b'\n_START_ARTICLE_\nDiafragma (\xc3\xb2ptica)\n_START_PARAGRAPH_\nEn fotografia el  diafragma  \xc3\xa9s l\'estrenyiment variable per mitj\xc3\xa0 d\'un sistema de l\xc3\xa0mines fines que, situat entre les lents de l\'objectiu, permet graduar la quantitat de llum que entra a la c\xc3\xa0mera. Sol ser un disc o sistema d\'aletes disposa l\'objectiu d\'una c\xc3\xa0mera de manera que restringeix el pas de la llum, generalment de forma ajustable._NEWLINE_Les progressives variacions d\'obertura del diafragma s\'especifiquen mitjan\xc3\xa7ant el nombre f, que \xc3\xa9s la relaci\xc3\xb3 entre la longitud focal i el di\xc3\xa0metre d\'obertura efectiu.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl diafragma \xc3\xa9s la part de la c\xc3\xa0mera que determina la mida de l\'obertura. En la seva forma m\xc3\xa9s elemental, usada en les c\xc3\xa0meres m\xc3\xa9s antigues, no era m\xc3\xa9s que una placa perforada._NEWLINE_Els primitius diafragmes ajustables consistien en una platina met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica amb diversos orificis de mides diferents que es lliscava o girava davant l\'objectiu. Actualment gaireb\xc3\xa9 tots els diafragmes ajustables adopten el disseny anomenat iris, que consisteix en un joc de laminetes met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques imbricades que determinen entre si una obertura de forma aproximadament circular i di\xc3\xa0metre cont\xc3\xadnuament variable que es controla per mitj\xc3\xa0 d\'un anell disposa el cos de l\'objectiu._NEWLINE_El diafragma pot anar muntat per davant o per darrere d\'aquell, encara que en els dissenys compostos va gaireb\xc3\xa9 sempre en el centre del sistema \xc3\xb2ptic. L\'anomenat diafragma-obturador \xc3\xa9s un mecanisme similar en el qual les laminetes poden tancar per complet l\'obertura i combinen aix\xc3\xad en un sol dispositiu les funcions del diafragma i l\'obturador. Aquesta disposici\xc3\xb3 impedeix naturalment la lectura i enquadrament a trav\xc3\xa9s de l\'objectiu.\n_START_SECTION_\nDiafragma i n\xc3\xbamero f\n_START_PARAGRAPH_\nLa capacitat que t\xc3\xa9 un objectiu per deixar passar la llum s\'anomena  lluminositat . Una de les maneres d\'indicar aquesta lluminositat \xc3\xa9s mitjan\xc3\xa7ant el n\xc3\xbamero f que es defineix com la divisi\xc3\xb3 de la dist\xc3\xa0ncia focal de l\'objectiu pel di\xc3\xa0metre de l\'obertura efectiva. Aquesta relaci\xc3\xb3 d\xc3\xb3na lloc a una escala normalitzada en progressi\xc3\xb3 de : 1 1,4 2 2,8 4 5,6 8 11 16 22 32 45, etc. El salt d\'un valor al seg\xc3\xbcent s\'anomena pas. El valor m\xc3\xadnim que pot tenir el nombre f \xc3\xa9s 0,3. Encara que aquest valor \xc3\xa9s inabastable en la pr\xc3\xa0ctica._NEWLINE_Estrictament parlant, el nombre f no dep\xc3\xa8n de la dist\xc3\xa0ncia focal de l\'objectiu, sin\xc3\xb3 de la dist\xc3\xa0ncia a la qual hi ha el centre \xc3\xb2ptic (el node \xc3\xbanic d\'una lent prima amb la mateixa pot\xc3\xa8ncia que l\'objectiu) de la imatge que forma. Quan l\'objectiu est\xc3\xa0 enfocat "a infinit" aquesta dist\xc3\xa0ncia resulta ser la inversa de la pot\xc3\xa8ncia de l\'objectiu (dist\xc3\xa0ncia focal). Per tant, en enfocar a altres dist\xc3\xa0ncies la lluminositat canvia, reduint. Aquesta variaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 minimitzada perqu\xc3\xa8 quedi dins d\'un ter\xc3\xa7 de pas de la lluminositat te\xc3\xb2rica aportada pel nombre f. En cinema si es t\xc3\xa9 en compte aquesta variaci\xc3\xb3 i es fan servir dos nombres per a indicar la lluminositat: el fy el t. El f \xc3\xa9s calculat i serveix per determinar la profunditat de camp. El t \xc3\xa9s el nombre f te\xc3\xb2ricament corresponent a la lluminositat real mesura. Aquests n\xc3\xbameros no solen diferir en m\xc3\xa9s d\'un ter\xc3\xa7 de pas.