b"\n_START_ARTICLE_\nCodificaci\xc3\xb3 Visual\n_START_SECTION_\nCodi Espacial\n_START_PARAGRAPH_\nEl codi espacial consisteix en l'elecci\xc3\xb3 del que l'autor vol mostrar en una imatge, l\xe2\x80\x99enquadrament. Mitjan\xc3\xa7ant l'amplitud de camp i el punt de vista, l'autor d\xc3\xb3na una idea de la posici\xc3\xb3 f\xc3\xadsica en la qual es troba ell i, per tant, l'espectador. Aquesta posici\xc3\xb3 pot canviar la interpretaci\xc3\xb3 que tindr\xc3\xa0 l'espectador del motiu de la fotografia o del que aquesta presentar\xc3\xa0 i transmetr\xc3\xa0. Aix\xc3\xb2 provoca que les imatges siguin sempre quelcom subjectiu, ja que, de tots els enquadraments possibles a l'hora de disparar, l'autor en tria un, distorsionant aix\xc3\xad la realitat deixant-ne una part fora la imatge. Per exemple, com m\xc3\xa9s petit sigui l'enquadrament, m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil ser\xc3\xa0 transmetre una idea de realitat, ja que ens mancar\xc3\xa0 un context en la imatge. Tamb\xc3\xa9, podem observar que no transmeten el mateix les preses frontals, les quals ens mostren una realitat m\xc3\xa9s objectiva, que les preses amb vistes picades i contrapicades que ens creen una distorsi\xc3\xb3 de la realitat.\n_START_SECTION_\nCodi Gestual\n_START_PARAGRAPH_\nLa gestualitat \xc3\xa9s una part fonamental de la comunicaci\xc3\xb3 humana en l'\xc3\xa0mbit quotidi\xc3\xa0. Per aix\xc3\xb2, a l'hora de crear o analitzar una imatge, \xc3\xa9s molt important fixar-nos en els diferents gestos i expressions que mostren les figures de la imatge. Aquests gestos poden expressar diversos sentiments, estats d'\xc3\xa0nim i actituds com nerviosisme, tristesa, alegria, por o amor, i poden arribar a condicionar la interpretaci\xc3\xb3 que farem d'una imatge. Per tant, a l'hora de crear una imatge \xc3\xa9s important tenir en compte qu\xc3\xa8 volem transmetre per tal de demanar al model que gesticuli d'una manera determinada.\n_START_SECTION_\nCodi Escenogr\xc3\xa0fic\n_START_PARAGRAPH_\nEn tota imatge, podem diferenciar un protagonista de l'entorn que l'envolta. Aquest entorn est\xc3\xa0 format per diferents elements, molts cops afegits a consci\xc3\xa8ncia els quals adjectiven el protagonista i poden alterar el significat i la interpretaci\xc3\xb3 de la imatge. Aquest escenari constru\xc3\xaft al voltant del protagonista, l'escenografia, \xc3\xa9s un element molt important a l'hora de crear una imatge, atorgant-li a aquest unes qualitats o denotacions molt diferents de les que tindria sense aquest escenari. Per exemple, es pot deformar una realitat muntant una fotografia nom\xc3\xa9s amb coses boniques que trobem en una realitat i obviant les que podrien resultar menys atractives per a l'espectador.\n_START_SECTION_\nCodi Lum\xc3\xadnic\n_START_PARAGRAPH_\nVariar la quantitat i el tipus de llum en una imatge t\xc3\xa9 un gran impacte en el significat d'aquesta, aix\xc3\xad com en la seva est\xc3\xa8tica. Per exemple, una llum directa produir\xc3\xa0 unes ombres en el protagonista que poden alterar la interpretaci\xc3\xb3 que farem del seu rostre. Tamb\xc3\xa9, podem jugar amb la posici\xc3\xb3 des de la qual il\xc2\xb7luminarem a l'objecte, aix\xc3\xad doncs:_NEWLINE_Una llum frontal aplanar\xc3\xa0 els objectes provocant que sigui m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil separar-los del fons i els hi donar\xc3\xa0 un aspecte m\xc3\xa9s irreal._NEWLINE_Una llum posterior separar\xc3\xa0 les figures del fons i els hi donar\xc3\xa0 tridimensionalitat._NEWLINE_Una llum lateral o zenital (picat absolut) accentuar\xc3\xa0 els volums i els relleus dels objectes._NEWLINE_Una llum nadir (contrapicat absolut) podr\xc3\xa0 produir deformacions en l'objecte que podran resultar inquietants a la vista.\n_START_SECTION_\nCodi Crom\xc3\xa0tic\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que les prefer\xc3\xa8ncies pels colors s\xc3\xb3n completament subjectives, s'ha demostrat que els efectes que suggereixen en els espectadors solen coincidir en la majoria d'individus i, aquests efectes, estan determinats per associacions inconscients, per associacions amb la natura o b\xc3\xa9 per her\xc3\xa8ncia cultural. Aix\xc3\xad doncs, els colors tenen atribu\xc3\xafdes diverses qualitats i valors simb\xc3\xb2lics acceptats culturalment, aix\xc3\xb2 s'anomena sinest\xc3\xa8sia del color._NEWLINE_El vermell, per exemple, \xc3\xa9s un color que t\xc3\xa9 un gran nombre de connotacions, algunes positives, com l'amor, la vida o la passi\xc3\xb3 i altres de negatives, com la sang, la