b'\n_START_ARTICLE_\nSistema reproductor\n_START_PARAGRAPH_\nEls sistema reproductor \xc3\xa9s el conjunt d\'\xc3\xb2rgans que entre les seves funcions principals tenen la reproducci\xc3\xb3 dels \xc3\xa9ssers vius._NEWLINE_Tots els \xc3\xa9ssers vius es reprodueixen, per\xc3\xb2 hi ha diverses formes de reproducci\xc3\xb3 que poden ser o no sexuals: escissi\xc3\xb3, gemmaci\xc3\xb3, espores i partenog\xc3\xa8nesi s\xc3\xb3n formes de reproducci\xc3\xb3 asexual. En la reproducci\xc3\xb3 asexual els nous individus s\xc3\xb3n cl\xc3\xb2nics, ja que comparteixen una c\xc3\xa0rrega gen\xc3\xa8tica id\xc3\xa8ntica, excepte per les mutacions espont\xc3\xa0nies. _NEWLINE_Comparteixen una mateixa sensibilitat als canvis ambientals, de tal manera que un canvi dr\xc3\xa0stic pot suposar la desaparici\xc3\xb3 d\'alguna d\'aquestes esp\xc3\xa8cies. Moltes espores s\xc3\xb3n, aix\xc3\xb2 no obstant, formes de vida altament resistents a l\'espera del restabliment de circumst\xc3\xa0ncies favorables._NEWLINE_La reproducci\xc3\xb3 sexual suposa l\'intercanvi de material gen\xc3\xa8tic, amb la qual cosa els individus s\xc3\xb3n diferents, excepte en el cas dels bessons id\xc3\xa8ntics. L\'avantatge de la reproducci\xc3\xb3 sexual \xc3\xa9s que els individus d\'una determinada esp\xc3\xa8cie tenen m\xc3\xa9s capacitat d\'adaptaci\xc3\xb3 davant de circumst\xc3\xa0ncies adverses, de tal manera que sobreviuen els individus que poden adaptar-se a un determinat canvi o que resisteixen una determinada malaltia._NEWLINE_La reproducci\xc3\xb3 sexual pot ser externa o interna. \xc3\x89s externa quan la fecundaci\xc3\xb3 es produeix en el medi extracorporal i interna quan ocorre en l\'interior. La reproducci\xc3\xb3 externa suposa l\'emissi\xc3\xb3 coordinada d\'\xc3\xb2vuls o d\'ous per part d\'individus femella i d\'esperma per part d\'individus mascles._NEWLINE_La reproducci\xc3\xb3 interna es d\xc3\xb3na quan la fecundaci\xc3\xb3 es produeix a l\'interior del cos de l\'individu femella que actua com a receptor i que aporta un o diversos \xc3\xb2vuls, al mateix temps que un individu mascle aporta l\'esperma. En el cas d\'\xc3\xa9ssers hermafrodites hermafrodita es d\xc3\xb3na una fecundaci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua, amb els \xc3\xb2vuls de cada individu i l\'esperma que l\'altre li aporta._NEWLINE_Les malalties del sistema reproductor hum\xc3\xa0 s\xc3\xb3n molt comunes i esteses, particularment les malalties de transmissi\xc3\xb3 sexual.\n_START_SECTION_\nSistema reproductiu en el ser hum\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nLa reproducci\xc3\xb3 humana t\xc3\xa9 lloc per fertilitzaci\xc3\xb3 interna durant o despr\xc3\xa9s de les relacions sexuals. Durant aquest proc\xc3\xa9s, el penis erecte del mascle s\'insereix a la vagina de la femella fins que ejacula el semen, el qual cont\xc3\xa9 espermatozoides. L\'esperma viatja a trav\xc3\xa9s de la vagina i el coll uter\xc3\xad fins a l\'\xc3\xbater o les trompes de Fal\xc2\xb7lopi per a la fertilitzaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xb2vul. Despr\xc3\xa9s de la fertilitzaci\xc3\xb3 i si la implantaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s reeixida, la gestaci\xc3\xb3 del fetus es produeix a l\'\xc3\xbater de la femella durant aproximadament nou mesos, aquest proc\xc3\xa9s es coneix com a embar\xc3\xa0s en humans. La gestaci\xc3\xb3 acaba amb el naixement, el