b'\n_START_ARTICLE_\nSuzanne Ciani\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nFilla d\'un prestigi\xc3\xb3s cirurgi\xc3\xa0 i n\xc3\xa9ta d\'immigrants italians, Ciani \xc3\xa9s la tercera de sis germans. Des de molt jove va sentir inter\xc3\xa8s per la m\xc3\xbasica. Als set anys la seva mare va portar a casa una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de discos de m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica i Suzanne es va impressionar amb les obres de Bach, Mozart o Beethoven. Va decidir aprendre a tocar el piano encara que, al no agradar-li massa el seu professor, va aprendre solfeig sense cap ajuda._NEWLINE_Sent ja estudiant en el Wellesley College, Suzanne va comen\xc3\xa7ar a dividir el seu temps entre la composici\xc3\xb3 i la interpretaci\xc3\xb3. En aquesta \xc3\xa8poca va comen\xc3\xa7ar tamb\xc3\xa9 el seu inter\xc3\xa8s per la tecnologia quan un professor del MIT li va explicar que estava intentant que un ordinador reprodu\xc3\xads el so d\'un viol\xc3\xad._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la seva graduaci\xc3\xb3 en el Wellsley College, Ciani es va traslladar a la Universitat de Berkeley en la qual va seguir estudiant composici\xc3\xb3. Durant aquest per\xc3\xadode, finals dels anys 60, va con\xc3\xa8ixer a tres dels fundadors de la m\xc3\xbasica electr\xc3\xb2nica: John Chowning, Max Matthews i Don Buchla. Va comen\xc3\xa7ar a treballar per Buchla soldant sintetitzadors. Va dedicar els seg\xc3\xbcents deu anys de la seva vida a explorar les possibilitats d\'aquest instrument, que ella mateixa va construir amb diverses peces que va anar adquirint i va anomenar Buchla. Per a Suzanne Ciani, la m\xc3\xa0gia del sintetitzador radica en la seva capacitat de produir sons que cap altre instrument pot crear._NEWLINE_Per poder anar ampliant el seu Buchla amb nous components, Suzanne va intentar aconseguir un treball com a enginyera de so. En aquesta \xc3\xa8poca, principis dels anys 70, la tasca va resultar del tot impossible per a una dona. El 1974, Ciani va decidir traslladar-se a Nova York i crear la seva pr\xc3\xb2pia companyia, Ciani/Musica, especialitzada a crear m\xc3\xbasica i efectes sonors per a anuncis de televisi\xc3\xb3 i videojocs. Va realitzar anuncis per a companyies com American Express, General Electric, Atari i Coca-cola. Ciani va aconseguir amb el seu sintetitzador realitzar el so d\'una ampolla de Coca-cola obrint-se que es va fer molt popular. Va crear nombrosos temes i logos per a la companyia de refrescos, com la m\xc3\xbasica que acompanyava a l\'espot de "Una Coca-cola i un somriure" (Have a Coke and Smile)._NEWLINE_Va fundar una societat sense \xc3\xa0nim de lucre, la Electronic Center for New Music (Centre electr\xc3\xb2nic per a la nova m\xc3\xbasica) amb la qual intentava promocionar les noves tecnologies en el camp de la m\xc3\xbasica. La societat va fracassar, ja que els patrocinadors no van confiar en una dona pr\xc3\xa0cticament desconeguda que componia amb un instrument poc utilitzat en l\'\xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nPrimers enregistraments\n_START_PARAGRAPH_\nSuzanne va intentar entrar al m\xc3\xb3n de les discogr\xc3\xa0fiques per\xc3\xb2 se li va presentar el mateix problema: ning\xc3\xba confiava en el sintetitzador. Va decidir que ella mateixa es produiria el seu primer enregistrament. Va trigar dos anys a aconseguir-ho, ja que ho va compaginar amb el seu treball en Ciani/Musica i tan sols li dedicava els caps de setmana. L\'\xc3\xa0lbum Seven Waves es va convertir en n\xc3\xbamero u al Jap\xc3\xb3, primer pa\xc3\xads en el qual va apar\xc3\xa8ixer publicat per la companyia Victor Co.._NEWLINE_El seu segon \xc3\xa0lbum, The Velocity of Love, va ser publicat per la companyia nord-americana RCA el 1986. El 1987 va signar un contracte amb la discogr\xc3\xa0fica Private Music on va produir el seu \xc3\xa0lbum Neverland que va obtenir una nominaci\xc3\xb3 als premis Grammy._NEWLINE_Suzanne es va traslladar de nou a Calif\xc3\xb2rnia percrear el seu nou \xc3\xa0lbum, History of  My Heart. La companyia Private Music es va traslladar tamb\xc3\xa9 amb la mala fortuna que, en el trasllat, el disc es va extraviar. Suzanne es va afectar notablement per aquesta p\xc3\xa8rdua i es va veure incapa\xc3\xa7 de gravar un nou disc. Peter Baumman, propietari de Private Music, la va animar a gravar un disc de piano cl\xc3\xa0ssic que es va publicar amb el nom de Pianissimo i que va comptar amb el patrocini de l\'empresa Yamaha.\n_START_SECTION_\nTornada als or\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1989, Ciani va viatjar a It\xc3\xa0lia, pa\xc3\xads en el qual va con\xc3\xa8ixer als seus avantpassats i on va cpmpondre Hotel Lluna, disc b\xc3\xa0sicament electr\xc3\xb2nic per\xc3\xb2 que cont\xc3\xa9 algunes peces amb instruments ac\xc3\xbastics. L\'\xc3\xa0lbum va rebre una nova nominaci\xc3\xb3 als Grammy. L\'\xc3\xbaltim \xc3\xa0lbum que l\'artista va gravar amb la companyia de Baumman va ser The Private Music of Suzanne Ciani._NEWLINE_A principis dels anys 90, Ciani va descobrir que patia c\xc3\xa0ncer de pit. Va decidir que volia guarir-se i dedicar-se plenament a la seva passi\xc3\xb3: la m\xc3\xbasica electr\xc3\xb2nica. Es va instal\xc2\xb7lar a la ciutat de Bolinas, a Calif\xc3\xb2rnia, on va trobar la inspiraci\xc3\xb3 per algunes de les seves m\xc3\xbasiques. El 1994 va contreure matrimoni amb l\'advocat Joe Anderson que la va ajudar a crear la seva pr\xc3\xb2pia companyia discogr\xc3\xa0fica, Seventh Wave, amb la qual va publicar el seu \xc3\xa0lbum Dream Suite._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de les seves diferents produccions discogr\xc3\xa0fiques, Suzanne Ciani ha dut a terme diverses col\xc2\xb7laboracions per a bandes sonores de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules entre les quals destaquen The Incredible Shrinking Woman (La incre\xc3\xafble dona minvant) o Mother Theresa. Tamb\xc3\xa9 ha col\xc2\xb7laborat en diferents produccions televisives. Ha fet gires per Argentina (al costat de Julio Mazziotti), Estats Units, Canad\xc3\xa0, It\xc3\xa0lia, Espanya, M\xc3\xa8xic, Uruguai (al costat de Kitaro i Emil Montgomery) i diferents pa\xc3\xafsos d\'\xc3\x80sia. Ha participat en el S\xc3\xb3nar del 2017 i en el Primavera Sound el 2019.'