b"\n_START_ARTICLE_\nUniversitat de Cervera\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Universitat de Cervera, de grans proporcions (10.400 m2), \xc3\xa9s un edifici de planta rectangular amb torres prism\xc3\xa0tiques de coberta piramidal als angles, estructurat en tres m\xc3\xb2duls espaiosos disposats entorn de tres grans patis interiors._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal, barroca, datada entre 1726 i 1740 (any en qu\xc3\xa8 s'inaugur\xc3\xa0 l'edifici), es centrada per una portada flanquejada per dos parells de columnes. A sobre hi ha una placa commemorativa, una imatge de la Immaculada Concepci\xc3\xb3, patrona de la instituci\xc3\xb3, i una gran corona reial al cim de la cornisa._NEWLINE_En les seves diferents parts, per\xc3\xb2, la Universitat de Cervera tradueix l'evoluci\xc3\xb3 estil\xc3\xadstica que es d\xc3\xb3na en aquest per\xc3\xadode. Aix\xc3\xad, la fa\xc3\xa7ana interior, feta per Mar\xc3\xadn a partir del 1751, \xc3\xa9s d'un acusat esperit cl\xc3\xa0ssic, per no dir ja academicista: \xc3\xa9s decorada amb pilastres, entaulaments i front\xc3\xb3 d'ordre j\xc3\xb2nic, decorat amb una al\xc2\xb7legoria en relleu de la Saviesa, obra de Jaume Pedr\xc3\xb3. Dues torres bessones de 33 m d'al\xc3\xa7ada emmarquen aquesta fa\xc3\xa7ana. Cada torre presenta dos cossos. Al primer cos hi ha un rellotge i al segon quatre finestres d'arc semicircular amb dovella central. Rematant la construcci\xc3\xb3 de la torre hi ha una cornisa i una balustrada amb pinacles. Per damunt la torre hi ha una estructura de pedra poligonal on s'assenta un coronament de bronze acabat en una \xc3\xa0guila que fa de penell. En un dels campanars hi ha dues campanes._NEWLINE_El cos central de l'edifici, situat perpendicularment a la fa\xc3\xa7ana, entre dos podis quadrats amb una cisterna o templet al mig, allotja el Paranimf, en forma de capella amb tres naus i volta d'aresta amb una c\xc3\xbapula hemisf\xc3\xa8rica, presidida per un magn\xc3\xadfic baldaqu\xc3\xad de l'arquitecte i escultor Jaume Pedr\xc3\xb3 (1780-87). S'accedeix a la capella per una doble escala central que arriba al vest\xc3\xadbul de la capella. La portada \xc3\xa9s als peus, de fusta molt treballada. La c\xc3\xbapula circular \xc3\xa9s de guix. Est\xc3\xa0 dividida en vuit sectors, mitjan\xc3\xa7ant franges verticals: totes conflueixen a la llanterna central, de petites dimensions. Dins la semiesfera de la c\xc3\xbapula es poden observar quatre obertures ovalades amb una parella d'angelets a l'interior de cadascun. Entre elles hi ha finestres allargades amb fins calats. Als v\xc3\xa8rtex hi ha les figures dels quatre evangelistes realitzades en guix. Sant Lluc es troba assegut, mig girat cap al costat esquerre i suportant entre les mans el llibre dels Evangelis. Vesteix t\xc3\xbanica, capa i sand\xc3\xa0lies. Al seu costat hi ha el brau, el seu s\xc3\xadmbol. Als peus hi ha els rostres de dos \xc3\xa0ngels infants i una s\xc3\xa8rie de volutes i cargols que semblen representar els n\xc3\xbavols, el cel, etc. al fons de la figura es pot veure un cavallet de pintor amb un quadre que representa la Verge amb el Nen als bra\xc3\xa7os. Als angles de la petxina hi ha figures d'angelets. Les robes i les figures tenen molt moviment i confereixen gran realisme a l'escultura. Sant