proc\xc3\xa9s del naixement es coneix com a part. Treball format pels m\xc3\xbasculs de la contracci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xbater, el coll uter\xc3\xad dilata, i el nad\xc3\xb3 passa per la vagina (l\'\xc3\xb2rgan genital femen\xc3\xad). Els nadons humans i els nens estan gaireb\xc3\xa9 indefensos i requereixen un alt nivell de cura dels pares durant molts anys. Un tipus important de la cura parental \xc3\xa9s l\'\xc3\xbas de les gl\xc3\xa0ndules mam\xc3\xa0ries en els pits de la dona per alletar el nad\xc3\xb3._NEWLINE_El sistema reproductor femen\xc3\xad t\xc3\xa9 dues funcions: la primera \xc3\xa9s la de produir \xc3\xb2vuls, i el segon \xc3\xa9s protegir i nodrir la descend\xc3\xa8ncia fins al naixement. El sistema reproductor mascul\xc3\xad t\xc3\xa9 una funci\xc3\xb3, i que \xc3\xa9s produir i dipositar els espermatozoides. Els \xc3\xa9ssers humans tenen un alt nivell de diferenciaci\xc3\xb3 sexual. A m\xc3\xa9s de les difer\xc3\xa8ncies en gaireb\xc3\xa9 tots els \xc3\xb2rgans reproductius, nombroses difer\xc3\xa8ncies solen oc\xc3\xb3rrer en les caracter\xc3\xadstiques sexuals secund\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nGametog\xc3\xa8nesi\n_START_PARAGRAPH_\nLa producci\xc3\xb3 de g\xc3\xa0metes es porta a terme dins de les g\xc3\xb2nades a trav\xc3\xa9s d\'un proc\xc3\xa9s conegut com la gametog\xc3\xa8nesi. Gametog\xc3\xa8nesi es produeix quan certs tipus de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules germinals pateixen meiosi per dividir el nombre diploide normal de cromosomes en c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules haploides que contenen nom\xc3\xa9s 23 cromosomes.  En els homes aquest proc\xc3\xa9s es coneix com a espermatog\xc3\xa8nesi i t\xc3\xa9 lloc nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s de la pubertat en els t\xc3\xbabuls semin\xc3\xadfers dels testicles. L\'espermatozoide immadur o esperma s\'envia llavors a l\'epid\xc3\xaddim on els creix la cua i guanyen mobilitat. _NEWLINE_En les femelles la gametog\xc3\xa8nesi es coneix com l\'ovog\xc3\xa8nesi que es produeix en els fol\xc2\xb7licles ov\xc3\xa0rics dels ovaris. Aquest proc\xc3\xa9s no produeix un \xc3\xb2vul madur fins a la pubertat. En contrast amb els homes, cadascuna de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules germinals diploides originals o o\xc3\xb2cits primaris formen nom\xc3\xa9s un \xc3\xb2vul madur, i tres cossos polars que no s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os de fertilitzaci\xc3\xb3. Durant molt temps s\'havia est\xc3\xa8s la teoria que les dones ja tenien en el moment de naixement tots els o\xc3\xb2cits prim\xc3\xa0ris, i que les etapes finals de la producci\xc3\xb3 d\'\xc3\xb2vuls es reprenien a la pubertat. _NEWLINE_No obstant, a la literatura cient\xc3\xadfica trobem dades recents que desafien aquesta hip\xc3\xb2tesi. Aquestes noves dades indiquen que en almenys algunes esp\xc3\xa8cies de mam\xc3\xadfers ov\xc3\xb2cits continuen generant a les dones despr\xc3\xa9s del naixement.