b'\n_START_ARTICLE_\nTerenci Thos i Codina\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nCurs\xc3\xa0 l\'ensenyament primari en l\'Escola Pia de Santa Anna de Matar\xc3\xb3 i en acabar els estudis primaris pass\xc3\xa0 a Barcelona on curs\xc3\xa0 dret i filosofia i lletres. \xc3\x89s en aquest per\xc3\xadode quan coincid\xc3\xad amb l\'ambient cultural que havia de conduir el 1859 a la restauraci\xc3\xb3 dels Jocs Florals de Barcelona. Entre 1859 i 1860 es trasllad\xc3\xa0 a Madrid, junt amb el seu germ\xc3\xa0 Silv\xc3\xad, on feu el doctorat en Filosofia i Lletres, que obtingu\xc3\xa9 el 1860 i, dos anys despr\xc3\xa9s feu el de Dret Civil i Can\xc3\xb2nic, el mateix any que obtenia el primer \xc3\xa8xit en els Jocs Florals. _NEWLINE_L\'any 1863 \xc3\xa9s advocat i entra com a soci numerari a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Bones Lletres de Barcelona. El prestigi que havia anat guanyant amb els Jocs i les seves relacions amb els principals personatges de la Renaixen\xc3\xa7a el condu\xc3\xafren el 1864 a col\xc2\xb7laborar en la premsa de l\'\xc3\xa8poca, iniciant un per\xc3\xadode fins al 1867 escrivint un article setmanal en el Diario de Barcelona. El 1865 ingress\xc3\xa0 en el Col\xc2\xb7legi d\'advocats de Barcelona i l\'any seg\xc3\xbcent veia la llum la seva obra m\xc3\xa9s coneguda, Lo llibre de la infantesa. Rondallari catal\xc3\xa1._NEWLINE_El 1867, el 26 de novembre, es casava amb Maria de l\'Encarnaci\xc3\xb3 de Bofarull i de Palau a la parr\xc3\xb2quia de Sant Josep de Matar\xc3\xb3. En el casament actuaren de testimonis els seus amics i prestigioses plomes del Diario de Barcelona, en Josep Coll i Veh\xc3\xad i n\'Estanislau Reynals i Rabassa. D\'aquest matrimoni en nasqueren quatre fills. El 1876 va morir la seva esposa i, des d\'aquell moment, es dedic\xc3\xa0 plenament a la seva feina. Fou professor al Col\xc2\xb7legi Valldemia, de la que fou vice-director i on dirig\xc3\xad el butllet\xc3\xad fins al 1888. El 1876 fou nomenat catedr\xc3\xa0tic de l\'Escola d\'Enginyers Industrials de Barcelona i, m\xc3\xa9s endavant, catedr\xc3\xa0tic de Legislaci\xc3\xb3 industrial. Per\xc3\xb2 a aquesta tasca docent, que el portava di\xc3\xa0riament de Matar\xc3\xb3 a Barcelona, cal afegir-hi la seva tasca professional com a jurista. Era advocat i al llarg de la seva vida professional assessor\xc3\xa0 particulars, empreses i grans corporacions com ara la companyia minera per a la que treballava el seu germ\xc3\xa0, o l\'Ajuntament de Matar\xc3\xb3 o el de Vilassar de Mar, per als que en fou conseller, com tamb\xc3\xa9 fou assessor de marina dels districtes de Matar\xc3\xb3 i Masnou o de l\'antiga Caixa d\'Estalvis Laietana entre tants d\'altres afers. _NEWLINE_Entre 1877 i 1880 fou elegit diputat provincial pel districte de Matar\xc3\xb3 pel partit conservador, tasca en la que impuls\xc3\xa0 importants iniciatives. El 9 d\'agost de 1881 es casava novament, ara amb Maria Carme Cabanyes i Rabassa a Can Cabanyes d\'Argentona._NEWLINE_Terenci Thos i Codina va estar al darrere de nombroses associacions culturals i d\'iniciatives ciutadanes que s\'encaminaven a donar sortida als nous reptes que propiciava la societat canviant del seu temps. Aix\xc3\xad, des del 1864 form\xc3\xa0 part de la Comissi\xc3\xb3 de l\'Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts per a la restauraci\xc3\xb3 del monestir de Ripoll. Fou l\'impulsor de la primera exposici\xc3\xb3 industrial i agr\xc3\xadcola celebrada a Matar\xc3\xb3 durant les Santes de 1865 en l\'Escola Pia. Contribu\xc3\xad decisivament a la creaci\xc3\xb3 de l\'Escola d\'Arts i Oficis de Matar\xc3\xb3, fou un dels impulsors del Circulo Cat\xc3\xb3lico, recolz\xc3\xa0 l\'Associaci\xc3\xb3 Excursionista de Matar\xc3\xb3, fund\xc3\xa0 l\'Associaci\xc3\xb3 Art\xc3\xadstic Arqueol\xc3\xb2gica Mataronesa, fou deg\xc3\xa0 del Col\xc2\xb7legi d\'Advocats de Matar\xc3\xb3 i president de la junta de govern de la Caja de Ahorros de Matar\xc3\xb3, embri\xc3\xb3 de l\'extinta  Caixa d\'Estalvis Laietana, entre