b"\n_START_ARTICLE_\nBolquera\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nTal com ho defineix Joan Coromines, Bolquera prov\xc3\xa9 de dues arrels c\xc3\xa8ltiques. La primera, bul, prov\xc3\xa9 de uolo-n, ampliaci\xc3\xb3 de uo- (sota, avall), mentre que la segona, quera, de cario (roca). Per tant, el top\xc3\xb2nim indicaria un indret, probablement una vall, dessota d'una zona rocosa. Coromines descarta totes les altres interpretacions que s'han donat al llarg dels anys d'aquest top\xc3\xb2nim.\n_START_SECTION_\nBolquera\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Bolquera \xc3\xa9s a l'extrem sud-occidental del terme, a la conca del Rec de Bolquera, vora el Cam\xc3\xad dels Capcinesos, que unia la Cerdanya amb Carcassona. \xc3\x89s un poble poc compacte, organitzat al nord i nord-oest de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Eul\xc3\xa0lia de Bolquera, constru\xc3\xafda damunt les restes del quasi del tot desaparegut Castell de Bolquera (en queda una torre, reaprofitada com a campanar de l'esgl\xc3\xa9sia). En aquest nucli primigeni es reconeixen els barris del Carrer de la Costa, el de la Poca Farina, el del Sant, el de les Escoles i el del Reguerot._NEWLINE_A m\xc3\xa9s del nucli vell de la poblaci\xc3\xb3, de Superbolquera i de Pirineu 2000, modernament s'han creat les urbanitzacions dels Blats d'Or, la Font, el Prat, les Resid\xc3\xa8ncies del Vilatge, a part de tres centres de vacances, un d'ells de l'UDSIS (organisme oficial: Uni\xc3\xb3 Departamental Escolar i d'Inserci\xc3\xb3 Social).\n_START_SECTION_\nSuperbolquera\n_START_PARAGRAPH_\nSuperbolquera \xc3\xa9s una entitat de poblaci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7ada a construir l'any 1913, per\xc3\xb2 que ha pres m\xc3\xa9s volada a partir del darrer ter\xc3\xa7 del segle XX per la necessitat de donar allotjament als practicants d'esqu\xc3\xad del conjunt de pistes dels termes de Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, primer, i del mateix Bolquera, m\xc3\xa9s tard, com a extensi\xc3\xb3 de les instal\xc2\xb7lacions de Font-romeu: en alguns casos, tant les pistes com els remuntadors passen d'un terme a l'altre cont\xc3\xadnuament. En l'actualitat, la poblaci\xc3\xb3 de Superbolquera \xc3\xa9s en part fixa tot l'any i en part estacional, relacionat amb la pr\xc3\xa0ctica dels esports d'hivern.\n_START_SECTION_\nPirineus 2000\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s al nord, i a m\xc3\xa9s al\xc3\xa7ada, es troba encara l'estaci\xc3\xb3 d'esqu\xc3\xad de Pirineus 2000, nascuda com a ampliaci\xc3\xb3 de Superbolquera. La seva poblaci\xc3\xb3 actual \xc3\xa9s semblant a la de Superbolquera, at\xc3\xa8s que a l'entorn de l'estaci\xc3\xb3 d'esqu\xc3\xad s'ha anat generant un nucli de poblaci\xc3\xb3, en bona part estacional.\n_START_SECTION_\nMasies del terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nEn el de Bolquera no hi ha masies a\xc3\xafllades; s\xc3\xad, en canvi, d'altres tipus de construccions rurals i similars. Hi ha algunes barraques, com la del Pla dels Avellans i la de la Borda, cabanes, com la del Vaquer, o del Pastor, la de Ll\xc3\xadvia i l'anomenada Corral dels Porcs, i casetes, com la de la Comassa, la del Cam\xc3\xad d'Eina, la del Moll\xc3\xa0s i la del Verdolar. Fora del nucli de Bolquera hi ha tamb\xc3\xa9 diverses instal\xc2\xb7lacions comunals o comarcals, com el Cementiri nou (el vell \xc3\xa9s a ran de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial), la Deixalleria intercomunal, la Gara (estaci\xc3\xb3), i algunes construccions relacionades amb l'esqu\xc3\xad: la Passarel\xc2\xb7la del Pla de Barr\xc3\xa9s, el Telecadira de la Nord II, el del Pla dels Avellans, el de Pirineu 2000, el del Belved\xc3\xa8re, el Telesqu\xc3\xad dels Colxiques, el de la Solana i altres telesqu\xc3\xads sense nom conegut.