\n_START_SECTION_\nNaixement i primers mesos\n_START_PARAGRAPH_\nUna vegada han passat nou mesos de gestaci\xc3\xb3, i si l\xe2\x80\x99embar\xc3\xa0s ha resultat normal, l\'embri\xc3\xb3 hum\xc3\xa0 ja \xc3\xa9s prou desenvolupat com per a sobreviure per si s\xc3\xb2l, en aquest moment es produeix el part i el naixement de la criatura. Un part normal es desenvolupa en tres etapes: el treball de part, amb una durada d\'entre dues i divuit hores aproximadament; el part pr\xc3\xb2piament dit, que dura d\'entre quinze minuts a dues hores, i l\xe2\x80\x99expulsi\xc3\xb3 de les secundines (placenta), que t\xc3\xa9 una durada d\xe2\x80\x99uns vint minuts._NEWLINE_En aquest moment el nounat s\'independitza de la seva mare i aquest ha de ser capa\xc3\xa7 de dur a terme una gran adaptaci\xc3\xb3 al nou entorn r\xc3\xa0pidament. Les funcions que exercia la mare per a ell (Respirat\xc3\xb2ria, circulat\xc3\xb2ria, digestiva i de regulaci\xc3\xb3 de la temperatura) les ha de fer el nad\xc3\xb3._NEWLINE_Als primers segons de n\xc3\xa9ixer el nad\xc3\xb3 ja ha de respirar pel seu compte, fet que provoca un canvi fonamental en l\xe2\x80\x99aparell circulatori\xc2\xa0: la sang ja no es despla\xc3\xa7a cap a la placenta materna, sin\xc3\xb3 que ho fa cap als pulmons del nounat. Els nutrients a partir d\xe2\x80\x99aquest moment arribaran a trav\xc3\xa9s de la llet, i l\xe2\x80\x99aparell digestiu comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 a funcionar per primera vegada. El nad\xc3\xb3 ja no estar\xc3\xa0 sempre a una temperatura constant de trenta-sis graus i mig, sin\xc3\xb3 que haur\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99adaptar-se a l\xe2\x80\x99ambient, per aix\xc3\xb2 ser\xc3\xa0 necessari que el sistema de regulaci\xc3\xb3 de la temperatura es posi en marxa. Tots aquests canvis els realitza el nad\xc3\xb3 en els primers dies de vida.\n_START_SECTION_\nSistema reproductor en el Regne Animal\n_START_PARAGRAPH_\nEls animals vertebrats comparteixen tots elements clau del seu sistema reproductor. Tots tenen \xc3\xb2rgans productors de g\xc3\xa0metes, o g\xc3\xb2nades. Aquestes g\xc3\xb2nades estan connectades per oviductes a una obertura a l\'exterior del cos, generalment una cloaca, per\xc3\xb2 a vegades un \xc3\xbanic por com per exemple la vagina o un \xc3\xb2rgan intromitent.\n_START_SECTION_\nMam\xc3\xadfers\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de sistemes reproductors dels mam\xc3\xadfers s\xc3\xb3n similars, per\xc3\xb2 existeixen algunes difer\xc3\xa8ncies notables entre els mam\xc3\xadfers "normals" i els humans. Per exemple, la majoria de mascles mam\xc3\xadfers tenen un penis que queda amagat internament fins que est\xc3\xa0 erecte, i la majoria tenen un os peni\xc3\xa0 o b\xc3\xa0cul. A m\xc3\xa9s, els mascles de la majoria d\'esp\xc3\xa8cies no romanen constantment sexualment f\xc3\xa8rtils, com ho fan els humans. Com els humans, la majoria de grups de mam\xc3\xadfers tenen testicles descendits que es troben dins d\'un escrot, per\xc3\xb2 d\'altres tenen testicles descendits que reposen a la paret corporal ventral, i alguns grups de mam\xc3\xadfers, com per exemple els elefants, tenen testicles no descendits que es troben ben endins de les cavitats corporals, a prop dels ronyons.\n_START_SECTION_\nOcells\n_START_PARAGRAPH_\nEls mascles i femelles dels ocells tenen una cloaca, una obertura a trav\xc3\xa9s de la qual passen els ous, esperma, i els residus. El coit es realitza pressionant els llavis de la cloacae junts, que de vegades \xc3\xa9s conegut com el "pet\xc3\xb3 de cloaca", temps durant el qual el mascle transfereix el seu esperma a la femella. Algunes esp\xc3\xa8cies d\'aus, com per exemple la majoria de les aus aqu\xc3\xa0tiques, tenen un \xc3\xb2rgan que es coneix com un