\n_START_SECTION_\nDiafragma i nitidesa\n_START_PARAGRAPH_\nEl diafragma t\xc3\xa9 conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies directes tamb\xc3\xa9 en la nitidesa de la imatge. Amb obertures petites (nombre f alt) la difracci\xc3\xb3 augmenta afectant negativament la nitidesa. Amb obertures petites s\'obt\xc3\xa9 major nitidesa per\xc3\xb2 en una \xc3\xa0rea m\xc3\xa9s limitada, a causa de l\'increment de la profunditat de camp. Encara que en teoria hauria aconseguit major nitidesa amb obertures grans, a la pr\xc3\xa0ctica aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s aix\xc3\xad, ja que a obertures grans (nombre f petit), les limitacions de disseny de l\'objectiu conegudes com a aberracions, dominen sobre l\'obertura \xc3\xa0mplia i la nitidesa empitjora. Per objectius antics, una regla pr\xc3\xa0ctica per obtenir bona nitidesa \xc3\xa9s situar l\'obertura de f/8 af/11, de manera que a m\xc3\xa9s s\'aconsegueix una bona profunditat de camp. Els objectius m\xc3\xa9s moderns solen tenir elements m\xc3\xbaltiples i lents especials que corregeixen les aberracions, la qual cosa permet aconseguir major nitidesa a n\xc3\xbameros f m\xc3\xa9s baixos, generalment entre f/5.6 yf/6.3. El valor \xc3\xb2ptim del nombre f per m\xc3\xa0xima nitidesa \xc3\xa9s una caracter\xc3\xadstica pr\xc3\xb2pia de cada objectiu que els fabricants no solen publicar, per\xc3\xb2 que es pot obtenir fent proves a diferents obertures.\n_START_SECTION_\nVelocitat d\'obturaci\xc3\xb3 adequada per cada distancia focal\n_START_PARAGRAPH_\nQuan major \xc3\xa9s la dist\xc3\xa0ncia focal (quan enfoquem objectes llunyans) sembla que la c\xc3\xa0mera es mogui m\xc3\xa9s, per tant, perqu\xc3\xa8 aquest moviment no es reflecteixi en la fotografia, caldr\xc3\xa0 augmentar encara m\xc3\xa9s la velocitat d\'obturaci\xc3\xb3._NEWLINE_Per saber la velocitat adequada per cada diagragma que fa que les fotografies no surtin mogudes, nom\xc3\xa9s cal recordar aquesta norma: la velocitat m\xc3\xa0xima a la que farem la foto (sense tr\xc3\xadpode) ser\xc3\xa0 1/dist\xc3\xa0ncia focal que utilitzem. Per exemple, si utilitzem un 50mm no \xc3\xa9s recomanable fer servir velocitats inferiors a 1/60_NEWLINE_Quan a la c\xc3\xa0mera fotogr\xc3\xa0fica, se li indica que no treballi de manera autom\xc3\xa0tica, \xc3\xa9s a dir, que no calculi la velocitat i el diafragma segons el seu criteri (fotos generalistes), se li poden indicar, normalment diverses opcions: Que treballi de manera completament manual, donant prioritat al diafragma o donant prioritat a la velocitat\n_START_SECTION_\nPrioritat al diafragma\n_START_PARAGRAPH_\nQuan s\'indica a la c\xc3\xa0mera que treballi amb prioritat de diafragma, se l\'est\xc3\xa0 preparant perqu\xc3\xa8 en base al diafragma que el fot\xc3\xb2graf decideixi, ella calculi la velocitat m\xc3\xa9s adequada perqu\xc3\xa8 la llum que emet l\'objecte que fotografiem, sigui exactament la mateixa que quedar\xc3\xa0 reflectida en el sensor de la c\xc3\xa0mera._NEWLINE_En el cas de les c\xc3\xa0meres Canon s\'utilitzen les lletres Av (Aperture Value) per indicar que s\'ha preparat la c\xc3\xa0mera amb aquesta funci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPrioritat a la velocitat\n_START_PARAGRAPH_\nQuan s\'indica a la c\xc3\xa0mera que treballi amb prioritat de velocitat, se l\'est\xc3\xa0 preparant perqu\xc3\xa8 segons la velocitat que el fot\xc3\xb2graf decideixi, ella calculi l\'obertura de diafragma m\xc3\xa9s adequada