un extens llistat d\'iniciatives ciutadanes._NEWLINE_Liter\xc3\xa0riament assol\xc3\xad el seu m\xc3\xa0xim prestigi en obtenir el t\xc3\xadtol de Mestre en Gai Saber en els Jocs Florals de 1887._NEWLINE_El 1892 particip\xc3\xa0 en l\'Assemblea Catalanista de Manresa, on present\xc3\xa0 diverses esmenes. Impulsor del moviment catalanista a Matar\xc3\xb3 i al Maresme, exerc\xc3\xad el paper de mestre per a unes noves generacions que al nou segle convertirien el moviment en veritablement pol\xc3\xadtic. Aquest fou el cas de Josep Puig i Cadafalch._NEWLINE_I tot aquest desplegament intel\xc2\xb7lectual i d\'activitat, sempre estar\xc3\xa0 sotm\xc3\xa8s a una premissa inicial: la recuperaci\xc3\xb3 nacional per a superar els nous reptes de la Catalunya contempor\xc3\xa0nia.\n_START_SECTION_\nObra liter\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra liter\xc3\xa0ria de Terenci Thos \xc3\xa9s extensa, diversa i, sobretot, dispersa. Dispersa en la premsa i en altres publicacions peri\xc3\xb2diques de l\'\xc3\xa8poca. I quan diem diversa ens referim a la diversitat de g\xc3\xa8neres que tract\xc3\xa0: poeta llorejat, articulista i traductor. La seva producci\xc3\xb3 \xc3\xa9s biling\xc3\xbce, obres en catal\xc3\xa0 i obres en castell\xc3\xa0. Com a poeta, quasi exclusivament va escriure en catal\xc3\xa0 i com a periodista i articulista ho f\xc3\xa9u indistintament, per\xc3\xb2 sobretot en castell\xc3\xa0. Entre 1864 i 1867 feu un article setmanal en el Diario de Barcelona de avisos y not\xc3\xadcias; entre 1895 i 1896, tamb\xc3\xa9 setmanalment, public\xc3\xa0 un article breu o recopil\xc3\xa0 not\xc3\xadcies curtes en el suplement "Fulla catalanista" del Diario de Matar\xc3\xb3 y comarca. Entre 1868 i 1888 va dirigir el Boletin del Colegio de Valldem\xc3\xada, fent-se c\xc3\xa0rrec dels articles que obrien cada n\xc3\xbamero. Per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s d\'aquestes col\xc2\xb7laboracions fixes, ocasionalment tamb\xc3\xa9 public\xc3\xa0 articles a Revista catalana, Revista de Catalunya, La Veu del Montserrat, La Espa\xc3\xb1a Regional, La Veu de Catalunya, El Semanario de Matar\xc3\xb3 o a Revista mataronesa. A m\xc3\xa9s, a banda dels seus articles i dels seus poemes, col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 en la premsa barcelonina fent arribar not\xc3\xadcies breus, que no signava per\xc3\xb2 que identifiquem clarament, a la Renaixen\xc3\xa7a i ben segur a Lo Gay saber. I cal afegir encara la m\xc3\xa9s que probable col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 facilitant not\xc3\xadcies breus, en butlletins d\'entitats com ara el de l\'Asociaci\xc3\xb3n Art\xc3\xadstico Arqueol\xc3\xb3gica Barcelonesa de la qual era membre com en Josep M. Pellicer des de 1877. El 1887 va escriure i publicar la Necrolog\xc3\xada del eminente orador sagrado D. Hermenegildo Coll de Valldemia en lloan\xc3\xa7a del fundador de l\'esmentat Col\xc2\xb7legi Valldemia._NEWLINE_Quant a la seva obra po\xc3\xa8tica, public\xc3\xa0 poemes al Calendari Catal\xc3\xa0, a l\'Anuari catal\xc3\xa0, a La Renaixen\xc3\xa7a, a La Veu del Montserrat, a La Ilustraci\xc3\xb3 catalana, a l\'Almanaque literario del Ateneo Catalan, al Semanario de Matar\xc3\xb3, al Noticiero mataron\xc3\xa9s, a la Fulla catalanista o a La Costa de Llevant. _NEWLINE_Cal esmentar tamb\xc3\xa9 la seva faceta com a traductor. Sembla que estant a Madrid amb motiu dels seus estudis, va provar de traduir, juntament amb el seu germ\xc3\xa0 Silv\xc3\xad, la Mireia de Frederic Mistral. Per\xc3\xb2 finalment i davant la dificultat qued\xc3\xa0 inacabada. El 1894 va publicar la traducci\xc3\xb3 al catal\xc3\xa0 de l\'obra de Tom\xc3\xa0s de Kempis Tractat de la Imitaci\xc3\xb3 de Christ, traduhit de la llengua llatina \xc3\xa1 sa primog\xc3\xa9nita la llengua catalana, per Terenci Thos y Codina, doctor en Dret y Mestre en Gay Saber. _NEWLINE_El 27 d\'abril de 1903 moria a Matar\xc3\xb3 la figura capdavantera de la intel\xc2\xb7lectualitat catalanista del Matar\xc3\xb3 del segle XIX.'