b"\n_START_ARTICLE_\nTrabucaires, bandolers i galejadors\n_START_PARAGRAPH_\nTrabucaires, bandolers i galejadors \xc3\xa9s un element festiu que fa refer\xc3\xa8ncia a la utilitzaci\xc3\xb3 d'armes de foc per motius festius o de recreaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica que forma part del Cat\xc3\xa0leg del Patrimoni Festiu de Catalunya des de l'11 de juliol de 2011. La tradici\xc3\xb3 de trabucaires, bandolers o galejadors que engeguen trets a les festes, siguin hist\xc3\xb2rics o recreats s\xe2\x80\x99ha mantingut al llarg del temps, nom\xc3\xa9s condicionada per les intermitents prohibicions. _NEWLINE_Actualment existeixen una quarantena de grups de trabucaires perfectament consolidats, una dotzena de balls de Serrallonga i un creixent nombre de festes de recreaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica o llegend\xc3\xa0ria, en l\xc3\xadnia amb un model festiu molt com\xc3\xba a Europa. El galejar o engegar trets a les festes de Catalunya \xc3\xa9s un fet que per tradici\xc3\xb3 i context forma part del patrimoni immaterial de Catalunya. Tant en les festes en les quals \xc3\xa9s tradicional com en les que es recrea un fet hist\xc3\xb2ric o llegendari, es fa palesa la utilitzaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99armes de foc i no comporta discriminaci\xc3\xb3 o viol\xc3\xa8ncia contr\xc3\xa0ries als valors principals que inspiren l\xe2\x80\x99ordenament jur\xc3\xaddic.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa utilitzaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99armes de foc dins la festa per motius de solemnitat o d\xe2\x80\x99alegria \xc3\xa9s tan antiga com les armes de foc mateixes. Al segle XVI, estava generalitzat l\xe2\x80\x99\xc3\xbas d\xe2\x80\x99armes de foc, essent molt habitual fer desc\xc3\xa0rregues o salves perfectament ritualitzades dins les celebracions solemnes per honorar personatges importants o a les imatges religioses a les processons. D\xe2\x80\x99aqu\xc3\xad apareix el mot galejar o l\xe2\x80\x99expressi\xc3\xb3 \xe2\x80\x9cfer gala\xe2\x80\x9d que signifiquen transmetre l\xe2\x80\x99alegria de la festa fent-ho avinent engegant trets, els galejadors tant eren les organitzacions armades oficials, com la gent del mateix poble, que en aquells temps tamb\xc3\xa9 disposava d\xe2\x80\x99armes. Mentre que els primers galejaven en moments concrets del ritual amb escopetes, les armes de qualitat de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca, de forma espont\xc3\xa0nia la gent tamb\xc3\xa9 galejava, els qui en tenien amb escopeta per\xc3\xb2 molts d\xe2\x80\x99altres amb trabucs que era l\xe2\x80\x99arma de qu\xc3\xa8 disposaven i que els donaria nom._NEWLINE_Al llarg de la hist\xc3\xb2ria, a Catalunya, a m\xc3\xa9s de les cossos militars existien els miquelets i el sometent. Els miquelets eren una mil\xc3\xadcia de car\xc3\xa0cter mercenari o voluntari reclutats com a refor\xc3\xa7 de les tropes regulars, anomenats aix\xc3\xad des de la Guerra dels Segadors i que amb interrupcions van existir fins al segle XIX a les primeres guerres carlines. Els sometents eren organitzacions ve\xc3\xafnals de car\xc3\xa0cter tant policial com militar d\xe2\x80\x99autoprotecci\xc3\xb3 civil. Els seus antecedents eren els anomenats sagramentals ja documentats al segle XI i que derivarien en els sometents. Malgrat ser abolits i refundats en diverses ocasions, els sometents van ser dissolts oficialment pel Senat espanyol el 1978._NEWLINE_Els anomenats trabucaires eren grups m\xc3\xa9s o menys irregulars d\xe2\x80\x99homes condicionats per la pobresa, que armats amb aquestes armes de foc vivien sovint al marge de la llei, per una banda