Joan est\xc3\xa0 assegut en una mena de n\xc3\xbavol i est\xc3\xa0 vestit amb t\xc3\xbanica, capa i sand\xc3\xa0lies envetades fins a mitja cama. A les mans du el llibre dels Evangelis i a la seva dreta el seu s\xc3\xadmbol, l'\xc3\xa0guila, sobre els pergamins i el tinter. Al fons hi ha un edifici amb moltes pilastres, baranes, finestres, etc., semblant a un palau. Est\xc3\xa0 voltat d'angelets, alguns de cos sencer i d'altres que nom\xc3\xa9s figuren en cap i ales. Tot el conjunt \xc3\xa9s d'una riquesa i treball extraordinaris, dotat de gran moviment i expressivitat. Sant Mateu sobre un fons ocupat per petits \xc3\xa0ngels que duen palmes i un altar amb una creu. El sant est\xc3\xa0 de perfil, assegut amb una t\xc3\xbanica a la falda i els Evangelis a les mans. La mirada es dirigeix al text i una m\xc3\xa0 est\xc3\xa0 en actitud de passar full. Vesteix una mena de t\xc3\xbanica llarga i sand\xc3\xa0lies. Als seus peus i al costat esquerre hi ha tres angelets. La minuciositat amb qu\xc3\xa8 ha estat treballada la barba, les robes i tots els detalls proporciona un aire molt realista a l'escultura. El retaule, de marbre i alabastre de colors, \xc3\xa9s l'obra mestra de Pedr\xc3\xb3. El conjunt escult\xc3\xb2ric, l'an\xc3\xa0lisi estil\xc3\xadstica del qual no pot deslligar-se en absolut del pla arquitect\xc3\xb2nic de la capella, \xc3\xa9s d'una gran cura compositiva, de ritmes alternants i convergents en el moviment ascensional de la Verge. Aquest moviment \xc3\xa9s real\xc3\xa7at per la c\xc3\xbapula, que d\xc3\xb3na al conjunt una il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 i una teatralitat del tot aconseguida. La verge, d'alabastre, ressalta sobre la coloraci\xc3\xb3 dels jaspis del fons. Es troba dempeus sobre una bola del m\xc3\xb3n, trepitjant la serp, s\xc3\xadmbol del pecat. Dos petits \xc3\xa0ngels es troben als seus peus, custodiant-la. La Pur\xc3\xadssima t\xc3\xa9 el cap aixecat al cel, cap on dirigeix la seva mirada. El cap i la resta del cos es troben lleugerament girats vers el costat dret. El vestit, llarg fins als peus, \xc3\xa9s vapor\xc3\xb3s i el mantell li vola als dos costats de la cintura, cosa que d\xc3\xb3na a tota l'escultura una gran mobilitat i esveltesa._NEWLINE_\xc3\x80ngel de grans dimensions, dempeus sobre una mena de n\xc3\xbavol. Tot el pes del cos descansa sobre la cama dreta. El cap i l'esquena lleugerament inclinats cap a l'esquerra i endarrere. Els vestits, molt vaporosos, confereixen a la figura un gran moviment i realisme. Les mans suporten quelcom semblant a un petit edifici, amb una inscripci\xc3\xb3 i personatges menuts._NEWLINE_A l'esquerra de la Verge, separat, hi ha un \xc3\xa0ngel sobre una voluta. Tamb\xc3\xa9 es d'alabastre, presenta les cames estirades, per\xc3\xb2 amb els genolls lleugerament flexionats, amb el bra\xc3\xa7 dret suportant un instrument musical i l'altre sobre el pit. El cap i la mirada es dirigeixen a la verge. El cabell, les plomes de les ales i la t\xc3\xbanica estan minuciosament treballats i expressen un gran realisme i moviment. No es tracta d'una figura est\xc3\xa0tica sin\xc3\xb3 que aconsegueix el m\xc3\xa0xim dinamisme._NEWLINE_\xc3\x80ngel de grans dimensions, situat a l'angle dret del conjunt escult\xc3\xb2ric, d'alabastre. Es troba dempeus sobre una mena de