b'\n_START_ARTICLE_\nZinkenita\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un antimonisulfur anhidre de plom. Es pot considerar formada unint molecularment sulfur de plom amb sulfur d\'antimoni. Es tracta d\'una esp\xc3\xa8cie rara a la natura encara que sigui molt comuna la uni\xc3\xb3 dels sulfurs met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics amb els antimonurs. Cristal\xc2\xb7litza en el sistema hexagonal i pot formar macles mitjan\xc3\xa7ant la uni\xc3\xb3 de molts cristalls. Pot ser extret de les mines de com mena del plom i antimoni. A m\xc3\xa9s dels elements de la seva f\xc3\xb3rmula, sol portar com impureses: plata, coure, ferro i ars\xc3\xa8nic._NEWLINE_Segons la classificaci\xc3\xb3 de Nickel-Strunz, la zinkenita pertany a "02.JB: Sulfosals de l\'arquetip PbS, derivats de la galena, amb Pb" juntament amb els seg\xc3\xbcents minerals: diaforita, cosalita, freieslebenita, marrita, cannizzarita, wittita, junoita, neyita, nordstr\xc3\xb6mita, nuffieldita, proudita, weibullita, felbertalita, rouxelita, angelaite, cuproneyita, geocronita, jordanita, kirkiita, tsugaruita, pillaita, scainiita, pellouxita, chovanita, aschamalmita, bursaita, eskimoita, fizelyita, gustavita, lillianita, ourayita, ramdohrita, roshchinita, schirmerita, treasurita, uchucchacuaita, ustarasita, vikingita, xilingolita, heyrovsk\xc3\xbdita, andorita IV, gratonita, marrucci\xc3\xafta, vurro\xc3\xafta i arsenquatrandorita.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 i jaciments\n_START_PARAGRAPH_\nEs forma com un constituent de vetes per alteraci\xc3\xb3 hidrotermal associat amb jaciments met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics de sulfurs d\'estany i sulfosals. Sol trobar-se associat a altres minerals com: estibina, jamesonita, boulangerita, bournonita, plagionita, fuloppita, cassiterita, estannita, andorita, pirita, esfalerita, calcopirita, arsenopirita o galena.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3 Artificial: Fournet (1834)\n_START_PARAGRAPH_\nLa reproducci\xc3\xb3 artificial de la zinkenita \xc3\xa9s un cas poc freq\xc3\xbcent de s\xc3\xadntesi directa a partir dels seus elements constitutius: aix\xc3\xad va procedir Fournet l\'any 1834 en fondre una barreja feta de galena i estibina._NEWLINE_Per via seca i a foc no molt viu del bufador, comen\xc3\xa7a decrepitant amb for\xc3\xa7a claredat per despr\xc3\xa9s fondre presentant curiosos fen\xc3\xb2mens. Per via humida, el reactiu que descompon el mineral \xc3\xa9s l\'\xc3\xa0cid clorh\xc3\xaddric, emprant concentrat i calent. En aquesta reacci\xc3\xb3 hi ha abundant despreniment de gas \xc3\xa0cid sulfh\xc3\xaddric. El sulfoantimoni esdev\xc3\xa9 clorur d\'antimoni i clorur de plom. Al refredar-se aquest darrer, diposita formant un precipitat blanc cristal\xc2\xb7l\xc3\xad.'