b"\n_START_ARTICLE_\nTractament t\xc3\xa8rmic\n_START_SECTION_\nMillora de les propietats a trav\xc3\xa9s del tractament t\xc3\xa8rmic\n_START_PARAGRAPH_\nLes propietats mec\xc3\xa0niques dels aliatges d'un mateix metall, i en particular dels acers, resideix en la composici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica de l'aliatge que els forma i el tipus de tractament t\xc3\xa8rmic a qu\xc3\xa8 se'ls sotmet. Els tractaments t\xc3\xa8rmics modifiquen l'estructura cristal\xc2\xb7lina que formen els acers sense variar la composici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica d'aquests._NEWLINE_Aquesta propietat de tenir diferents estructures de gra amb la mateixa composici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica es diu polimorfisme i \xc3\xa9s la que justifica els tractaments t\xc3\xa8rmics. T\xc3\xa8cnicament el polimorfisme \xc3\xa9s la capacitat d'alguns materials de presentar diferents estructures cristal\xc2\xb7lines, amb una \xc3\xbanica composici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica, el diamant i el grafit s\xc3\xb3n polimorfismes del carboni. La ferrita, l'austenita i la d-ferrita s\xc3\xb3n polimorfismes del ferro. Aquesta propietat en un element qu\xc3\xadmic pur s'anomena al\xc2\xb7lotropia.\n_START_SECTION_\nPropietats mec\xc3\xa0niques de l'acer\n_START_PARAGRAPH_\nL'acer \xc3\xa9s un aliatge de ferro i carboni que cont\xc3\xa9 altres elements d'aliatge, els quals li confereixen propietats mec\xc3\xa0niques espec\xc3\xadfiques per a la seva utilitzaci\xc3\xb3 en la ind\xc3\xbastria metalmec\xc3\xa0nica._NEWLINE_Els altres principals elements de composici\xc3\xb3 s\xc3\xb3n el crom, tungst\xc3\xa8, mangan\xc3\xa8s, n\xc3\xadquel, vanadi, cobalt, molibd\xc3\xa8, coure, sofre i f\xc3\xb2sfor. A aquests elements qu\xc3\xadmics que formen l'acer se'ls anomena components, i a les diferents estructures cristal\xc2\xb7lines o combinaci\xc3\xb3 d'elles constituents._NEWLINE_Els elements constituents, segons el seu percentatge, ofereixen caracter\xc3\xadstiques espec\xc3\xadfiques per a determinades aplicacions, com a eines, fulles, suports, etc. La difer\xc3\xa8ncia entre els diversos acers, tal com s'ha dit dep\xc3\xa8n tant de la composici\xc3\xb3 qu\xc3\xadmica de l'aliatge d'aquests, com del tipus de tractament t\xc3\xa8rmic a qu\xc3\xa8 se'ls sotmet.\n_START_SECTION_\nEnduriment de l'acer\n_START_PARAGRAPH_\nEl proc\xc3\xa9s d'enduriment de l'acer consisteix en l'escalfament del metall de manera uniforme a la temperatura correcta (vegeu figura de temperatures per endurit de metalls) i despr\xc3\xa9s refredar-lo amb aigua, oli, aire o en una cambra refrigerada. L'enduriment produeix una estructura granular fina que augmenta la resist\xc3\xa8ncia a la tracci\xc3\xb3 (tensi\xc3\xb3) i disminueix la ductilitat._NEWLINE_L'acer al carboni per a eines es pot endurir escalfant-lo fins a la seva temperatura cr\xc3\xadtica, la qual s'adquireix aproximadament entre els 790 i 830\xc2\xa0\xc2\xb0C, el qual s'identifica quan el metall adquireix el color vermell cirera brillant. Quan s'escalfa l'acer la perlita es combina amb la ferrita, el que produeix una estructura de gra fi anomenada austenita. Quan es refreda l'austenita de manera brusca amb aigua, oli o aire, es transforma en martensita, material que \xc3\xa9s molt dur i fr\xc3\xa0gil.\n_START_SECTION_\nRecuita\n_START_PARAGRAPH_\nLa recuita \xc3\xa9s el tractament t\xc3\xa8rmic que, en general, t\xc3\xa9 com a finalitat principal estovar l'acer, regenerar l'estructura d'acers sobreescalfat o simplement eliminar les tensions internes que segueixen a un treball en fred. (Refredament al forn).\n_START_SECTION_\nRecuita de Regeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 anomenat normalitzat, t\xc3\xa9 com a funci\xc3\xb3 regenerar l'estructura del material produ\xc3\xaft per tremp o forja. S'aplica generalment als acers amb m\xc3\xa9s del 0,6% de C, mentre que als acers amb menor percentatge de C nom\xc3\xa9s se'ls aplica per finaren i ordenar la seva estructura_NEWLINE_ Exemple: _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un laminat en fred, on el gra queda allargat i sotm\xc3\xa8s a tensions, aquest tractament torna la microestructura al seu estat inicial.\n_START_SECTION_\nRecuita de Globulitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUsat en acers hipoeutectoides per estovar despr\xc3\xa9s d'un anterior treball en fred. En general es desitja obtenir Globulitzaci\xc3\xb3 en peces com plaques primes que han de tenir alta embotici\xc3\xb3 i baixa duresa._NEWLINE_Els valors m\xc3\xa9s alts d'embotit en general estan associats amb la microestructura globulitzada que nom\xc3\xa9s s'obt\xc3\xa9 en un rang entre els 650 i 700 graus Celsius. Temperatures per sobre de la cr\xc3\xadtica produeixen formaci\xc3\xb3 d'austenita que durant el refredament genera perlita, ocasionant un augment en la duresa no desitjat._NEWLINE_En general peces com les plaques per a botes de protecci\xc3\xb3 han d'estar globulitzadas per aix\xc3\xad obtenir els doblecs necessaris per al seu \xc3\xbas i evitar trencament o esquerdament. Finalment s\xc3\xb3n temperades per garantir la duresa._NEWLINE_\xc3\x89s usat per als acers hipereutectoides, \xc3\xa9s a dir amb un percentatge major al 0,89% de C, per aconseguir la menor duresa possible que en qualsevol altre tractament, millorant la maquinabilitat de la pe\xc3\xa7a. La temperatura de recuita est\xc3\xa0 entre AC3 i AC1.