b'\n_START_ARTICLE_\nRegle de c\xc3\xa0lcul\n_START_PARAGRAPH_\nEl regle de c\xc3\xa0lcul \xc3\xa9s un calculador anal\xc3\xb2gic mec\xc3\xa0nic. el regle de c\xc3\xa0lcul s\'utilitza principalment per multiplicar i dividir, i tamb\xc3\xa9 per a funcions "cient\xc3\xadfiques" com les arrels, els logaritmes i la trigonometria, per\xc3\xb2 no s\'utilitza gaire per a la suma i la resta._NEWLINE_Hi ha una gran varietat d\'estils de regles de c\xc3\xa0lcul i generalment s\xc3\xb3n circulars amb un conjunt estandarditzat de marques (escales) essencials per a fer els c\xc3\xa0lculs matem\xc3\xa0tics. els regles de c\xc3\xa0lcul fabricades per a camps especialitzats com l\'aviaci\xc3\xb3 o les finances tenen escales addicionals que ajuden en els c\xc3\xa0lculs m\xc3\xa9s habituals en aquest camp._NEWLINE_William Oughtred, Edmund Gunter i Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e Mannheim, entre altres, van desenvolupar els regles de c\xc3\xa0lcul basant-se en el treball sobre logaritmes fet cap al 1600 per John Napier. Abans que sort\xc3\xads la calculadora de butxaca, el regle de c\xc3\xa0lcul era l\'eina de c\xc3\xa0lcul matem\xc3\xa0tic m\xc3\xa9s usat en ci\xc3\xa8ncia i enginyeria. Entre els anys 1950 i 1960 la utilitzaci\xc3\xb3 dels regles de c\xc3\xa0lcul va continuar tot i la gradual introducci\xc3\xb3 dels aparells de c\xc3\xa0lcul digitals; per\xc3\xb2 cap al 1974 la calculadora cient\xc3\xadfica  electr\xc3\xb2nica va fer que el regle esdevingu\xc3\xa9s obsolet i la majoria de subministradors van deixar el negoci.\n_START_SECTION_\nConceptes b\xc3\xa0sics\n_START_PARAGRAPH_\nEl regle de c\xc3\xa0lcul m\xc3\xa9s senzill utilitza dues escales logar\xc3\xadtmiques per a permetre fer multiplicacions i divisions r\xc3\xa0pidament. Si es fan a m\xc3\xa0, aquestes operacions poden trigar molt de temps i \xc3\xa9s possible fer errors. Regles de c\xc3\xa0lcul m\xc3\xa9s complexes permeten fer d\'altres c\xc3\xa0lculs com arrels quadrades, exponencials, logaritmes i funcions trigonom\xc3\xa8triques._NEWLINE_En general, els c\xc3\xa0lculs matem\xc3\xa0tics es fan alineant una marca que hi ha a la banda lliscant central amb una marca en una de les bandes fixes, i llavors, observant les posicions relatives d\'altres marques en les bandes. Els nombres alineats amb els marques donen el valor aproximat del producte, el quocient, o d\'altres resultats calculats._NEWLINE_L\'usuari determina la posici\xc3\xb3 del separador decimal en el resultat, basat en una estimaci\xc3\xb3 mental. La notaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica s\'utilitza per fer un seguiment del separador decimal en c\xc3\xa0lculs m\xc3\xa9s formals. Els passos en el c\xc3\xa0lcul de la suma i la resta es fan generalment mentalment o sobre paper, i no utilitzant el regle de c\xc3\xa0lcul._NEWLINE_La majoria dels regles de c\xc3\xa0lcul consisteixen en tres bandes lineals de la mateixa longitud, alineades en paral\xc2\xb7lel i enganxades entre si de tal manera que la banda central es pot moure longitudinalment respecte a les altres dues. Les altres dues bandes exteriors estan fixades de tal manera que les seves posicions relatives no canvien. _NEWLINE_Alguns regles de c\xc3\xa0lcul (models "d\xc3\xbaplex") tenen escales a les dues cares del regle i de la banda lliscant, altres en una cara de les bandes exteriors i en les dues cares en la banda lliscant (que es pot treure i tornar a inserir en cas que sigui necessari), encara es troben d\'altres que nom\xc3\xa9s en tenen en una cara (regles "s\xc3\xadmplex"). Per trobar punts corresponents en escales que no estan adjacent les unes a les altres s\'utilitza un cursor lliscant amb una l\xc3\xadnia vertical per alinear o, en els models d\xc3\xbaplex, estan a l\'altra cara del regle. El cursor tamb\xc3\xa9 pot enregistrar un resultat intermedi en qualsevol de les escales.\n_START_SECTION_\nDivisi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 de sota demostra el c\xc3\xa0lcul de 5.5/2. El 2 en la part superior de l\'escala es col\xc2\xb7loca sobre el 5.5 de l\'escala inferior. L\'1 en l\'escala superior est\xc3\xa0 a sobre del quocient, 2.75. Hi ha m\xc3\xa9s d\'un m\xc3\xa8tode per dividir, per\xc3\xb2 el m\xc3\xa8tode presentat t\xc3\xa9 l\'avantatge que el resultat final no pot caure fora de l\'escala, perqu\xc3\xa8 es pot triar utilitzar l\'1 al cada punta.'