sobrevivien d\xe2\x80\x99aquesta manera i per l\xe2\x80\x99altra, s\xe2\x80\x99enfrontaven al poder establert. D\xe2\x80\x99aqu\xc3\xad ens ha arribat un doble concepte idealitzat dels trabucaires, mentre la gent mancada de recursos que els considerava herois, aventurers, defensors de la terra... el dels estament propers a la monarquia els perseguien i repudiaven pels furts que cometien. L'\xc3\xbas del mot trabucaire apareix per primer cop per anomenar als irregulars que participaren en la guerra de la Convenci\xc3\xb3 contra la Rep\xc3\xbablica Francesa (1793-1795) i posteriorment, els guerrillers de la guerra del Franc\xc3\xa8s (1808-1814), els insurgents reialistes en el trienni constitucional (1820-1823), els guerrillers carlins del 1833-1840, a part dels bandolers d'extracci\xc3\xb3 camperola i tamb\xc3\xa9 als grups armats de la tercera guerra carlina (1873-1876)._NEWLINE_En les festes, qualsevol d\xe2\x80\x99aquests col\xc2\xb7lectius esmentats acomplien la funci\xc3\xb3 de galejar o \xe2\x80\x9cfer gala\xe2\x80\x9d engegant trets amb trabucs i escopetes, fos de forma solemne en les cerim\xc3\xb2nies oficials amb una funci\xc3\xb3 honor\xc3\xadfica com de manera espont\xc3\xa0nia per manifestar alegria amb motiu de les festes. No existeix una constant continuada al llarg del temps de quins d\xe2\x80\x99aquests grups armats engegaven trets at\xc3\xa8s que els mateixos grups han patit al llarg de la hist\xc3\xb2ria dissolucions. Sempre per\xc3\xb2 que hi havia festa, qui fos que disposava d\xe2\x80\x99arma de foc i del dret a usar-la galejava, fins i tot al llarg del segle XX, en els llocs en els quals existia un destacament militar o fins i tot de la gu\xc3\xa0rdia civil, per les festes locals o per motiu d\xe2\x80\x99efem\xc3\xa8rides havien engegat trets de salva. Al llarg de la hist\xc3\xb2ria, les restriccions del galeig s\xc3\xb3n directament proporcionals a les prohibicions d\xe2\x80\x99armes de foc._NEWLINE_L\xe2\x80\x99esment de les expressions \xe2\x80\x9cfer gala\xe2\x80\x9d o galejar la trobem documentada el 1571 a Solsona en la celebraci\xc3\xb3 de la vict\xc3\xb2ria per la batalla de Lepant i a Centelles el 1620 amb l\xe2\x80\x99arribada a la poblaci\xc3\xb3 de les rel\xc3\xadquies de Santa Coloma, per citar-ne dos exemples. A Solsona existeix en l\xe2\x80\x99arxiu del Claustre del municipi, una partida de comptes de 1687 en la qual s\xe2\x80\x99especifica expressament la compra de p\xc3\xb3lvora per galejar la Festa Major. \xc3\x89s a dir que no nom\xc3\xa9s es galejava en ocasions de celebracions extraordin\xc3\xa0ries, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per les festes habituals, com \xc3\xa9s el cas de les Caramelles o la Festa Major. A prop\xc3\xb2sit de Centelles, una part essencial de la festa actual s\xc3\xb3n els trets d\xe2\x80\x99escopeta dels m\xc3\xa9s de tres-cents galejadors, una festa que ha conservat l\xe2\x80\x99estructura pr\xc3\xa0cticament igual des de finals del segle XVIII._NEWLINE_Com antecedent de les actuals festes de reconstrucci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica o llegend\xc3\xa0ria trobem alguns dels balls parlats, peces teatrals de carrer que representaven textos tant hagiogr\xc3\xa0fics com hist\xc3\xb2rics o llegendaris, que prenen especial relleu a partir del segle XVIII i sobretot al XIX. A vegades les representacions es feien al llarg del dia i en lloc molt variats de la poblaci\xc3\xb3, de tal manera que m\xc3\xa9s que peces teatrals eren recreacions. En alguns d\xe2\x80\x99aquests balls parlats tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitzaven armes de foc, amb les desc\xc3\xa0rregues de les quals es produ\xc3\xafen uns