\n_START_SECTION_\nHidr\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nPocs s\xc3\xb3n els top\xc3\xb2nims relacionats amb l'aigua del terme de Bolquera; hi ha una resclosa la Resclosa (o Barratge) de la Salita, alguns estanys, com el Estany de la Pradella, el el del Tic\xc3\xb3, l'Estany Llarg, el Negre i els Estanyols, la Font de Guillem\xc3\xb3 i la del Carrer de la Poca Farina, tres torrents, anomenats rec, com el Rec, o Rec de Bolquera, el de la Ja\xc3\xa7a de les Cabres i el de l'Estany Negre, un canal d'irrigaci\xc3\xb3, el Rec del Mol\xc3\xad del Rei, una conducci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada, a part d'un \xc3\xbanic riu, la Tet.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa topon\xc3\xadmia reflecteix sovint l'orografia del lloc; aix\xc3\xad, trobem obagues, com el Bac, o el Bac de Ll\xc3\xadvia, el Bac de la Molina i la Pedregosa, o Bac de la Pedregosa; boscs, com el Bosc Comunal de Bolquera, el Bosc de Ll\xc3\xadvia i el Bosc Estatal del Cam\xc3\xad Ramader; clots, com el Clot Fondo; colls, com el Coll de la Pradella i el Coll del Pam; comes, com la Coma, o Coma Roquetera, o el Prat del Bosc, la Coma de Guinot, la Coma de la Mateva, Comallempa, la Comassa i les Comes de Dalt, o la Coma de Dalt; planes, com el Pla, o Pla de les Artigues, el Pla de Barr\xc3\xa9s, el Pla de la Creu, el Pla del Bac, el Pla dels Avellans i el Pla del Termenal o, senzillament, el Termenal; roques destacades, com la Roca, la Roca de Barrut, la Roca Simon, el Roc Blanc i els Roqueters; serres i serrats, com la Serra, la Serra de Fornells, la Serra de les Artigues, el Serrat de la Gallarda, el Serrat de l'\xc3\x93s, el Serrat dels Castellans, el Serrat del Tabac i la Serra Usclada (nom antic, ja en des\xc3\xbas), i solanes, com el Sol\xc3\xa0 de les Artigues i la Solana.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nEls espais geogr\xc3\xa0fics definits i partides del terme comunal de Bolquera s\xc3\xb3n l'Acordi\xc3\xb3, l'Aibre, Barr\xc3\xa9s, o el Barr\xc3\xa9s, el Belv\xc3\xa9d\xc3\xa8re, el Bosquer\xc3\xb3, el Cam\xc3\xad d'Eina, el Cam\xc3\xad de la Perxa, el Cam\xc3\xad d'Odell\xc3\xb3. el Camp Gran, el Camp Llarg, els Camps de la Mateva, els Camps de les Ombreres, els Camps del Pont de Bou, la Carrerada, el Corral, la Creu, els Emprius, l'Erm, els Escabanassos, les Esclosetes, els Escomalls, o els Comalls, l'Esparra, o el Prat de l'Esparra, les Espinelles, les Esqueroles, els Esquists, els Estanyols, la Farga, el Forat de la Ximeneia Baixa, la Ja\xc3\xa7a de les Cabres, la Ja\xc3\xa7a de les Soques, la Ja\xc3\xa7a del Pas, els Mollars, les Molleres de la Ja\xc3\xa7a de les Soques, la Muntanya, el Pas de Ro, la Pleta Vella, el Prat del Patau, el Prat del Rit, el Rasteller, o la Pleta Vella, el Rec, el Rec d'Amunt, el Rec del Mol\xc3\xad del Rei, la Ribera, les Ribes de Clot Fondo, les Saleres de Guinot, el Sorral i el Ventolar.\n_START_SECTION_\nSenyals termenals\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns top\xc3\xb2nims corresponen a senyals termenals, com el Concagat, la Creu, la Creu del Cim del Bot\xc3\xa0s de l'Esteve, la Creu de la Serra de Fornells, la Creu del Puig Petit, la Creu del Roc Blanc, la Creu del Serrat de la Gallarda, la Creu del Serrat de les Fonts d'en Gabriel, la Creu del Serrat de l'\xc3\x93s, la Creu del Serrat del Pla de la Creu, la Creu del Serrat dels Castellans, la Creu del Serrat del Tabac, les Esqueroles, la Peira Ficada, o la Pedra Dreta, el Roc, el Roc Blanc, el Roc de Fornells, el Roc del Coll de la Pradella, el Roc del Bot\xc3\xa0s de l'Esteve i el Roc del Forat de la Ximeneia Baixa.