b"\n_START_ARTICLE_\nPere II de Courtenay\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nMitjan\xc3\xa7ant l'enlla\xc3\xa7 amb Agn\xc3\xa8s de Nevers va obtenir els comtats de Nevers, Auxerre i Tonnerre. El 1190 Pere va acompanyar al seu cos\xc3\xad el rei franc\xc3\xa8s Felip August, a la croada i va tornar a Fran\xc3\xa7a el 1193 poc abans que va morir la seva primera esposa (entre finals del 1193 i comen\xc3\xa7ament de febrer del 1194) deixant de Pere una filla, coneguda com a Matilde de Courtenay, per la qual fou regent de Nevers, Auxerre i Tonnerre.  Llavors  es va casar amb Violant d'Hainaut (tamb\xc3\xa9 anomenada Violant io Iolanda de Flandes), germana de Baldu\xc3\xad IX de Flandes i VI d'Hainaut i d'Enric de Flandes que foren el primer i el segon emperadors llatins (Baldu\xc3\xad I i Enric I) i filla de Baldu\xc3\xad V d'Hainaut i VIII de Flandes i de Margarida I de Flandes, i va prometre a la seva filla Matilde amb el seu cunyat Felip I de Namur el Noble, comte de Namur el 1195._NEWLINE_El 1196 va haver de fer front a la revolta del seu cunyat Guillem de Brienne, que al front d'un ex\xc3\xa8rcit xampany\xc3\xa8s, devastava Auxerre i va assetjar V\xc3\xa9zelay. El 11199 va entrar en lluita amb un dels seus vassalls, Arveu IV de Donzy i Pere fou derrotat a Cosne-sur-Loire sent fet presoner i no fou alliberat m\xc3\xa9s que canvi del matrimoni d'Arveu amb Matilde de Courtenay i la cessi\xc3\xb3 del comtat de Nevers (vital\xc3\xadciament Pere conservaria Auxerre i Tonnerre)._NEWLINE_Va lluitar m\xc3\xa9s tard contra els albigesos (1209 i 1211). El 15 d'octubre de 1212 el seu cunyat Felip I el Noble, maru\xc3\xa8s i comte de Namur, va morir designant com a successora a la seva germana Violant d'Hainaut, l'esposa de Pere. El matrimoni va designar al seu fill gran Felip com a marqu\xc3\xa8s i comte de Namur i regent per la mare fins a la mort d'aquesta. Pere va estar present a la batalla de Bouvines el 1214._NEWLINE_El 16 de juny de 1216, un altre cunyat, Enric d'Hainaut, segon emperador llat\xc3\xad de Constantinoble, va morir igualment i els barons de l'Imperi van proposar pel tron al rei Andreu II d'Hongria, nebot del difunt, que va refusar; llavors van proposar a Pere de Courtenay que va acceptar, ja que el seu paper a Fran\xc3\xa7a sempre seria secundari i l'elecci\xc3\xb3 li oferia oportunitat d'elevar-se. Va rebre els ambaixadors llatins a Courson-les-Carri\xc3\xa8res i va vendre o hipotecar part dels seus dominis per finan\xc3\xa7ar l'expedici\xc3\xb3. Va marxar a Roma on volia ser coronat pel papa Honori III, per\xc3\xb2 aquest es va mostrar reticent per no vulnerar els drets del patriarca de Constantinoble (i per temor que futurs emperadors no aprofitessin aquest precedent per emetre pretensions sobre Roma i l'Imperi d'Occident. Aix\xc3\xad Pere i Violant no foren coronats a la bas\xc3\xadlica de Sant Pere sin\xc3\xb3 a la de Sant Lloren\xc3\xa7 que es trobava fora de Roma (9 d'abril de 1217)._NEWLINE_Pere va reunir una for\xc3\xa7a de cinc mil homes i per embarcar-los va rec\xc3\xb3rrer als venecians que li van demanar a canvi apoderar-se de Durazzo, que estava en mans de Teodor \xc3\x80ngel, d\xc3\xa8spota d'Epir. Aix\xc3\xad mentre Violant marxava directament a Constantinoble, Pere i els venecians van assetjar Durazzo, per\xc3\xb2 la ciutat, ben defensada i avituallada, va resistir. Al fracassar el setge els venecians van refusar portar el seu ex\xc3\xa8rcit a Constantinoble i Pere va decidir marxar a Sal\xc3\xb2nica per terra, negociant el lliure pas amb el d\xc3\xa8spota Teodor \xc3\x80ngel; per\xc3\xb2 aquest sobtadament el va atacar i va destruir una part de les seves forces i el va fer presoner (1217). Va restar empresonat durant dos anys, suposadament fins a la seva mort, anunciada el 1219, sense arribar mai a gaudir del tron. La seva dona Violant fou regent per un cert temps i va morir el mateix 1219. El va succeir com emperador el seu segon fill Robert I de Courtenay."