efectes especials que donaven veracitat a la representaci\xc3\xb3, molts d\xe2\x80\x99aquests textos, que eren en castell\xc3\xa0, provenien de roman\xc3\xa7os: Ball de la Rosaura, Ball de Sebastiana del Castillo; Ball de Marcos Vicente; Ball de los Embozados de Madrid... De totes aquestes representacions la que m\xc3\xa9s ha perviscut en el temps ha estat el Ball de Serrallonga, sobre la vida d\xe2\x80\x99aquest popular bandoler executat el 1633 i que el 1760 ja tenia una representaci\xc3\xb3 teatral sobre la seva vida, representaci\xc3\xb3 que malgrat interrupcions s\xe2\x80\x99ha mantingut vigent fins a l\xe2\x80\x99actualitat a diverses poblacions._NEWLINE_L\xe2\x80\x99\xc3\xbas de les armes de foc en les festes i a les representacions festives ha estat sotm\xc3\xa8s a prohibicions estrictes depenent dels moments hist\xc3\xb2rics que ha tocat viure, per exemple durant la dictadura d\xe2\x80\x99en Primo de Rivera, en la qual els sometents podien desfilar per\xc3\xb2 amb l\xe2\x80\x99arma descarregada o com el cas del Ball de Serrallonga de Terrassa que l\xe2\x80\x99any 1930 anava amb la boca dels trabucs plena de guix. El franquisme tamb\xc3\xa9 va portar la prohibici\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99utilitzar armes a tots aquells que no fossin els autoritzats pel r\xc3\xa8gim. Els trabucaires de Solsona que fins a la guerra civil havien galejat per caramelles van deixar d\xe2\x80\x99existir i molts balls de Serrallonga van desapar\xc3\xa8ixer. En la postguerra era impossible obtenir permisos per poder utilitzar armes de foc encara que fossin d\xe2\x80\x99avantc\xc3\xa0rrega. Nom\xc3\xa9s i de forma molt limitada i controlada van poder subsistir les galejadors en la Festa del Pi de Centelles, festa que nom\xc3\xa9s va patir interrupci\xc3\xb3 durant la guerra civil._NEWLINE_A partir d\xe2\x80\x99alguns t\xc3\xadmids intents en la d\xc3\xa8cada de 1950, per\xc3\xb2 est\xc3\xa8rils degut a les prohibicions governatives, l\xe2\x80\x99any 1965, despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99aconseguir els permisos corresponents es constitu\xc3\xad la Colla de Trabucaires de Solsona, la primera de la m\xc3\xa9s de quarantena de colles existents avui repartides per tot el territori. L\xe2\x80\x99any 1982, en el marc del 1r Congr\xc3\xa9s de Cultura Tradicional i Popular de Catalunya es van posar les bases per la creaci\xc3\xb3 aquell mateix any de la Coordinadora de Trabucaires de Catalunya, que a m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99aglutinar les entitats, promou l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 anual de la Trobada Nacional de Trabucaires de Catalunya que enguany arriba a la 29 edici\xc3\xb3. Des de la seva recuperaci\xc3\xb3 i recreaci\xc3\xb3, un bon nombre de colles de trabucaires han recuperat el costum de galejar, fins i tot engegant salves ritualitzades o honor\xc3\xadfiques._NEWLINE_Pel que fa als balls parlats, des d\xe2\x80\x99inicis de la d\xc3\xa8cada de 1980 han experimentat una recuperaci\xc3\xb3 important i en concret els Balls de Serrallonga, que utilitzen armes de foc, arriben a la dotzena. Per altra banda, des de la d\xc3\xa8cada de 1990 i en la mateixa l\xc3\xadnia de moltes festes de llarga tradici\xc3\xb3 a Europa, han nascut i estan naixent un seguit de festes de reconstrucci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica en les quals tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitzen armes de foc: la Festa del Timbaler del Bruc (2000), Festa d\xe2\x80\x99en Toca-sons de Taradell (1993), festa Reviu la hist\xc3\xb2ria dels setges napole\xc3\xb2nics a Girona (2007), festa Torna Serrallonga a Sant Hilari Sacalm (2002)."