b'\n_START_ARTICLE_\nSimon Rodia\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer el 1879, en una comunitat camperola a 20 km a l\'est de N\xc3\xa0pols._NEWLINE_Els pares van ser Frank i Angelina Rodia, els quals, van emigrar als Estats Units a principis del 1890 i es van assentar al centre de Pensilvania. _NEWLINE_Quan era adolescent, amb 15 anys es va traslladar a la costa Oest on va comen\xc3\xa7ar a treballar com a pedrer, paleta i finalment com a enginyer._NEWLINE_Es va casar amb Luci Ucci al 1902 a Seattle. Van tenir tres fills, un dels quals va morir a l\' inf\xc3\xa0ncia, van viure junts fins al 1912, data en la que es van divorciar. _NEWLINE_Al 1921 Rodia va comprar un terreny de forma triangular de 46 x 21 x 42 metres al 1765 Est, 107th Street, en el districte de Watts a Los Angeles. De seguida, amb 46 anys, va comen\xc3\xa7ar a treballar per construir una gran estructura d\'assemblatge que va anomenar "Nuestro Pueblo". Utilitzant tan sols objectes trobats, es va convertir en un reciclador._NEWLINE_Per crear les torres Rodia treballava sol i sense pl\xc3\xa0nols. Tampoc disposava de seguretat ni d\'eines adequades. Utilitzava tan sols un martell, un cisell i les dues mans. Va construir l\'estructura treballant els vespres i caps de setmana, ja que durant el dia treballava com a reparador de l\xc3\xadnies telef\xc3\xb2niques o de guarda de seguretat, per guanyar-se la vida. Durant m\xc3\xa9s d\'un quart de segle va continuar afegint i perfeccionant la pe\xc3\xa7a. _NEWLINE_Ell mai no va utilitzar cap bastida per a la construcci\xc3\xb3 de les torres, i va ser al 1954, als 75 anys quan degut a una caiguda mentre decorava una de les estructures va abandonar la construcci\xc3\xb3 de l\'obra i va lliurar la seva propietat a un ve\xc3\xad, Luis Sauceda. Va deixar la seva antiga vida enrere, retirant-se a Mart\xc3\xadnez, on va viure amb la seva germana i es va dedicar la major part del temps a visitar amics i familiars. A la seva nova casa no va iniciar cap projecte art\xc3\xadstic. Simplement rebia visites d\'erudits i admiradors. Al 1961 va assistir a una confer\xc3\xa8ncia sobre les torres a la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, on va expressar la seva satisfacci\xc3\xb3 pel reconeixement del seu treball. Tamb\xc3\xa9 es sentia molt orgull\xc3\xb3s pel seu treball, ja que ell en el documental I build the tower va comentar amb decisi\xc3\xb3\xc2\xa0 "Volia fer alguna cosa gran, i ho vaig fer ". Per\xc3\xb2 mai va tornar a veure les torres despr\xc3\xa9s de marxar a Mart\xc3\xadnez. Va morir all\xc3\xa0 al 1965, als 86 anys.\n_START_SECTION_\nObra: Nuestro Pueblo\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 anomenat Torres Watts. Es tracta d\'una obra d\'estructura arquitect\xc3\xb2nica monumental, exemple destacat de paisatgisme visionari. Les Torres Watts van estar constru\xc3\xafdes amb un nucli estructural d\'acer, envoltat d\'una malla de filferro i recobert amb ciment de morter. Les seves decoracions principals s\xc3\xb3n ampolles trencades, sobretot de 7-Up; antigues vaixelles recollides pels nens del poble, els pagava amb galetes i aquests li duien objectes que trobaven pel carrer; rajoles, moltes provenien de l\'empresa de rajoles Malibu on Rodia havia treballat durant 10 anys; tamb\xc3\xa9 incorporava objectes de tota mena que trobava mentre caminava per la via del tren que tenia al costat de casa, tots aquells objectes in\xc3\xbatils que la gent havia llen\xc3\xa7at per la finestra del tren. Com que tenia el mar a la vora hi anava i recollia petxines i roques. Finalment va acabar utilitzant tiges de blat i fruita per unificar l\'estructura i incorporar tots els elements per aportar textura i color a les torres. Creant aix\xc3\xad 17 estructures connectades entre si, amb m\xc3\xa9s de 70.000 peces d\'objectes trobats. Tot i que Rodia no era un artista entrenat i probablement no s\'hi havia considerat mai, va signar el seu treball, com ho fan molts artistes, amb les seves inicials gravades en morter en nombroses \xc3\xa0rees. _NEWLINE_\xc3\x89s una obra molt important en la hist\xc3\xb2ria de l\'arquitectura, ja que la torre oest, 1921, contenia la columna de formig\xc3\xb3 armat m\xc3\xa9s alta del m\xc3\xb3n. Tamb\xc3\xa9 va passar a la hist\xc3\xb2ria gr\xc3\xa0cies a, com diu Calvin Trillin, " Si un home que no s\'ha etiquetat com a artista passa a produir una obra d\'art, \xc3\xa9s possible que provoqui molta confusi\xc3\xb3 i mol\xc3\xa8sties". "Va construir un complex de torres de gran import\xc3\xa0ncia com un somni, i les va incrustar amb un mosaic brillant".