b"\n_START_ARTICLE_\nSant Climent de Talltorta\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'actual esgl\xc3\xa9sia parroquial de Talltorta, es va construir a partir de 1667. Les excavacions realitzades l'any 2008 sota l'absis han posat al descobert els fonaments d'un edifici anterior que podria ser rom\xc3\xa0nic, que segons algunes opinions corresponen a l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Fe de Talltorta, un edifici desaparegut el segle XVII (tot i que d'altres opinions situen aquesta esgl\xc3\xa9sia al despoblat del mateix nom vora el riu Rigal). Tampoc no sembla que les restes trobades corresponguin a Sant Climent del Soler (que sembla que era situat a llevant del pont del Soler). Aix\xc3\xad, la titularitat de les restes de l'esgl\xc3\xa9sia que hi ha la subs\xc3\xb2l de Sant Climent de Talltorta no es poden identificar._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Climent de Talltorta presenta una planta rectangular d'una sola nau amb tres capelles laterals (dues al mur de tramuntana), una capella petita al mur de ponent, la sagristia i la torre del campanar a migdia que fa de capella lateral. Est\xc3\xa0 cap\xc3\xa7ada a llevant per un absis pentagonal. A ponent trobem el cor que reposa sobre un embigat de fusta. L'absis i la nau estan coberts amb voltes ogivals._NEWLINE_Les pintures de Sant Climent de Talltorta daten del segle XVIII. Cobreixen completament la volta de l'esgl\xc3\xa9sia amb representacions d'escenes del Nou Testament, motius florals i arquitect\xc3\xb2nics. Han estat completament restaurades i cal dir que s\xc3\xb3n \xc3\xbaniques al Pirineu.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia de Sant Climent del Soler i la de Santa Fe de Talltorta s\xc3\xb3n esmentades per primer cop en el capbreu dels censos i altres drets pertanyents a Santa Maria d'Urgell, pretesament redactat en el 819. L'any 1261 es consigna el mas de Sant Climent i apareix esmentada tamb\xc3\xa9 l'esgl\xc3\xa9sia que tingu\xc3\xa9 consideraci\xc3\xb3 de parr\xc3\xb2quia des de molt antic. En la visita pastoral de 1312-14 apareix com l'\xc3\xbanica parr\xc3\xb2quia de Talltorta. Segons J. Mart\xc3\xad Sanjaume, a principis del segle XX es coneixen les ru\xc3\xafnes d'aquesta esgl\xc3\xa9sia que encara feien un petit promontori a l'extrem del prat Xic\xc3\xb3 del Vilar a llevant del pont del Soler. Les \xc3\xbaltimes dades d'aquesta esgl\xc3\xa9sia que va trobar Mart\xc3\xad Sanjaume s\xc3\xb3n del 1568 i del 1592._NEWLINE_Entre els mesos de novembre i desembre de 2008 es va dur a terme una intervenci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica a la nau de l'esgl\xc3\xa9sia que han perm\xc3\xa8s documentar diverses fases de construcci\xc3\xb3 de l'edifici._NEWLINE_En la primera fase es va trobar un absis semicircular que podria pert\xc3\xa0nyer a l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Santa Fe de Talltorta. De la qual nom\xc3\xa9s en tenim refer\xc3\xa8ncies documentals. La segona fase documentada \xc3\xa9s la del moment de construcci\xc3\xb3 de l'edifici actual datada cap a finals dels XVII (1667). La tercera fase apareixen inhumacions que pertanyen als segles XVII i XVIII. Les excavacions van detectar una quarta fase de remodelacions de l'espai posterior a 1780, data especificada en una l\xc3\xa0pida funer\xc3\xa0ria. Una cinquena fase documentada seria posterior al Concili Vatic\xc3\xa0 II (1962-1965) en la qual es canvia la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de l'altar que passa d'estar arrambat a la paret a estar al centre de l'absis."