b"\n_START_ARTICLE_\nKastamonu\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat fou fundada suposadament vers el 1800 aC pels hittites amb el nom de Gas Tumana, per\xc3\xb2 la identificaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s incerta. Sota domini rom\xc3\xa0, la regi\xc3\xb3 fou part de la Paflag\xc3\xb2nia i podria ser la ciutat coneguda com a Timonion, per\xc3\xb2 d'altres la identifiquen amb Germanic\xc3\xb2polis o amb Sora. Sota domini bizant\xc3\xad no apareix esmentada abans del segle XI, quan s'anomena Kastamona._NEWLINE_Els turcs selj\xc3\xbacides la van anomenar Kastamuni i algunes variants. A les fonts occidentals, apareix com a Constamnes, Castamea, Castamina, Cestamena, Chastarmina, Castimana, Castemol, Castemboli, Castemouni i Costambone. Fou ocupada pels turcs, per primer cop, el 1071, per\xc3\xb2 sense conservar-la; des del 1073/1074, els bizantins van tenir problemes per conservar-la, especialment l'emperador Alexis I Comn\xc3\xa8 (1081-11118); Othmandjik, oficial de Danixmend Ghazi, l'hauria conquerit abans de la mort del seu senyor (el 1104), quan s'esmenta la ciutat bizantina amb el nom d'Aklanos; una altra tradici\xc3\xb3 parla d'una batalla el 1101 a la rodalia de la ciutat entre turcs i llombards; en tot cas la dominaci\xc3\xb3 danixmendita, iniciada el 1101 o abans del 1104 va durar fins a l'expedici\xc3\xb3 de Joan II Comn\xc3\xa8 a Paflag\xc3\xb2nia, datada segons les fonts del 1126 o el 1132. No obstant aix\xc3\xb2, \xc3\xa9s segur que l'hivern de 1132 estava en mans danixmendites fins a una data insegura cap al darrer ter\xc3\xa7 del segle, quan va passar als selj\xc3\xbacides de R\xc3\xbcm._NEWLINE_Els selj\xc3\xbacides van donar el feu vers 1220 (entre 1211 i 1228) a Husam al-Din Coban o Cupan. (Vegeu \xc3\x87oban-o\xc4\x9flu.)_NEWLINE_En una data indeterminada vers 1290, \xc3\x87obano\xc4\x9flu Yavlak Arslan es va revoltar i fou derrotar per un ex\xc3\xa8rcit combinat dels mongols i els seus vassalls selj\xc3\xbacides de R\xc3\xbcm, i la regi\xc3\xb3 fou donada en feu al comandant selj\xc3\xbacida \xc5\x9eemseddin Yaman Candar, amb la qual cosa es va establir la dinastia Djandaro\xc4\x9flu (Djandar Oghlu) o dels Djandaro\xc4\x9fullar\xc4\xb1 (aquest nom apareix transcrit tamb\xc3\xa9 com Candaro\xc4\x9flu i Jandaro\xc4\x9flu o Candaro\xc4\x9fullar\xc4\xb1 i Jandaro\xc4\x9fullar\xc4\xb1). Aquesta nissaga va fundar el beylik de Kastamonu, beylik que es va anomenar tamb\xc3\xa9 Beylik de Candar-o\xc4\x9fhlu o les seves variants ortogr\xc3\xa0fiques._NEWLINE_Al cap d'un temps, vers 1301, el fill de \xc3\x87obano\xc4\x9flu Yavlak Arslan, \xc3\x87obano\xc4\x9flu Mahmud Bey, va expulsar Candaro\xc4\x9flu Shams al-Din (\xc5\x9eemseddin) Timir (Tem\xc3\xbcr) (ibn\xc2\xa0?) Yaman Djandar (Yaman Candar) i va recuperar el poder._NEWLINE_El 1383, la nissaga governant es va fraccionar i la branca principal va conservar el poder a Sinope i fou coneguda com a Isfendiyar-o\xc4\x9flu pel seu primer beylik, Isfendiyar, i el seu domini com a beylik de Sinope. El 1392, el beylik de Kastamonu amb la ciutat d'aquest nom foren annexionats pels otomans, per\xc3\xb2 restitu\xc3\xaft a la dinastia Candaro\xc4\x9flu el 1402 per Tamerl\xc3\xa0. L'annexi\xc3\xb3 definitiva fou el 1461. El pr\xc3\xadncep otom\xc3\xa0 Gem fou nomenat governador el gener de 1469 i va exercir-hi fins a finals del 1464._NEWLINE_Sota domini otom\xc3\xa0, Kastamonu va quedar relativament a\xc3\xafllada en estar allunyada de les principals rutes. Pr\xc3\xa0cticament, cap viatger va passar per Kastamonu entre el segle\xc2\xa0xv i el XIX; certament, no hi va estar Ewliya Celebi, i encara que Ahmad Pasha Bonneval hi va viure exiliat per un temps a la meitat del segle\xc2\xa0xix, no en va deixar cap descripci\xc3\xb3. W. F. Ainsworth el 1839 va dibuixar un pl\xc3\xa0nol de la fortalesa; segons diu aquest, els habitants cristians havien estat expulsats vers el 1730, encara que despr\xc3\xa9s havien pogut tornar i hi havia 160 fam\xc3\xadlies gregues i 20 d'arm\xc3\xa8nies (unes 1.000 persones) al voltant de 12.000 habitants. V. Cuinet, al final del segle\xc2\xa0xix, estimava els habitants en 13.200 musulmans, 1.795 grecs i 572 armenis, basat en estad\xc3\xadstiques oficials._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la I Guerra mundial, la crisi econ\xc3\xb2mica i la manca de comunicacions ferrovi\xc3\xa0ries va marginar la ciutat. El Codi revolucionari del vestit es va iniciar a Kastamonu el 23 d'agost de 1925. Ataturk va fer la seva visita hist\xc3\xb2rica a la ciutat i va visitar la seu del Cumhuriyet Halk Partisi, avui un museu. Kastamonu no es va desenvolupar fins a partir dels anys seixanta, quan van millorar les carreteres i va sortir del seu a\xc3\xafllament."