perqu\xc3\xa8 la llum que emet l\'objecte que fotografiem, sigui exactament la mateixa que quedar\xc3\xa0 reflectida en el sensor de la c\xc3\xa0mera._NEWLINE_En el cas de les c\xc3\xa0meres Canon s\'utilitzen les lletres Tv (Time Value) per indicar que s\'ha preparat la c\xc3\xa0mera amb aquesta funci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 entre par\xc3\xa0metres\n_START_PARAGRAPH_\nJa s\'ha vist com la quantitat de llum que arriba al sensor, ve determinada pels tres par\xc3\xa0metres: sensibilitat, velocitat d\'obturaci\xc3\xb3 i obertura de diafragma._NEWLINE_Cadascun d\'aquests es regeix per una s\xc3\xa8rie de valors num\xc3\xa9rics que determinen en cada cas com es contribueix a permetre l\'entrada a la c\xc3\xa0mera de m\xc3\xa9s o menys llum._NEWLINE_El temps d\'obturaci\xc3\xb3\xc2\xa0s\'escala en segons i fraccions de segon:_NEWLINE_\xe2\x80\xa6 15\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 8\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 4\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 2\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 1\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 1/2 \xe2\x80\x93 1/4 \xe2\x80\x93 1/8 \xe2\x80\x93 1/15 \xe2\x80\x93 1/30 \xe2\x80\x93 1/60 \xe2\x80\x93 1/125 \xe2\x80\x93 1/250 \xe2\x80\x93 1/500 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Cada cop que s\'avan\xc3\xa7a un pas cap a la dreta en aquesta escala, s\'obt\xc3\xa9 la meitat d\'entrada de llum respecte al valor precedent._NEWLINE_Obertura de diafragma, l\'escala es d\xc3\xb3na amb valors f/ ( dist\xc3\xa0ncia focal / di\xc3\xa0metre de l\'obertura efectiva) i poden ser:_NEWLINE_1.0 \xe2\x80\x93 1.4 \xe2\x80\x93 2.0 \xe2\x80\x93 2.8 \xe2\x80\x93 4.0 \xe2\x80\x93 5.6 \xe2\x80\x93 8.0 \xe2\x80\x93 11 \xe2\x80\x93 16 \xe2\x80\x93 22 \xe2\x80\x93 32 \xe2\x80\x93 45 \xe2\x80\x93 64 \xe2\x80\x93 90_NEWLINE_De la mateixa manera que amb la velocitat, a cada pas cap a la dreta en aquesta escala, s\'obt\xc3\xa9 la meitat d\'entrada de llum respecte el valor precedent._NEWLINE_Es pot deduir que, augmentar un pas la velocitat d\'obturaci\xc3\xb3 (pas a la dreta), obliga a augmentar un pas l\'obertura del diafragma (pas a l\'esquerra) per continuar mantenint la mateixa llum. De la mateixa manera que si s\'augmenta un pas l\'obertura del diafragma, caldr\xc3\xa0 augmentar una pas la velocitat d\'obturaci\xc3\xb3._NEWLINE_Sensibilitat:Escala en valors ISO ( i no ASA):_NEWLINE_\xe2\x80\xa6 25 \xe2\x80\x93 50 \xe2\x80\x93 100 \xe2\x80\x93 200 \xe2\x80\x93 400 \xe2\x80\x93 800 \xe2\x80\x93 1600 \xe2\x80\x93 3200 \xe2\x80\x93 6400 \xe2\x80\x93 12800 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Per calcular a nivell te\xc3\xb2ric els canvis en aquests par\xc3\xa0metres que implica una modificaci\xc3\xb3 dels mateixos nom\xc3\xa9s cal pensar en passos o punts. Algun exemple:_NEWLINE_Exemple 1:_NEWLINE_Passar de diafragma 2.8 a 8.0 suposa disminuir en 3 punts l\'entrada de llum. (\xc2\xa0-3 punts)._NEWLINE_Per tant, si no s\'ha modificat la sensibilitat, per mantenir la mateixa quantitat de llum caldr\xc3\xa0 augmentar-la en 3 punts modificant la velocitat: (+3 punts)_NEWLINE_Exemple 2:_NEWLINE_Passar de diafragma 2.8 a 8.0 suposa disminuir la llum en 3 punts (- 3 punts)._NEWLINE_Passar de sensibilitat 100 a sensibilitat 400 suposa augmentar la capacitat d\'absorci\xc3\xb3 de la llum en 2 punts (+2 punts)._NEWLINE_En aquest punt es veu que hi ha un desequilibri \xc2\xa0(-3 punts + 2 punts = -1 punt) que caldr\xc3\xa0 solucionar aportant m\xc3\xa9s llum amb la velocitat, aix\xc3\xb2 vol dir disminuir-la, fer-la m\xc3\xa9s lenta (-1 punt).'