b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa0nec (m\xc3\xbasica)\n_START_PARAGRAPH_\nEl m\xc3\xa0nec \xc3\xa9s, en els instruments de corda de la fam\xc3\xadlia dels lla\xc3\xbcts, les arpes, les guitarres i els violins, la pe\xc3\xa7a de fusta, de forma allargada, que sobresurt de la caixa de resson\xc3\xa0ncia, per sobre de la qual es disposen les cordes de l\'instrument, permetent incrementar la llargada vibrat\xc3\xb2ria de les cordes (pitjant amb els dits) m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del per\xc3\xadmetre de la taula harm\xc3\xb2nica. Habitualment, al capdamunt del m\xc3\xa0nec hi ha el cap amb el claviller i les clavilles, i la part m\xc3\xa9s baixa del m\xc3\xa0nec connecta amb la caixa de resson\xc3\xa0ncia._NEWLINE_Es poden distingir els "lla\xc3\xbcts de m\xc3\xa0nec llarg", en particular de les regions \xc3\xa0rabs i perses, i els "lla\xc3\xbcts de m\xc3\xa0nec curt", com l\'ud, el lla\xc3\xbct i els instruments de la fam\xc3\xadlia del viol\xc3\xad i les violes d\'arc. El primer grup tendeix a portar una o dues cordes de melodia, com per exemple el saz turc o el sitar, i tenen una t\xc3\xa8cnica d\'interpretaci\xc3\xb3 que involucra nom\xc3\xa9s un o dos dits i molt moviment lineal de la m\xc3\xa0 al llarg del m\xc3\xa0nec. Els lla\xc3\xbcts de m\xc3\xa0nec curt es caracteritzen per tenir una matriu amb diversos nivells de disposici\xc3\xb3 de les cordes que requereixen m\xc3\xa0necs amples i poc moviment lineal de la m\xc3\xa0, per\xc3\xb2 un considerable moviment dels dits._NEWLINE_Els m\xc3\xa0nec d\'altres tipus com el rebab indonesi o el shamisen japon\xc3\xa8s -de vegades poc m\xc3\xa9s que un m\xc3\xa0nec espigat en el cas dels instruments populars- passen diametralment a trav\xc3\xa9s del cos de l\'instrument, que es projecta des de l\'extrem inferior com un pic o tal\xc3\xb3 que, alhora, serveix com a punt d\'uni\xc3\xb3 de les cordes. Altres m\xc3\xa0necs estan units a la caixa de resson\xc3\xa0ncia amb claus o cola (o de vegades ambd\xc3\xb3s), com el cas dels violins, mentre que altres es fan mitjan\xc3\xa7ant l\'ampliaci\xc3\xb3 i s\'estreny el cos de l\'instrument, com per exemple el rabel, la lira, el gadulka b\xc3\xbalgar o el sitar. Alguns m\xc3\xa0necs s\xc3\xb3n buits i continuen en un claviller de profunditat que permet cordes simp\xc3\xa0tiques que s\'enrosquen sota un batedor (si existeix) i es connecten a les clavilles laterals o al llarg del costat del m\xc3\xa0nec en si (per exemple el sarangui indi)._NEWLINE_Alguns cord\xc3\xb2fons de corda fregada o pin\xc3\xa7ada inclouen, damunt el m\xc3\xa0nec, un batedor (tamb\xc3\xa9 anomenat diapas\xc3\xb3), damunt el que els dits premen les cordes per variar l\'afinaci\xc3\xb3. Sol estar fet de ban\xc3\xbas o altres fustes com el palissandre i, en els instruments m\xc3\xa9s antics -tiorbes, band\xc3\xbarries, guitarres- pot tenir grans decoracions amb incrustacions de vori, os o carei. A la part que s\'allunya m\xc3\xa9s de la caixa de resson\xc3\xa0ncia hi sol haver una celleta, que permet elevar les cordes i mant\xc3\xa9 una dist\xc3\xa0ncia entre elles. En alguns casos, en aquests m\xc3\xa0necs podem trobar trasts: fixos, col\xc2\xb7locat en canaletes pr\xc3\xa8viament buidades, o m\xc3\xb2bils, fets amb cordes de budell. La forma del batedor pot ser plana (guitarra, lla\xc3\xbct) o corbada (fam\xc3\xadlia del viol\xc3\xad)._NEWLINE_El zoomorfisme i l\'antropomorfisme impl\xc3\xadcit en el terme "m\xc3\xa0nec" s\'emfasitza en alguns tipus d\'instruments tallant, al final del m\xc3\xa0nec, la forma d\'un cap hum\xc3\xa0 o animal. Trobem notables exemples d\'aquests a les arpes amb m\xc3\xa0nec d\'ivori, del segle XIX, dels pobles zandes i mangbetu d\'\xc3\x80frica Central.'