemes de lents convergents i divergents que la corregeixen, tot i que certs sistemes opten per deixar-ne un cert grau per a suavitzar les imatges.\n_START_SECTION_\nAberraci\xc3\xb3 crom\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nL'aberraci\xc3\xb3 crom\xc3\xa0tica es deu a la variaci\xc3\xb3 de l'\xc3\xadndex de refracci\xc3\xb3 amb \xce\xbb i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, el focus i els augments en depenen. El seu afecte es que qualsevol lent simple es comporta com a un prisma, recomponent la llum en els seus colors primaris i formant un petit espectre al voltant del focus de la lent. Se'n distingeixen dos tipus:_NEWLINE_\xc2\xb7 Axial: Quan existeix difer\xc3\xa8ncia de focus per dos longituds d'ona. Aquesta produeix un halo de color en tota la imatge, t\xc3\xa9 lloc en qualsevol posici\xc3\xb3 de la imatge i millora segons disminueix la apertura._NEWLINE_\xc2\xb7 Lateral: Quan hi ha diferents augments per diferents longituds d'ona. Aquest tipus d'aberraci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s afecta detalls tangencials. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, mai apareix al centra de la imatge i augmenta cap a les cantonades. Unes altres propietats s\xc3\xb3n que, a difer\xc3\xa8ncia de l'axial, no disminueix segons es redueix la apertura i que es manifesta m\xc3\xa9s notablement en zones desenfocades de la imatge."