b"\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Battista Benedetti\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nBenedetti ve d'una fam\xc3\xadlia rica de Ven\xc3\xa8cia. \xc3\x89s el seu pare qui li enseny\xc3\xa0 filosofia, les matem\xc3\xa0tiques i les ci\xc3\xa8ncies. Aquesta educaci\xc3\xb3 a casa no li permet tenir els diplomes oficials que li donen acc\xc3\xa9s a llocs de professor._NEWLINE_En els anys 1546 - 1548, Benedetti estudi\xc3\xa0 els Elements d'Euclides sota la direcci\xc3\xb3 de Niccolo Fontana Tartaglia._NEWLINE_El 1558, Benedetti es fa matem\xc3\xa0tic amb el duc Ottavio Farnese a Parma. Hi mant\xc3\xa9 el paper de professor, d'astrologia i d'arquitectura. Efectua observacions astron\xc3\xb2miques i construeix mapes solars._NEWLINE_El 1567, \xc3\xa9s convidat pel duc de Savoie, Manuel Filibert de Savoia, al tribunal de Tor\xc3\xad. S'hi quedar\xc3\xa0 fins a la seva mort, en tant que conseller del duc sobre tots els assumptes cient\xc3\xadfics.\n_START_SECTION_\nMatem\xc3\xa0tiques\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1553, public\xc3\xa0 Resolution omnium Euclidis problematum, en el qual resol amb eleg\xc3\xa0ncia els problemes de construcci\xc3\xb3 amb regle i comp\xc3\xa0s presentats per Euclides. Les seves reflexions sobre la perspectiva en De rationibus operationum perspectivae publicat en el Diversarum speculationum mathematicarum et physicarum liber \xc3\xa9s la primera refer\xc3\xa8ncia al m\xc3\xa8tode d'Alberti i a l'\xc3\xbas d'una finestra per a visualitzar la perspectiva. En aquest mateix llibre publicat el 1585, es troba tamb\xc3\xa9 una reflexi\xc3\xb3 sobre els c\xc3\xb2nics (hi enuncia per exemple que la secci\xc3\xb3 del con per dos plans paral\xc2\xb7lels produeix dos de c\xc3\xb2nics semblants) i una an\xc3\xa0lisi del llibre V dels Elements d'Euclide.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nBenedetti \xc3\xa9s sovint considerat com el precursor de Galileo Galilei. Treball\xc3\xa0 sobre la caiguda de cossos i public\xc3\xa0 el 1554 el tractat demonstratio proportionum motuum localium. Demostr\xc3\xa0 que la resist\xc3\xa8ncia que experimenta un cos est\xc3\xa0 vinculada a la seva superf\xc3\xadcie i no al seu volum. Per tant, \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s en el buit on tots els cossos poden caure a la mateixa velocitat. Benedetti desenvolup\xc3\xa0 m\xc3\xa9s \xc3\xa0mpliament les seves idees sobre la caiguda dels cossos en el seu Diversarum speculationum mathematicarum et physicarum liber._NEWLINE_Aquesta obra escrita el 1585 continua sent probablement la major contribuci\xc3\xb3 italiana a la f\xc3\xadsica despr\xc3\xa9s de la de Galilei. La part f\xc3\xadsica del llibre \xc3\xa9s una an\xc3\xa0lisi cr\xc3\xadtica de la f\xc3\xadsica aristot\xc3\xa8lica, una reflexi\xc3\xb3 sobre la caiguda dels cossos i dels enunciats sobre principis hidr\xc3\xa0ulics.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nEn m\xc3\xbasica, atribueix la conson\xc3\xa0ncia o la disson\xc3\xa0ncia de dos sons a la relaci\xc3\xb3 de les dues freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de les oscil\xc2\xb7lacions de les masses d'aire generades pels instruments. Associant aquesta freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia al contrari de la longitud de la corda que produeix el so, determina matem\xc3\xa0ticament el grau de conson\xc3\xa0ncia o de disson\xc3\xa0ncia de dos sons (cartes a Capiano da Rore (1563) ) publicades el 1585.\n_START_SECTION_\nAstronomia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1573, publica el seu llibre De gnomonum umbrarumque solarium usu liber en el qual descriu m\xc3\xa8todes de construcci\xc3\xb3 de mapes solars d'inclinaci\xc3\xb3 variable. El 1578, en el seu informe De temporum emendatione opinion, proposa una correcci\xc3\xb3 i una reforma del calendari. El 1578, en el curs d'un debat p\xc3\xbablic organitzat pel duc de Savoie amb Antonio Berga, discuteix sobre la proporci\xc3\xb3 terra-mar a la superf\xc3\xadcie de la Terra.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEn tant que arquitecte i f\xc3\xadsic, \xc3\xa9s el responsable de la construcci\xc3\xb3 de diverses fonts i fortificacions.\n_START_SECTION_\nAstrologia\n_START_PARAGRAPH_\nExisteix la llegenda que hauria calculat la data de la seva mort que la fixa l'any 1592."