b"\n_START_ARTICLE_\nTamara de Lempicka\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer en el si d'una fam\xc3\xadlia acabalada i, des de petita, va ser una nena autorit\xc3\xa0ria i amb car\xc3\xa0cter. El 1910, pinta el seu primer treball, el retrat de la seva germana. El 1911 fa, amb la seva \xc3\xa0via, un viatge a It\xc3\xa0lia, on descobreix la passi\xc3\xb3 per l'art._NEWLINE_El 1916, es casa a Sant Petersburg amb l'advocat polon\xc3\xa8s Tadeusz \xc5\x81empicki, amb qui porta una vida luxosa fins que esclata la Revoluci\xc3\xb3 d'Octubre. Tadeusz \xc3\xa9s empresonat, per\xc3\xb2 ella el treu de la pres\xc3\xb3 i es traslladen a Copenhaguen._NEWLINE_El 1923, es muden a Par\xc3\xads, on neix la seva filla Kizette. Tamara fa classes de pintura amb Andr\xc3\xa9 Lhote. M\xc3\xa9s tard, exposar\xc3\xa0 el seu caracter\xc3\xadstic estil art d\xc3\xa9co en diverses galeries de Par\xc3\xads, com ara la Colette Weill. El 1925, t\xc3\xa9 lloc la primera exposici\xc3\xb3 d'art d\xc3\xa9co a Par\xc3\xads i ella s'hi fa un nom com a artista. M\xc3\xa9s tard, viatjar\xc3\xa0 amb la seva filla a It\xc3\xa0lia per admirar de nou l'art itali\xc3\xa0. El 1927, el seu quadre Kizette al balc\xc3\xb3 obt\xc3\xa9 el primer premi de l'Exposici\xc3\xb3 Internacional de Bordeus._NEWLINE_El 1929, es divorcia de Tadeusz i coneix el bar\xc3\xb3 Raoul Kuffner, un col\xc2\xb7leccionista de la seva obra. Al seu costat, viatja als Estats Units d'Am\xc3\xa8rica. All\xc3\xa0 accepta casar-se amb ell, tot i que no oculta la seva orientaci\xc3\xb3 bisexual. Es fa famosa entre la burgesia novaiorquesa i exposa en diverses galeries nord-americanes i europees. El 1933, \xc3\xa9s temporalment a Chicago, on treballa amb Willem de Kooning i Georgia O'Keeffe. El 1938 s'estableix a Beverly Hills._NEWLINE_El 1941, Kizette se'n va a viure amb la seva mare. El 1960, Tamara canvia d'estil i passa a fer abstracci\xc3\xb3. El 1962 el bar\xc3\xb3 es mor._NEWLINE_El 18 de mar\xc3\xa7 del 1980, Tamara de Lempicka mor a Cuernavaca (M\xc3\xa8xic). Kizette fa realitat la voluntat de la seva mare i, acompanyada de l'escultor mexic\xc3\xa0 V\xc3\xadctor Manuel Contreras (hereu de gran quantitat d'obres de la pintora), puja en un helic\xc3\xb2pter i llan\xc3\xa7a les cendres de Tamara dins el cr\xc3\xa0ter del volc\xc3\xa0 Popocat\xc3\xa9petl._NEWLINE_Tamara de Lempicka recorda, en el seu autoretrat del 1929, Tamara en Bugatti verd, la tr\xc3\xa0gica mort de la ballarina nord-americana Isadora Duncan, que mor\xc3\xad estrangulada el 1927, quan el xal se li enred\xc3\xa0 en una de les rodes posteriors del seu Bugatti.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva producci\xc3\xb3 se centra en retrats femenins i en nus d'ambd\xc3\xb3s sexes. Seguint la tend\xc3\xa8ncia de la pintura art d\xc3\xa9co, pinta dones et\xc3\xa8ries, amb vestits vaporosos i dits llargs, tot i que fan una impressi\xc3\xb3 f\xc3\xa8rria i escultural per la pinzellada polida i els contrastos marcats de llums i ombres. Son els seus millores exemples, juntament amb els nus. Les seves principals influ\xc3\xa8ncies s\xc3\xb3n Botticelli, Bronzino, el retrat manierista en general i el cubisme, per\xc3\xb2 sense arribar a l'art abstracte. Curiosament, Tamara emprava aquest eclecticisme o fusi\xc3\xb3 d'estils antics per representar temes actuals, en qu\xc3\xa8 les figures porten roba i pentinats d'\xc3\xbaltima moda._NEWLINE_Encara que les imatges m\xc3\xa9s populars del seu art s\xc3\xb3n nus, tamb\xc3\xa9 va retratar la seva filla en diverses ocasions i persones relacionades amb la burgesia art\xc3\xadstica de Par\xc3\xads i Nova York. Tamb\xc3\xa9 va realitzar quadres de flors._NEWLINE_La seva est\xc3\xa8tica ha atret estrelles de l'espectacle com Barbra Streisand, Jack Nicholson i Madonna, de qui es diu que col\xc2\xb7leccionen les seves pintures. Madonna es va inspirar en aquesta pintora per al seu v\xc3\xaddeo musical Vogue, el 1990. Tamb\xc3\xa9 apareix un quadre de Tamara a l'Open Your Heart, de la mateixa cantant. _NEWLINE_El 1990 Pablo Sodos estrena a Argentina TAMARA (The Living Movie), que recrea de forma teatral la visita de la pintora a Il Vittoriale degli Italiani, casa del poeta Gabriele d\xe2\x80\x99Annunzio."