n\xc3\xbavol, repenjat sobre la cama esquerra. Tot el cos est\xc3\xa0 lleugerament inclinat cap al darrere, la mirada dirigida al terra, portant a les mans una mena de torre amb una cinta inscrita en llat\xc3\xad. Les robes semblen mogudes per una lleugera brisa, igual que els cabells, cosa que li confereix un gran dinamisme. Els plecs de la roba, l'anatomia del cos, els cabells, les ales, etc. estan minuciosament realitzades, donant gran realisme i naturalitat a l'escultura._NEWLINE_Als costats de l'altar major hi ha quatre balcons realitzats en fusta o guix. La balustrada pren una forma lleugerament c\xc3\xb2ncava a la part central i convexa als extrems. Est\xc3\xa0 tota pintada de color daurat. De la barana surten quatre columnes retor\xc3\xa7ades que suporten el cos superior, determinant entre elles tres obertures, la m\xc3\xa9s gran la central, coronada per una sumptuosa voluta._NEWLINE_Hi ha un grup escult\xc3\xb2ric de la Pur\xc3\xadssima Concepci\xc3\xb3 a l'altar de la capella.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1717 Felip V dictamin\xc3\xa0 l'ordre de supressi\xc3\xb3 de les set universitats de Catalunya (Lleida, Barcelona, Girona, Tarragona, Tortosa, Solsona i Vic i la creaci\xc3\xb3 d'una \xc3\xbanica universitat central a la ciutat de Cervera. La decisi\xc3\xb3 del rei Felip V volia premiar la fidelitat d'aquesta ciutat a la seva causa durant la Guerra de Successi\xc3\xb3. El seu finan\xc3\xa7ament fou amb les rendes que havien tingut les altres universitats catalanes, entre elles els drets portuaris de Salou._NEWLINE_L'edifici fou projectat i dirigit per l'arquitecte Francesc Soriano, inicialment, i despr\xc3\xa9s per Miguel Mar\xc3\xadn. Els anys invertits en la seva construcci\xc3\xb3 expliquen que hi ha dos estils art\xc3\xadstics clarament diferenciats. De la primera etapa \xc3\xa9s la fa\xc3\xa7ana principal d'estil barroc, feta amb carreus de pedra i emmarcada per una portalada amb dues columnes a cada costat. Sobre s'al\xc3\xa7a la figura de la Immaculada Concepci\xc3\xb3, patrona de la instituci\xc3\xb3, i als peus, una placa commemorativa de bronze. En el punt m\xc3\xa9s elevat s'erigeix la corona reial, recordatori de la fundaci\xc3\xb3 mon\xc3\xa0rquica. De la segona etapa \xc3\xa9s la fa\xc3\xa7ana interior d'estil neocl\xc3\xa0ssic amb un front\xc3\xb3 j\xc3\xb2nic i una al\xc2\xb7legoria de la Saviesa. _NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana interior condueix a un vest\xc3\xadbul amb dues grans escalinates i amb la porta d'acc\xc3\xa9s al paranimf. Aquest edifici t\xc3\xa9 separats dos patis quadrats amb un templet al mig i colls de cisterna coronats per un nen cavalcant un dof\xc3\xad. El cos central del paranimf forma un espai de tres naus i amb c\xc3\xbapula hemisf\xc3\xa8rica. A l'interior es conserva un retaule d'alabastre de Jaume Padr\xc3\xb3. _NEWLINE_L'any 1740 s'hi van comen\xc3\xa7ar a impartir doc\xc3\xa8ncia. La Universitat arrib\xc3\xa0 a concentrar facultats de teologia, c\xc3\xa0nons, humanitats, medicina, filosofia i lleis. Hi van estudiar Josep Finestres, Narc\xc3\xads Monturiol, Joan Prim, Jaume Balmes, Mil\xc3\xa0 i Fontanals i Josep Melcior Prat._NEWLINE_Actualment l'edifici desenvolupa altres funcions; entre altres alberga l'Institut Franc\xc3\xa8s, un centre de recursos pedag\xc3\xb2gics, l'Arxiu Comarcal de la Segarra, la biblioteca, un centre de secund\xc3\xa0ria ESO, que tamb\xc3\xa9 cursa els cursos de batxiller, i un centre associat de la UNED.