fal\xc2\xb7lus, que \xc3\xa9s an\xc3\xa0leg al penis dels mam\xc3\xadfers. La femella pon els ous amni\xc3\xb2tics en el qual els embrions es desenvolupen. A difer\xc3\xa8ncia de la majoria dels vertebrats les femelles dels ocells solen tenir nom\xc3\xa9s un ovari i l\'oviducte funcional. Com a grup, els ocells, com els mam\xc3\xadfers, destaquen pel seu elevat grau de responsabilitat paterna i tenen molta cura de les cries. En aquest sentit, destaquen moltes aus marines que, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, amplien els per\xc3\xadodes de cura dels pares; el m\xc3\xa9s espectacular \xc3\xa9s el de la fregata gran (Fregata minor), que s\xc3\xb3n alimentats pels pares fins a un m\xc3\xa0xim de 14 mesos, tot i que ja s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os de volar.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa8ptils\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria dels r\xc3\xa8ptils es reprodueixen sexualment, encara que alguns s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os de reproduir-se asexualment. Gaireb\xc3\xa9 tots els r\xc3\xa8ptils tenen dimorfisme sexual, i es reprodueixen a trav\xc3\xa9s de la fecundaci\xc3\xb3 interna de la cloaca; els \xc3\xb2rgans reproductors es troben dins de la cloaca. Tots activitat reproductiva es produeix a trav\xc3\xa9s de la cloaca, l\'\xc3\xbanica sortida i entrada adequada, que es troba a la base de la cua, i que \xc3\xa9s per on eliminen els residus. _NEWLINE_Alguns r\xc3\xa8ptils ponen els seus ous mentre que altres s\xc3\xb3n viv\xc3\xadpars. La majoria dels r\xc3\xa8ptils mascles tenen \xc3\xb2rgans copuladors, que s\xc3\xb3n generalment retrets o invertits i protegits dintre del cos. En les tortugues i cocodrils, el mascle t\xc3\xa9 un penis-com a mitj\xc3\xa0 d\'\xc3\xb2rgans, mentre que els mascles de les serps i els llangardaixos tenen cadascun un parell d\'\xc3\xb2rgans similars a un penis. Les tuatares no tenen \xc3\xb2rgans copuladors i, per tant, els mascles i les femelles simplement ajunten les seves cloaques amb pressi\xc3\xb3 i el mascle excreta l\'esperma.\n_START_SECTION_\nAmfibis\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria dels amfibis presenten la fecundaci\xc3\xb3 externa dels ous, generalment a l\'aigua, tot i que alguns amfibis, com les cec\xc3\xadlies, gimnofions o \xc3\xa0podes, realitzen la fertilitzaci\xc3\xb3 interna. Tenen g\xc3\xb2nades internes connectades a la cloaca pels conductes.\n_START_SECTION_\nPeixos\n_START_PARAGRAPH_\nEls peixos presenten una \xc3\xa0mplia i diversa gamma d\'estrat\xc3\xa8gies reproductives. La majoria dels peixos, per\xc3\xb2, s\xc3\xb3n ov\xc3\xadpars i presenten la fertilitzaci\xc3\xb3 externa. En aquest proc\xc3\xa9s, les femelles utilitzen la seva cloaca per alliberar una gran quantitat dels seus g\xc3\xa0metes a l\'aigua, proc\xc3\xa9s anomenat fresa, en l\'aigua i un o m\xc3\xa9s mascles alliberen sobre els ous no fecundats una mena de "llet", un l\xc3\xadquid blanc que cont\xc3\xa9 una gran quantitat d\'esperma. _NEWLINE_Altres esp\xc3\xa8cies de peixos s\xc3\xb3n ov\xc3\xadpars per\xc3\xb2 amb la fertilitzaci\xc3\xb3 interna amb el suport de les aletes anals o pelvianes que es modifiquen i s\'han transformat en un \xc3\xb2rgan an\xc3\xa0leg al penis hum\xc3\xa0. Una petita part de les esp\xc3\xa8cies de peixos s\xc3\xb3n viv\xc3\xadpars o ovoviv\xc3\xadpars com, per exemple, els pec\xc3\xadlids. _NEWLINE_Les g\xc3\xb2nades dels peixos solen ser parelles, sigui d\'ovaris o testicles. La majoria dels peixos presenten dimorfisme sexual, tot i que algunes esp\xc3\xa8cies s\xc3\xb3n hermafrodites o unisexuals.