b'\n_START_ARTICLE_\nRegne de Ndongo\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls registres m\xc3\xa9s antics sobre aquest regne daten del segle XVI. Va ser un dels estats vassalls del regne del Congo que existien a la regi\xc3\xb3, sent d\'entre ells el de Ndongo el m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s, liderat per un rei (el t\xc3\xadtol del qual era ngola)._NEWLINE_Poc se sap sobre el regne a principis del segle XVI. "Angola" (adaptaci\xc3\xb3 de Ngola) es trobava entre els molts t\xc3\xadtols del rei del Congo (el manicongo) el 1535. Se suposa doncs que Ndongo seria en aquell temps un dels estats subordinats al Congo. En la tradici\xc3\xb3 oral, recollida a finals del segle XVI, particularment pel jesu\xc3\xafta Baltasar Barreira, es descriu al fundador del regne, Ngola Kiluanje, tamb\xc3\xa9 conegut com a Ngola Inene, com arribat del Congo._NEWLINE_Segons una altra tradici\xc3\xb3 oral, el regne va ser fundat pel rei Ngola Nzinga que va liderar l\'emigraci\xc3\xb3 del poble ambundo des del riu N\xc3\xadger, arribant a l\'est de l\'actual Angola, habitada pel poble teowkwe, instal\xc2\xb7lant-se a Malange; Ngola Kiluanje hauria s\xc3\xa9t el quart rei de Ndongo, obtenint el c\xc3\xa0rrec despr\xc3\xa9s de la mort del seu oncle, el rei Ngola Kimbanda.\n_START_SECTION_\nIntent d\'independ\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1518 el rei de Ndongo va enviar una ambaixada a Portugal sol\xc2\xb7licitant missioners i, indirectament, sol\xc2\xb7licitant el  reconeixement de la seva independ\xc3\xa8ncia respecte al Congo. Una missi\xc3\xb3 portuguesa va arribar a Ndongo al 1520 per\xc3\xb2 disputes locals i potser tamb\xc3\xa9 la pressi\xc3\xb3 del Congo, va for\xc3\xa7ar als missioners a abandonar. Afons I del Congo va enviar als missioners al Congo i va deixar al seu pare al c\xc3\xa0rrec de Ndongo.\n_START_SECTION_\nGuerra del 1556\n_START_PARAGRAPH_\nA prop del 1556, Ndongo va enviar una altra missi\xc3\xb3 a Portugal sol\xc2\xb7licitant ajuda militar i oferint-se per ser cristianitzat. El 1901, I. G. Ravenstein va afirmar que aquesta missi\xc3\xb3 va ser el resultat d\'una guerra entre el Congo i Ndongo, de la qual Ndongo va sortir vencedor, afirmant la seva independ\xc3\xa8ncia. La mateixa versi\xc3\xb3 \xc3\xa9s afirmada per Jan Vansina el 1966._NEWLINE_La segona missi\xc3\xb3 portuguesa, liderada per Paulo Dias de Novais, n\xc3\xa9t de l\'explorador Bartolomeu Dias, va desembarcar a la desembocadura del riu Cuanza el 1560, juntament amb diversos pares jesu\xc3\xaftes, entre ells Francisco de Gouveia. La missi\xc3\xb3 de Dias de Novais va ser un nou frac\xc3\xa0s, tornant a Portugal el 1564.\n_START_SECTION_\nConflictes amb la col\xc3\xb2nia portuguesa d\'Angola\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1571 la corona portuguesa va donar a Dias de Novais perm\xc3\xads per a construir una col\xc3\xb2nia a Angola, autoritzant-li a fer conquestes a la regi\xc3\xb3, instal\xc2\xb7lar colons i construir llocs militars. Paulo Dias de Novais va arribar a Luanda el 1575, situada llavors al territori del Congo, donant l\'acord del rei \xc3\x80lvaro I del Congo en recompensa pel suport de Portugal contra el regne de Jaga._NEWLINE_L\'arribada dels colons portuguesos va alterar la situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica de la regi\xc3\xb3, amb els portuguesos intentant intervenir en l\'administraci\xc3\xb3 del Regne de Ndongo, la qual cosa va portar a la guerra entre Ndongo i Portugal el 1579. El ve\xc3\xad Regne de Matamba va exercir un petit paper en els inicis de la guerra, per\xc3\xb2 l\'amena\xc3\xa7a d\'una vict\xc3\xb2ria portuguesa va incentivar al governant de Matamba (probablement un rei anomenat Kambolo Matamba) a intervenir, enviant un ex\xc3\xa8rcit per ajudar al Regne de Ndongo contra els portuguesos, i jugant un paper determinant en la derrota dels portuguesos a la Batalla de Lukala el 1590._NEWLINE_Incapa\xc3\xa7 de conquerir territoris per si sol, Dias de Novais va fer aliances temporals amb tots dos regnes, Congo i Ndongo, servint com a ex\xc3\xa8rcit mercenari._NEWLINE_Entre el 1640 i el 1648 la ciutat costanera portuguesa de Luanda va ser ocupada pels Pa\xc3\xafsos Baixos que la van rebatejar com Fort Aardenburgh, prestant la Reina Ginga suport militar als holandesos.'