\n_START_SECTION_\nControv\xc3\xa8rsies Nuestro Pueblo\n_START_PARAGRAPH_\nConforme la zona va comen\xc3\xa7ar a poblar-se, varies persones es van queixar de la seva al\xc3\xa7ada de m\xc3\xa9s de 30 metres i l\'obra va patir actes vand\xc3\xa0lics._NEWLINE_Posteriorment amb l\'arribada de la Segona Guerra Mundial, alguns ve\xc3\xafns que guardaven rancunia a Simon pel seu origen itali\xc3\xa0, el van denunciar al\xc2\xb7legant que les torres eren en realitat unes antenes camuflades al servei de l\'enemic japon\xc3\xa9s._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s de retirar-se, la casa on \xc2\xa0Rodia va viure durant els 33 anys que el va portar construir les torres, va patir un incendi i les autoritats de la ciutat es van plantejar la demolici\xc3\xb3 de les torres. Al saber-se aix\xc3\xb2 al 1959 dos joves cineastes de Hollywood, Nicolas King i\xc2\xa0William Cartwright van comprar la propietat per 3000 d\xc3\xb2lars. Creant una organitzaci\xc3\xb3 sense \xc3\xa0nim de lucre per preservar les torres per la posteritat. Fins aleshores les torres no es veien com a art perqu\xc3\xa8 ning\xc3\xba les entenia; no obstant aix\xc3\xb2, quan l\'assemblatge es va fer m\xc3\xa9s fort en el m\xc3\xb3n de l\'art, la gent es va interessar m\xc3\xa9s pel treball de Rodia i va voler preservar-lo. Posteriorment, el 1975, es va crear un comit\xc3\xa8 per negociar amb l\'ajuntament i es va avaluar la seguretat de les estructures. Durant les proves, es va lligar un cable met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic a dalt de les torres i es va tirar d\'ell amb una grua. La m\xc3\xa0quina no va ser capa\xc3\xa7 ni de moure-les, es van concloure les proves quan aquesta es va espatllar._NEWLINE_Els propietaris van donar l\'obra a l\'Estat de Calif\xc3\xb2rnia, passant a ser un lloc protegit anomenant-se " El parc hist\xc3\xb2ric de l\'Estat de les torres Watts de Simon Rodia", assumint aix\xc3\xad la responsabilitat de conservar i mantenir les obres com a patrimoni p\xc3\xbablic.\n_START_SECTION_\nNuestro Pueblo actualment\n_START_PARAGRAPH_\nDes del seu reconeixement, el 1959, el lloc s\'ha convertit en el centre de moviments culturals i\xc2\xa0est\xc3\xa8tics que s\'ocupen de q\xc3\xbcestions de just\xc3\xadcia social i econ\xc3\xb2mica. Actualment serveixen com a s\xc3\xadmbol de llibertat, creativitat i iniciativa per a la comunitat local afroamericana i llatina. Atrau a m\xc3\xa9s de 40.000 visitants anuals d\'arreu del m\xc3\xb3n, incloent artistes, poetes, m\xc3\xbasics, arquitectes i historiadors socials i culturals._NEWLINE_El 2011, Adam Nagourney, va informar al Times que perillava la preservaci\xc3\xb3 de les Torres Watts, degut als problemes econ\xc3\xb2mics que estava patint Calif\xc3\xb2rnia. Aix\xc3\xb2 va fer que el Museu d\'art del Comtat de Los Angeles s\'ocup\xc3\xa9s del seu manteniment. El problema principal de l\'obra \xc3\xa9s la seva dif\xc3\xadcil promoci\xc3\xb3, ja que es troba a molta dist\xc3\xa0ncia de les atraccions tur\xc3\xadstiques principals.\n_START_SECTION_\nAltres obres\n_START_PARAGRAPH_\n-Una xemeneia en la casa del districte de Los Feliz de Los Angeles._NEWLINE_- Una torre coberta de petxines marines al jard\xc3\xad d\'una casa de Malib\xc3\xba, Calif\xc3\xb2rnia._NEWLINE_-Ornaments de jard\xc3\xad a casa de la seva germana a Mart\xc3\xadnez._NEWLINE_-Els carrusels de formig\xc3\xb3 mosaics constru\xc3\xafts al pati del darrere de la casa de Rodia el 1915. Aquestes creacions semblen l\'assaig per al projecte Watts, demolides el 1961.'