\n_START_SECTION_\nInvertebrats\n_START_PARAGRAPH_\nEls invertebrats tenen una molt \xc3\xa0mplia gamma de sistemes reproductius, per\xc3\xb2 tots ells ponen ous. Tamb\xc3\xa9 hi ha invertebrats que gaireb\xc3\xa9 tots s\xc3\xb3n hermafrodites i presenten fecundaci\xc3\xb3 externa.\n_START_SECTION_\n\xc3\x92rgans reproductors\n_START_PARAGRAPH_\nEls \xc3\xb2rgans reproductors mascles i femelles dels espermat\xc3\xb2fits estan situats a les flors. La flor \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99\xc3\xb2rgan que permet la reproducci\xc3\xb3 sexual d\'una planta sense necessitat d\'aigua en el medi per poder traslladar-se els g\xc3\xa0metes masculins, ja que aquests es traslladen a trav\xc3\xa9s de l\'aire dintre dels grans de pol\xc2\xb7len. L\xe2\x80\x99espor\xc3\xb2fit \xc3\xa9s la generaci\xc3\xb3 aparent i la que produeix dos tipus d\xe2\x80\x99espores, unes masculines anomenades micr\xc3\xb2spores, i d\xe2\x80\x99altres de femenines dites meg\xc3\xa0spores. Aquestes espores germinen, per la seva banda un gamet\xc3\xb2fit mascul\xc3\xad (el gra de pol\xc2\xb7len) i un gamet\xc3\xb2fit femen\xc3\xad que mai no arriba a independitzar-se de l\xe2\x80\x99espor\xc3\xb2fit i que pot considerar-se gaireb\xc3\xa9 par\xc3\xa0sit d\xe2\x80\x99ell.\n_START_SECTION_\nAndroceu\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Androceu filament antera \xc3\xa9s el conjunt d\xe2\x80\x99estams de la flor. Cada estam consta d\'un filament que sost\xc3\xa9, a l\'extrem, l\'antera. Cada antera est\xc3\xa0 formada per dues meitats sim\xc3\xa8triques anomenades teca. Cada teca t\xc3\xa9 2 sacs pol\xc2\xb7l\xc3\xadnics (microsporangis). Dins aquests sacs pol\xc2\xb7l\xc3\xadnics hi ha espores haploides que formaran els grans de pol\xc2\xb7len. Els grans de pol\xc2\xb7len s\xc3\xb3n els petit\xc3\xadssims gamet\xc3\xb2fits masculins i en el seu interior es formaran els anterozoides (g\xc3\xa0metes masculins)\n_START_SECTION_\nPol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa pol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3 es produeix  quan l\xe2\x80\x99estigma que rep el pol\xc2\xb7len. Quan prov\xc3\xa9 de la mateixa flor, parlem d\xe2\x80\x99autopol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3; en canvi si l\xe2\x80\x99estigma \xc3\xa9s d\xe2\x80\x99una altra flor aleshores en diem pol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3 creuada. La pol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s pel qual els g\xc3\xa0metes masculins continguts en els grans de pol\xc2\xb7len s\xc3\xb3n transportats fins a l\xe2\x80\x99\xc3\xb2rgan sexual femen\xc3\xad.  El gra de pol\xc2\xb7len fixat sobre l\'estigma genera un llarg tub anomenat tub pol\xc2\xb7l\xc3\xadnic que recorre l\'estil fins a arribar a l\xe2\x80\x99ovari. Dins l\xe2\x80\x99ovari hi ha els \xc3\xb2vuls. Cada \xc3\xb2vul \xc3\xa9s un gamet\xc3\xb2fit femen\xc3\xad que cont\xc3\xa9 una oosfera. Per l\xe2\x80\x99interior del tub pol\xc2\xb7l\xc3\xadnic descendeixen els dos g\xc3\xa0metes masculins o anterozoides. Els dos g\xc3\xa0metes masculins que arriben a l\xe2\x80\x99ovari s\xc3\xb3n f\xc3\xa8rtils i tindr\xc3\xa0 lloc una doble fecundaci\xc3\xb3'