lux\xc3\xbaria, el crim, l'agressivitat o el perill. El vermell \xc3\xa9s un color sortint que atrau l'atenci\xc3\xb3 de l'espectador i desbanca els altres colors._NEWLINE_El verd, \xc3\xa9s un color reposat i que t\xc3\xa9 una forta associaci\xc3\xb3 a la natura, aix\xc3\xad doncs, t\xc3\xa9 connotacions com la vida, l'estabilitat, la seguretat o l'esperan\xc3\xa7a. D'altra banda, el cos hum\xc3\xa0 no adquireix una tonalitat verdosa a no ser que emmalalteixi, per tant, el color verd t\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 alguna connotaci\xc3\xb3 negativa com el malestar, el f\xc3\xa0stic o el ver\xc3\xad._NEWLINE_El blau, contr\xc3\xa0riament al vermell, \xc3\xa9s un color entrant, \xc3\xa9s a dir, produeix la sensaci\xc3\xb3 de retrocedir i allunyar-se de l'espectador i aporta profunditat a una imatge. A causa d'aquest efecte i de la seva associaci\xc3\xb3 al mar, el blau adquireix normalment unes connotacions de calma, neteja, harmonia, fidelitat, confian\xc3\xa7a o seguretat. Tamb\xc3\xa9, per\xc3\xb2, se'l pot associar amb la tristesa o la depressi\xc3\xb3._NEWLINE_Finalment, el groc, a causa de la seva associaci\xc3\xb3 al Sol i la llum, adquireix un significat de vitalitat i energia. Tamb\xc3\xa9, pot simbolitzar la riquesa, ja que \xc3\xa9s el color de l'or. Igual que el vermell, \xc3\xa9s un color sortint, que d\xc3\xb3na la sensaci\xc3\xb3 d'irradiar i avan\xc3\xa7ar cap a fora. Per acabar, el groc \xc3\xa9s un dels colors amb associacions m\xc3\xa9s diferents en funci\xc3\xb3 de la tradici\xc3\xb3 cultural. Aix\xc3\xad doncs, en tradicions com la xinesa o la budista, el groc \xc3\xa9s un color sagrat, mentre que per al cristianisme, representa la covardia i la tra\xc3\xafci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCodi Simb\xc3\xb2lic\n_START_PARAGRAPH_\nUna imatge, o qualsevol proc\xc3\xa9s comunicatiu, t\xc3\xa9 un car\xc3\xa0cter simb\xc3\xb2lic quan la representaci\xc3\xb3 d'una persona o cosa concreta dins de la imatge \xc3\xa9s entesa com la representaci\xc3\xb3 de quelcom m\xc3\xa9s ampli a la pr\xc3\xb2pia cosa mostrada a la imatge. Perqu\xc3\xa8 un simbolisme funcioni dins una imatge, cal que l'espectador accepti i entengui aquest significat i aquesta relaci\xc3\xb3. Les relacions entre els s\xc3\xadmbols i all\xc3\xb2 que simbolitzen poden venir donades per l'entorn cultural de l'espectador o per relacions causa-efecte, entre d'altres i, per tant, cal tenir en compte que no tothom entendr\xc3\xa0 els mateixos simbolismes i que aquests s\xe2\x80\x99hauran d'adaptar a les persones que anir\xc3\xa0 adre\xc3\xa7at el missatge.\n_START_SECTION_\nCodi de Relaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa distribuci\xc3\xb3 dels diferents elements dins del quadre, pot provocar que s'estableixin relacions espacials entre ells i pot acabar convertint-se en un factor d'organitzaci\xc3\xb3 i jerarquitzaci\xc3\xb3 dels diferents elements. Les representacions poden ser reals o b\xc3\xa9 potenciades a trav\xc3\xa9s de codis lum\xc3\xadnics o crom\xc3\xa0tics. El respecte de les lleis de la perspectiva i un bon esquema geom\xc3\xa8tric donar\xc3\xa0 harmonia i coher\xc3\xa8ncia a la imatge i podr\xc3\xa0 guiar a l'espectador a trav\xc3\xa9s d'aquesta seguint un determinat recorregut, mentre que els desequilibris geom\xc3\xa8trics donaran una sensaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s ca\xc3\xb2tica i menys organitzada, permeten a l'espectador fixar-se en els diferents elements en ordre aleatori o en el que aquest decideixi.\n_START_SECTION_\nCodis Gr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nEl codi gr\xc3\xa0fic \xc3\xa9s el que es vincula als elements t\xc3\xa8cnics utilitzats per a elaborar la imatge. Aquests elements determinen particularitats formals que poden matisar el sentit total de la imatge i la nostra manera de percebre-la. Els diferents objectius de la c\xc3\xa0mera s\xc3\xb3n un d'aquests elements. Per exemple, els objectius gran angular, augmenten la sensaci\xc3\xb3 de profunditat i distorsionen la realitat donant la sensaci\xc3\xb3 que l'objecte \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran i m\xc3\xa9s lluny del fons. D'altra banda, els teleobjectius apropen l'objecte i el fusionen m\xc3\xa9s amb el fons, arribant a provocar una sensaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99asf\xc3\xadxia. Un altre element t\xc3\xa8cnic que pot ser modificat \xc3\xa9s l'enfocament, el qual es pot utilitzar per a destacar un element d'entre els altres que apareixen la imatge."