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nPel terme comunal de Bolquera passen tres carreteres departamentals, la D - 618 (N - 116, a la Cabanassa - Ur), la D - 10 (Dorres - N - 116, a Montllu\xc3\xads), que t\xc3\xa9 dos ramals, la D - 10c (Bolquera - N - 618, a Bolquera) i la D - 10g (Bolquera - D - 10c, a Bolquera), i la N - 116 (Perpiny\xc3\xa0 - la Guingueta d'Ix). La primera uneix Montllu\xc3\xads, la Cabanassa, les estacions d'esqu\xc3\xad de Bolquera, Font-romeu, \xc3\x88guet, Targasona), Angostrina, Vilanova de les Escaldes i Ur. La segona i la tercera uneixen Bolquera amb els moderns nuclis de poblaci\xc3\xb3 de Superbolquera i Pirineus 2000. Finalment, la quarta, que nom\xc3\xa9s trepitja el terme de Bolquera un breu tram, proper al Coll de la Perxa, \xc3\xa9s la que permet enlla\xc3\xa7ar amb la resta de la Catalunya del Nord.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nBolquera t\xc3\xa9 el servei de la l\xc3\xadnia 260 del transport col\xc2\xb7lectiu departamental de Le bus \xc3\xa0 1 \xe2\x82\xac. A m\xc3\xa9s, pot disposar tamb\xc3\xa9 del TAD (Transport \xc3\xa0 la demande), com els altres pobles de la comarca. La l\xc3\xadnia 260 uneix Perpiny\xc3\xa0 amb la Cerdanya passant per Prada, fins on \xc3\xa9s directa des de la capital del Rossell\xc3\xb3, Ri\xc3\xa0, Vilafranca de Conflent, Serdiny\xc3\xa0, Oleta, To\xc3\xa8s, Fontpedrosa, Fetges, Montllu\xc3\xads, Bolquera, Font-romeu, \xc3\x88guet, Targasona, Angostrina, Vilanova de les Escaldes, Ur, Enveig, la Tor de Querol, la Cabanassa, Sallagosa, Er, Na\xc3\xbcja, Oceja, la Guingueta d'Ix, Ur (fent un bucle a l'Alta Cerdanya), Enveig, la Tor de Querol, Porta i Port\xc3\xa8. Aquesta l\xc3\xadnia circula de dilluns a dissabte amb quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a la Cerdanya i cinc en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0, m\xc3\xa9s un servei diari extra divendres i dissabte i tres serveis en cada direcci\xc3\xb3 el diumenge.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nEl Tren Groc, Vilafranca de Conflent - la Tor de Querol travessa el terme comunal de Bolquera, on es troba l'Estaci\xc3\xb3 de Bolquera-Eina. \xc3\x89s la l\xc3\xadnia 12 TER Llenguadoc Rossell\xc3\xb3. Aquest tren entra en el terme de Bolquera procedent de l'Estaci\xc3\xb3 de Montllu\xc3\xads - la Cabanassa, a prop del Coll de la Perxa, i en arribar a l'Estaci\xc3\xb3 de Bolquera - Eina arriba al seu punt de m\xc3\xa0xima altitud, a 1.592 m, fins al punt que aquesta estaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la situada m\xc3\xa9s enlaire de tot l'estat franc\xc3\xa8s en una l\xc3\xadnia de tren que no sigui de cremallera. Tot seguit s'adre\xc3\xa7a al Coll de la Perxa i a l'Estaci\xc3\xb3 de Bolquera - Eina. Al Coll de la Perxa es produeix el canvi de comarca, del Conflent a l'Alta Cerdanya. La sortida del terme de Bolquera cap al de Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0 es produeix a l'extrem sud-oest del terme. Despr\xc3\xa9s de la de Bolquera es troba al cap de poc recorregut l'Estaci\xc3\xb3 de Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els camins del terme de Bolquera hi ha els que s\xc3\xb3n interns del terme mateix, i els que enllacen amb els pobles i termes ve\xc3\xafns. Els interns s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad de Comallempa, el de la Plana, el de la Solana, o dels Corrals de Llenguit, el del Clot Fondo, o Carretera de la Solana, el del Pla dels Avellans, el del Pla de Barr\xc3\xa9s, el del Rasteller, el dels Esquits, el dels Roqueters, el dels Traginers, la Carrerada de Bolquera, la