\n_START_SECTION_\nExemple\n_START_PARAGRAPH_\nL'estovament d'acers aliats per a eines de m\xc3\xa9s de 0,8% de C.\n_START_SECTION_\nRecuita de subcr\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nPer a un acer al carboni hipoeutectoide:_NEWLINE_La microestructura obtinguda en aquest tractament varia segons la temperatura de recuita. En general les que no excedeixin els 600 graus s'alliberaran tensions en el material i ocasionessen algun creixement de gra (si el material pr\xc3\xa8viament no va ser tremp). Generalment mostrant Ferrita-Perlita. Per sobre dels 600 i sota els 723 es parla de recuita de globulitzaci\xc3\xb3, ja que no sobrepassa la temperatura cr\xc3\xadtica. En aquest cas no hi ha gra de perlita, els carburs s'esferoiditzen i la matriu es torna totalment ferrita._NEWLINE_Es fa servir per acers de forja o de laminaci\xc3\xb3, per a aix\xc3\xb2 es fa servir una temperatura de recuita inferior a AC1, per\xc3\xb2 molt propera. Mitjan\xc3\xa7ant aquest procediment es destrueixen les tensions internes produ\xc3\xafdes per la seva modelatge i mecanitzaci\xc3\xb3. Comunament \xc3\xa9s usat per a acers aliats de gran resist\xc3\xa8ncia, en Cr-Ni, Cr-Mo, etc\xc3\xa8tera. Aquest procediment \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid i senzill que els abans esmentats, el seu refredament \xc3\xa9s lent.\n_START_SECTION_\nCarburaci\xc3\xb3 per empaquetat\n_START_PARAGRAPH_\nAquest procediment consisteix a ficar el material d'acer amb baix contingut carb\xc3\xb2nic en una caixa tancada amb material carbon\xc3\xa1ceo i escalfar fins a 900-927\xc2\xa0\xc2\xb0C durant 4 a 6 hores. En aquest temps el carboni que es troba a la caixa penetra a la superf\xc3\xadcie de la pe\xc3\xa7a a endurir. Com m\xc3\xa9s temps es deixi a la pe\xc3\xa7a a la caixa amb carboni de major profunditat ser\xc3\xa0 la capa dura. Un cop calenta la pe\xc3\xa7a a endurir a la temperatura adequada es refreda r\xc3\xa0pidament en aigua o salmorra. Per evitar deformacions i disminuir la tensi\xc3\xb3 superficial es recomana deixar refredar la pe\xc3\xa7a en la caixa per a posteriorment treure i tornar-la a escalfar entre 800 i 845\xc2\xa0\xc2\xb0C (vermell cirera) i procedir al refredament per immersi\xc3\xb3. La capa endurida m\xc3\xa9s utilitzada t\xc3\xa9 un gruix de 0,38\xc2\xa0mm, per\xc3\xb2 es poden tenir gruixos de fins a 0,4\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nCarburaci\xc3\xb3 en bany l\xc3\xadquid\n_START_PARAGRAPH_\nL'acer a cementar se submergeix en un bany de cianur de sodi l\xc3\xadquid. Tamb\xc3\xa9 es pot utilitzar cianur de potassi per\xc3\xb2 els seus vapors s\xc3\xb3n molt perillosos. Es mant\xc3\xa9 la temperatura a 845\xc2\xa0\xc2\xb0C durant 15 minuts a 1 hora, segons la profunditat que es requereixi. A aquesta temperatura l'acer absorbir\xc3\xa0 el carboni i el nitrogen del cianur. Despr\xc3\xa9s s'ha de refredar amb rapidesa a l'acer en aigua o salmorra. Amb aquest procediment s'aconsegueixen capes amb gruixos de 0,75\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nCarburaci\xc3\xb3 amb gas\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest procediment s'utilitzen gasos carburants per a la cimentaci\xc3\xb3. La pe\xc3\xa7a d'acer amb baix contingut carb\xc3\xb2nic es col\xc2\xb7loca en un tambor al qual s'introdueix gas per carburaci\xc3\xb3 com a derivats dels hidrocarburs o gas natural. El procediment consisteix a mantenir al forn, el gas i la pe\xc3\xa7a entre 900 i 927\xc2\xa0\xc2\xb0C. despr\xc3\xa9s d'un temps predeterminat es talla el gas carburant i es deixa refredar el forn. Despr\xc3\xa9s es treu la pe\xc3\xa7a i es reescalfa a 760\xc2\xa0\xc2\xb0C i es refreda amb rapidesa en aigua o salmorra. Amb aquest procediment s'aconsegueixen peces la capa dura t\xc3\xa9 un gruix fins de 0,6\xc2\xa0mm, per\xc3\xb2 de manera regular no excedeixen de 0,7\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nCarburaci\xc3\xb3, cianurat i nitrur\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha diversos procediments d'enduriment superficial amb la utilitzaci\xc3\xb3 del nitrogen i cianur als que per regular se'ls coneix com carbonitrurat o cianurat. En tots aquests processos amb l'ajut de les sals de cianur i de l'amon\xc3\xadac s'aconsegueixen superf\xc3\xadcies dures com en els m\xc3\xa8todes anteriors."