\n_START_SECTION_\nDisciplina escolar\n_START_PARAGRAPH_\nLa universitat era cat\xc3\xb2lica: els seus alumnes anaven a missa cada dia, tots confessaven i combregaven un diumenge de cada mes. Es mirava molt la manera de vestir. Tots els estudiants havien d'anar amb h\xc3\xa0bits llargs de baieta, amb exclusi\xc3\xb3 expressa de tota mena d'adornament extern de seda. No podien portar espasa, ni cap altra mena d'armes. Els h\xc3\xa0bits escolars eren: sotana llarga fins al cal\xc3\xa7at, negra, i manteu. Els que no gaudien de beca o no pertanyien a algun dels col\xc2\xb7legis establerts a Cervera, vivien a les cases de la ciutat, no a la universitat. Els estudiants havien d'estar reclosos a casa; no podien sortir sense causes molt greus a partir de determinades hores del vespre. No els estaven permesos segons quina mena de jocs, com els de cartes i els daus; els estudiants podien jugar els dies de festa a la tarda i podien practicar els jocs de pilota, de boles, i semblants. _NEWLINE_La relaci\xc3\xb3 entre els alumnes de la universitat i els habitants del poble de Cervera no va ser bona, els alumnes no gaudien dels avantatges dels grans nuclis de poblaci\xc3\xb3 a causa del curt ve\xc3\xafnat de Cervera. Els estudiants en els c\xc3\xa8lebres Goigs dels cerverins manifestaven la seva disconformitat amb la ciutat de Cervera:_NEWLINE_Tant si \xc3\xa9s vila, com ciutat / All\xc3\xb2 que se'n diu Cervera / De dins, el meu cor espera / Sortir-ne ben aviat._NEWLINE_\xc3\x89s cert que el municipi va especular per a enriquir-se a cavall de la Universitat i dels seus estudiants.\n_START_SECTION_\nLa impremta de la Universitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa Universitat de Cervera va comptar amb diversos privilegis, entre ells el de la impressi\xc3\xb3 privativa de llibres de com\xc3\xba ensenyament. Aquest privilegi -que havia de propiciar un important augment de recursos econ\xc3\xb2mics per a la universitat i havia quedat establert pel reial decret de 16 de maig de 1718- prohibia la impressi\xc3\xb3 en qualsevol altra impremta del Principat de Catalunya aix\xc3\xad com la introducci\xc3\xb3 a la Universitat de texts impresos fora de la seva impremta.  _NEWLINE_La Biblioteca de Reserva de la Universitat de Barcelona conserva m\xc3\xa9s de 300 obres publicades per la Universitat de Cervera, aix\xc3\xad com diversos exemples de les marques d'impressor que van identificar la Universitat al llarg de la seva exist\xc3\xa8ncia, i on acostuma a apar\xc3\xa8ixer la imatge de la Immaculada Concepci\xc3\xb3, la seva patrona.\n_START_SECTION_\nInstitut Antoni Torroja\n_START_PARAGRAPH_\nL'institut, que va comen\xc3\xa7ar la seva traject\xc3\xb2ria l'any 1963, va marcar l'inici dels estudis secundaris a la ciutat de Cervera en el marc de la Universitat, un cop reconstru\xc3\xafda dels estralls causats per la guerra civil. Al llarg dels anys ha anat ampliant l'espai i l'oferta educativa. Actualment aplega a m\xc3\xa9s de 297 alumnes i 36 professors i professores._NEWLINE_Ocupa una superf\xc3\xadcie de 3.729 m\xc2\xb2 dins de tot l'edifici (planta baixa, primera, segona i torres)."