b'\n_START_ARTICLE_\nMamertins\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del segle III aC els romans controlaven tota la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica, despr\xc3\xa9s d\'haver derrotat tots els seus enemics -com els samnites i la lliga llatina- i d\'haver refusat la invasi\xc3\xb3 de Pirros de l\'Epir. Cartago era la pot\xc3\xa8ncia militar i comercial de la Mediterr\xc3\xa0nia occidental. La seva capital, situada en el que avui \xc3\xa9s Tun\xc3\xadsia, era el centre d\'un imperi que controlava la costa nord d\'\xc3\x80frica, Sic\xc3\xadlia, parts de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, C\xc3\xb2rsega i Sardenya.\n_START_SECTION_\nLa presa de Messana pels mamertins\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort d\'Ag\xc3\xa0tocles de Siracusa el 289 aC, les seves bandes de mercenaris, majorit\xc3\xa0riament procedents de Camp\xc3\xa0nia, foren expulsades pels siracusans aliats amb els cartaginesos i es van refugiar a la ciutat de Messana, que els va acollir i una vegada dins es van girar contra els seus protectors i es van apoderar de la ciutat vers el 282 aC. Els mercenaris es van fer dir mamertins, que vol dir "fills de Mart" (el nom osc de Mart era "Mamer"). El nom de mamertins es va aplicar amb el temps als habitants de la ciutat en general.\n_START_SECTION_\nLa guerra amb Pirros d\'Epir\n_START_PARAGRAPH_\nEls mamertins van estendre el seu poder a l\'angle nord-est de Sic\xc3\xadlia i es van fer amos de diverses fortaleses i ciutats. La seva ocupaci\xc3\xb3 de Rh\xc3\xa8gion va refor\xc3\xa7ar la seva posici\xc3\xb3, que nom\xc3\xa9s es va veure alterada per l\'arribada de Pirros d\'Epir el 278 aC. Els mamertins es van aliar amb els cartaginesos contra el rei, per\xc3\xb2 en debades. Pirros va derrotar els mamertins i els va ocupar diverses fortaleses, per\xc3\xb2 no va atacar Messana mateix. Quan Pirros va tornar a It\xc3\xa0lia, els mamertins van enviar un ex\xc3\xa8rcit que el va atacar per sorpresa en la seva marxa i el va derrotar.\n_START_SECTION_\nLa guerra amb Hier\xc3\xb3 de Siracusa\n_START_PARAGRAPH_\nTot seguit, els mamertins es van enfrontar amb Hier\xc3\xb3 II, que poc despr\xc3\xa9s de la sortida de Pirros havia assolit el poder a la ciutat de Siracusa i els seus aliats. El 271 aC, Rhegio va caure en mans dels romans i llavors Hier\xc3\xb3 va envair Messana, va conquerir Miles (Mylae) i va derrotar els mamertins a la riba del Longanos (Longanus), fent una matan\xc3\xa7a tan gran que la mateixa Messana va estar a punt de rendir-se sense lluitar, cosa que no va fer per l\'oportuna arribada d\'una for\xc3\xa7a cartaginesa comandada per Ann\xc3\xadbal.\n_START_SECTION_\nL\'alian\xc3\xa7a amb Roma\n_START_PARAGRAPH_\nEls mamertins van considerar que no podien fer front totss sols a Hier\xc3\xb3 i una part dels seus dirigents es decantava per una alian\xc3\xa7a amb Cartago i una altra per l\'alian\xc3\xa7a amb Roma. Els darrers es van imposar i una ambaixada va demanar ajut als romans. Roma no podia permetre l\'extensi\xc3\xb3 de la influ\xc3\xa8ncia de Cartago i reaccion\xc3\xa0 acceptant l\'alian\xc3\xa7a amb els mamertins. La intervenci\xc3\xb3 romana fou l\'origen de la Primera Guerra P\xc3\xbanica el 264 aC. Roma despleg\xc3\xa0 tropes a Sic\xc3\xadlia, essent el primer cop que les legions actuaven fora d\'It\xc3\xa0lia. Obligaren Siracusa a unir-se a l\'alian\xc3\xa7a i, d\'aquesta manera, la guerra va quedar redu\xc3\xafda a una disputa entre Roma i Cartago._NEWLINE_En endavant, els mamertins van tenir la condici\xc3\xb3 d\'aliats de Roma, fins que van obtenir la ciutadania romana a finals del segle I aC i van desapar\xc3\xa8ixer com a grup separat.'