b"\n_START_ARTICLE_\nOrde d'Alc\xc3\xa1ntara\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 com a Orde de Sant Juli\xc3\xa0 del Pereiro\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu origen \xc3\xa9s fosc. Hauria estat fundada a la riba del riu C\xc3\xb4a, a la Beira Alta (Portugal) amb el nom d'Orde de Sant Juli\xc3\xa0 del Pereiro per Suero Fern\xc3\xa1ndez Barrientos i el seu germ\xc3\xa0 G\xc3\xb3mez Fern\xc3\xa1ndez. S\xc3\xb3n esmentats en 1176, en una concessi\xc3\xb3 del rei Ferran II de Lle\xc3\xb3, per\xc3\xb2 sense al\xc2\xb7ludir al seu car\xc3\xa0cter militar. S\xc3\xb3n coneguts per primera vegada com orde militar per un privilegi del papa Celest\xc3\xad III en 1197. Es va configurar com a orde militar segons el model dels templers i seguien la regla cistercenca._NEWLINE_L'Orde de Pereiro va ajudar el rei a les seves campanyes militars, per la qual cosa Ferran II li va donar la seva protecci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant un privilegi. G\xc3\xb3mez Fern\xc3\xa1ndez va obtenir l'aprovaci\xc3\xb3 papal de Papa Alexandre III mitjan\xc3\xa7ant butlla del 29 de desembre de 1177. Volent expandir l'orde al Regne de Castella, els cavallers de Pereiro s'oferiren a Alfons VIII de Castella per a la campanya que planejava cap a Extremadura. En ella van conquerir Trujillo.\n_START_SECTION_\nConquesta d'Alc\xc3\xa1ntara i naixement de l'Orde d'Alc\xc3\xa1ntara\n_START_PARAGRAPH_\nAlc\xc3\xa1ntara, un poble a la vora del Tajo a Extremadura era un camp de conflicte entre els musulmans i cristians d'Espanya durant el segle XII. Presa primer pel rei de Lle\xc3\xb3 en 1166, Ferran II, va caure de nou en mans dels musulmans el 1172; no va ser recuperada sin\xc3\xb3 fins al 1213 quan va ser presa per Alfons IX de Lle\xc3\xb3, el fill de Ferran._NEWLINE_Per a poder defensar la conquesta, el rei va rec\xc3\xb3rrer als ordes militars i lliur\xc3\xa0 la vila a l'orde de Calatrava perqu\xc3\xa8 hi fund\xc3\xa9s un convent que fos cap d'aquest orde a Lle\xc3\xb3. Per\xc3\xb2 quatre anys m\xc3\xa9s tard els cavallers van sentir que Alc\xc3\xa1ntara era massa lluny de les fundacions castellanes de Calatrava. El 1218, el mestre de Calatrava, Mart\xc3\xadn Fern\xc3\xa1ndez, i el de Sant Juli\xc3\xa0 del Pereiro, Nu\xc3\xb1o Fern\xc3\xa1ndez, establiren un acord pel qual el primer lliurava al segon la vila d'Alc\xc3\xa1ntara i tots els b\xc3\xa9ns de l'orde en el regne de Lle\xc3\xb3 a canvi de quedar l'orde del Pereiro sotm\xc3\xa8s a la visita del de Calatrava. Des d'aleshores comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a \xc3\xa9sser anomenat Orde d'Alc\xc3\xa1ntara. Com la de Calatrava, professava la regla cistercenca i feia servir el mateix h\xc3\xa0bit, blanc i amb la creu de Calatrava, de la qual es va canviar el color, de vermell a verd, per a diferenciar-les._NEWLINE_L'orde va participar en la presa d'isbiliya en 1248.\n_START_SECTION_\nDeclivi\n_START_PARAGRAPH_\nEl c\xc3\xa0rrec de gran mestre es va convertir en la meta d'aspirants rivals. Van emprar l'espasa uns contra altres, a pesar del vot de fer-lo \xc3\xbanicament en guerra contra els infidels. En 1318, el castell d'Alc\xc3\xa1ntara presentava el lamentable espectacle del Gran Maestre, Ruy Vaz, sent assetjat pels seus propis Cavallers, donats suport pel gran Mestre de Calatrava. Aquesta divisi\xc3\xb3, en conjunt, mostrava no menys de tres grans mestres en contesa, donats suport respectivament pels cavallers, els cistercencs i pel rei. Tals exemples mostraven clarament en el que s'havia convertit l'esperit mon\xc3\xa0stic. _NEWLINE_Els reis, pel seu costat, no van dubtar a prendre part activa en l'elecci\xc3\xb3 del gran mestre, que podia donar un valu\xc3\xb3s suport a l'autoritat real. El 1409 Ferran d'Antequera, regent de Castella, va triomfar a l'assolir que el seu fill Sancho, un nen de vuit anys, es convert\xc3\xads en el Gran Mestre d'Alc\xc3\xa1ntara. Intervencions com aquest van continuar fins a 1492, quan el papa Alexandre VI va investir el rei Ferran el Cat\xc3\xb2lic amb el gran mestratge d'Alc\xc3\xa1ntara per a tota la seva vida._NEWLINE_Els seus cavallers obtingueren el perm\xc3\xads de contreure matrimoni el 1540. El 1495 el mestre de l'orde, Juan de Z\xc3\xba\xc3\xb1iga, renunci\xc3\xa0 a favor dels Reis Cat\xc3\xb2lics per tal que aquests en poguessin \xc3\xa9sser nomenats administradors. Era constitu\xc3\xaft per cinc dignitats a m\xc3\xa9s del mestre: prior, comanador major, clavari, sagrist\xc3\xa0 major i prior de Magacela._NEWLINE_Hi havia no menys de trenta-set comandes, amb 53 castells o poblats. El 1808, sota el domini franc\xc3\xa8s, les rendes d'Alc\xc3\xa1ntara van ser confiscades, i van ser retornades nom\xc3\xa9s en part el 1814, despr\xc3\xa9s de la restauraci\xc3\xb3 de Ferran VII."