Carrerada o Cam\xc3\xad de les Carboneres, la Carretera de la Muntanya, o Cam\xc3\xad del Bac de la Pedregosa, la Pista de la Tet, o del Pla dels Avellans i la Ruta de les Artigues, o de la Solana, antigament Cam\xc3\xad del Pla. Pel que fa als que s'adrecen a l'exterior del terme, destaquen el Cam\xc3\xad d'Eina, el de Font-romeu, el de Font-romeu a Montllu\xc3\xads, el de la Llaguna, el de la Perxa, el del Mol\xc3\xad d'Eina, el dels Capcinesos o Capcirencs, el de Montllu\xc3\xads, o Cam\xc3\xad Vell de Montllu\xc3\xads, el de Vi\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad Vell del Mol\xc3\xad d'Eina a la Llaguna, el d'Odell\xc3\xb3, o Cam\xc3\xad Vell d'Odell\xc3\xb3, el Pas Ramader, o Carrerada del Pas Ramader, la Ruta de Montllu\xc3\xads a Font-romeu, la Ruta de Montllu\xc3\xads a Sallagosa, abans Cam\xc3\xad de les Espinelles, i la Ruta o Cam\xc3\xad d'Odell\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s del Tren Groc.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat econ\xc3\xb2mica tradicional de Bolquera estava relacionada sobretot amb els seus recursos naturals: l'explotaci\xc3\xb3 del bosc i la pr\xc3\xa0ctica del pasturatge i la ramaderia. De les quasi 300 ha conreades del terme, dues terceres parts estaven dedicades a prats i farratges. La resta comptava amb una cinquantena d'hect\xc3\xa0rees de cereals, i menys d'una dotzena per a hortalisses i arbres fruiters, sobretot pomes. Pel que fa a la ramaderia, propiciada pels prats i farratges abundants, era d'uns 250 caps de bestiar bov\xc3\xad i una cinquantena d'ov\xc3\xad i d'equins._NEWLINE_Modernament, per\xc3\xb2, s'ha desenvolupat molt la ind\xc3\xbastria del turisme, sobretot hivernal, amb instal\xc2\xb7lacions pr\xc3\xb2pies i en part a partir de les ve\xc3\xafnes de Font-romeu. Quatre hotels, dues cases d'hostes, quatre xalets amb serveis hotelers, una casa familiar amb allotjament, tres resid\xc3\xa8ncies de vacances i m\xc3\xa9s d'un centenar de cases particulars asseguren un bon nombre de places d'allotjament tur\xc3\xadstic, a m\xc3\xa9s del lloguer d'apartaments convencional.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'esment m\xc3\xa9s antic de Bolcharia es remunta a l'any 885, i al llarg del segle IX s\xc3\xb3n diverses les documentacions d'aquest top\xc3\xb2nim. L'any 968, una butlla del papa Joan XIII confirma Bolquera com a possessi\xc3\xb3 de l'abadia de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0, a la qual el 1037 s'afegeix una donaci\xc3\xb3 a aquest monestir de part del comte de Cerdanya Guifr\xc3\xa9 II. A partir del segle XI esdev\xc3\xa9 feu dels comtes ceretans, per tal de passar despr\xc3\xa9s als vescomtes de Castellnou i, encara m\xc3\xa9s tard, als comtes de Foix, que en servaren el domini fins al segle XV. Posteriorment, pass\xc3\xa0 per compra per diverses mans: el cavaller Antoni Mercader, que l'any 1499 el cedia en testament al seu hereu, Joan Porcell, donzell de Puigcerd\xc3\xa0, que es feia dir Joan Mercader. El 1666 la senyoria de Bolquera passava a mans del col\xc2\xb7legi de preveres de Puigcerd\xc3\xa0, que en foren senyors ja fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Bolquera ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nBolquera forma part de la Comunitat de comunes dels Pirineus Catalans, amb capitalitat a la Llaguna, juntament amb Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, els Angles, la Cabanassa, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Eina, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, Font-rabiosa, Formiguera, la Llaguna, Matamala, Montllu\xc3\xads, Plan\xc3\xa8s, Puigbalador, Ralleu, Real, Sant Pere dels Forcats i Saut\xc3\xb3."