b"\n_START_ARTICLE_\nDer Barbier von Bagdad\n_START_SECTION_\nActe I\n_START_PARAGRAPH_\nNureddin est\xc3\xa0 enamorat de Margiana, la filla del cadi. Sense esperan\xc3\xa7a de convertir-la en la seva esposa, deixa traslluir al seu pas, llur malaltia d'amor. Per\xc3\xb2 quan Bostana, l'amiga de Margiana, li comunica que la venerada Margiana l'espera per a una cita a la crida del muetz\xc3\xad, mentre el pare rom\xc3\xa0s en la mesquita per a orar, el moribund es converteix en un home jove feli\xc3\xa7 de viure. Per apar\xc3\xa8ixer davant la seva estimada tan guapo com nom\xc3\xa9s una volta fos possible, es posa en les mans del millor barber del barri, Abul Hassan._NEWLINE_Aquest, que parla m\xc3\xa9s que treballa, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 un dram\xc3\xa0tic treball d'embelliment i sondeja en Nureddin vers el seu amor. Quan el barber intenta incl\xc3\xbas ficar-se com acompanyant, Nureddin es veu obligat a tramar un ardit per a lliurar-se d'ell: diagnostica al barber una greu malaltia i li ordena guardar rep\xc3\xb2s en el llit.\n_START_SECTION_\nActe II\n_START_PARAGRAPH_\nMargiana i Bostana esperen en Nureddin amb alegre expectaci\xc3\xb3. Mentrestant, el ric Selim de Damasc, el nuvi designat per el pare, ha fet enviar a Margiana una arca amb tresors com a regal de noces._NEWLINE_Quan el cadi acaba d'abandonar la casa de l'oraci\xc3\xb3, apareixen Nureddin. Encara que, el barber l'ha seguit ha amagatotis i munta gu\xc3\xa0rdia davant de la casa. El cadi, inesperadament, retorna i castiga un dels esclaus per haver trencat una gerra. Nureddin s'amaga r\xc3\xa0pidament dintre l'arca._NEWLINE_El barber suposa que el seu protegit est\xc3\xa0 en perill i entra en la casa per la for\xc3\xa7a. Aix\xc3\xad s'assabenta d'on resta Nureddin en l'arca i acusa al cadi d'assassinat. El califa acudeix a acabar la disputa._NEWLINE_Fa obrir l'arca i dicta la seva sent\xc3\xa8ncia; ja que, segons el cadi, l'arca i el seu contingut formen part de tresor de la seva filla, ella se'l pot quedar. Tots els presents s\xc3\xb3n convidats a la boda. El califa pren al seu servei el fidel barber.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que el lloc de l'acci\xc3\xb3 sigui Bagdad, la m\xc3\xbasica de Cornelius no \xc3\xa9s ex\xc3\xb2tica en el sentit de l'opereta alemanya des de --Mozart fins Lortzing--. Cornelius tamb\xc3\xa9 es va servir d'un altre g\xc3\xa8nere oper\xc3\xadstic; en aquesta obra no hi ha di\xc3\xa0legs parlats. L'espectador es queda amb la impressi\xc3\xb3 que Cornelius pretenia, amb El barber de Bagdad, implantar en sol alemany l'ideal d'\xc3\xb2pera d'Hector Berlioz. Les obres de Berlioz foren representades amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, per iniciativa de Liszt i sota la seva direcci\xc3\xb3, a Weimar durant la d\xc3\xa8cada de 1850._NEWLINE_El colorit oriental no hi manca per complet en l'obra. En la introducci\xc3\xb3 orquestral del segon acte, Cornelius descriu musicalment l'atmosfera del migdia de Bagdad. El llibret cont\xc3\xa9 encara m\xc3\xa9s tintes ex\xc3\xb2tiques (Cornelius fou un destacat literat i ling\xc3\xbcista) amb noms \xc3\xa0rabs i turcs que sonen jocosos i amb una mena de parlar calculadament exaltat.\n_START_SECTION_\nEls entrebancs\n_START_PARAGRAPH_\nFranz Liszt no estava entusiasmat amb la idea --el c\xc3\xb2mic no tingu\xc3\xa9 a penes import\xc3\xa0ncia en la seva obra\xe2\x80\x94que, d'altra banda, era un home graci\xc3\xb3s de molt m\xc3\xb3n. Malgrat d'aix\xc3\xb2, apadrin\xc3\xa0 la presentaci\xc3\xb3 de l'obra davant el p\xc3\xbablic. Cornelius, desconeixent que es tractava d'una disputa d'intrigues contra Liszt per part del director art\xc3\xadstic del Teatre Imperial, Franz von Dingelstedt, atribu\xc3\xad el frac\xc3\xa0s capital de la seva obra a la manca de qualitat._NEWLINE_Diverses adaptacions i noves instrumentacions de l'\xc3\xb2pera no pogueren tampoc ajudar a aconseguir l'anhelat \xc3\xa8xit, perqu\xc3\xa8 el problema no estava en el pla musical o en el llibret, sin\xc3\xb3 que es basaven molt m\xc3\xa9s en l'aversi\xc3\xb3 que sentien els receptors vers la Neudeutsche Schule (Nova Escola Alemanya). Fins que Hermann Levi, en ocasi\xc3\xb3 de la representaci\xc3\xb3 del 15 d'octubre de 1885 a Munic, no torn\xc3\xa0 sobre la versi\xc3\xb3 original, l'obra no assol\xc3\xad l'acceptaci\xc3\xb3 del p\xc3\xbablic._NEWLINE_La recepci\xc3\xb3 de la versi\xc3\xb3 original del 10 de juny de 1904 a Weimar fou aix\xc3\xad mateix molt ben acollida. Des de mitjans del segle XX l'obra forma part del repertori de petits teatres."