b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Anna de Barcelona\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'Orde del Sant Sepulcre de Jerusalem va enviar l'any 1141 uns monjos, dirigits per Guerau, amb l'objectiu d'establir-se a Barcelona i a la resta de la pen\xc3\xadnsula. El 1145 ja hi ha const\xc3\xa0ncia del primer prior, Bernat, antic canonge de la catedral de Barcelona, que s'encarreg\xc3\xa0 del nou monestir barcelon\xc3\xad mentre que Guerau va actuar com a prior general per tota la pen\xc3\xadnsula. _NEWLINE_Inicialment es varen establir en una esgl\xc3\xa9sia situada prop de la catedral i comen\xc3\xa7aren a registrar donacions a favor de la comunitat. El 1177 hi ha const\xc3\xa0ncia de la construcci\xc3\xb3 d'una nova esgl\xc3\xa9sia situada a l'indret actual. L'any 1215 una butlla del papa Innocenci III va confirmar les propietats del monestir._NEWLINE_El monestir de Santa Anna va tenir diverses cases filials, incloent el priorat del Sant Sepulcre d'Ol\xc3\xa8rdola (abans de 1175), el Sant Sepulcre de Peralada (segle XII), Sant Miquel de la Comanda dels Prats de Rei (1261), el Priorat de Marc\xc3\xa8vol (segle XIII), el Lled\xc3\xb3 de Valls (1376) i Sant Vicen\xc3\xa7 de Garraf (1421)._NEWLINE_El 1423 es va unir amb el monestir de Santa Eul\xc3\xa0lia del Camp, que anys abans s'havia traslladat al convent desocupat dels frares del sac. Amb aquesta uni\xc3\xb3 el cenobi va passar a denominar-se de Santa Anna i Santa Eul\xc3\xa0lia. L'any 1489 va ser suprimit l'orde del Sant Sepulcre, que s'incorpor\xc3\xa0 a l'Orde de l'Hospital, per\xc3\xb2 el monestir de Santa Anna va continuar anomenant-se del Sant Sepulcre._NEWLINE_El monestir va acollir les Corts de Barcelona de 1493 convocades pel rei Ferran II._NEWLINE_A partir de 1592 va convertir-se en una col\xc2\xb7legiata secular, malgrat l'oposici\xc3\xb3 del seu prior Jaume Castellar, que va ser excomunicat. La parr\xc3\xb2quia de Santa Anna es va crear l'any 1822. L'any 1936 un incendi va destruir la c\xc3\xbapula, que posteriorment fou reconstru\xc3\xafda amb un cimbori de ma\xc3\xb3._NEWLINE_La capella dels perdons, del segle XIV i situada a l'esquerra de l'absis principal, cont\xc3\xa9 un grup d'est\xc3\xa0tues que representen el Sant Enterrament. Les est\xc3\xa0tues originals, del segle XV, es varen perdre. Segons la tradici\xc3\xb3, davant d'aquestes est\xc3\xa0tues es guanyaven les mateixes indulg\xc3\xa8ncies que al Sant Sepulcre de Jerusalem._NEWLINE_El 17 de mar\xc3\xa7 de 1991, gr\xc3\xa0cies a les gestions del sacerdot i acad\xc3\xa8mic lleidat\xc3\xa0 Mn. Jordi Farr\xc3\xa9, llavors vicari de Santa Anna, es va recuperar la rel\xc3\xadquia del Sant Sepulcre que havia desaparegut durant la Guerra Civil, es va beneir el grup escult\xc3\xb2ric del Sant Enterrament i es van restaurar les indulg\xc3\xa8ncies espirituals tradicionalment establertes per la Santa Seu (el conegut 'Jubileu dels Perdons'), coincidint amb el 850\xc3\xa8 aniversari de l'Orde a la Corona d'Arag\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPriorat\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu patrimoni, aconseguit per via de donatius i deixes pies, inclo\xc3\xafa propietats a Barcelona i a altres zones de Catalunya. Una d'aquestes propietats era Palafrugell: al desembre del 1194, Alfons el Cast va fer donaci\xc3\xb3 a l'orde del Sant Sepulcre dels actuals termes municipals de Palafrugell i Mont-ras. En diferents escuts esculpits en edificis del nucli antic de Palafrugell, en fites de terme i en documentaci\xc3\xb3 conservada a l'Arxiu Municipal es pot veure la creu patriarcal de Jerusalem, escut que utilitzava el prior de Santa Anna, superior m\xc3\xa0xim de la comunitat de Barcelona i que incorporava als seus t\xc3\xadtols el de bar\xc3\xb3 de les set torres, en refer\xc3\xa8ncia a les torres de la muralla de Palafrugell. Fins al segle XIX Palafrugell va estar sota el domini del priorat de Santa Anna de Barcelona, un domini compartit amb els monestirs de Sant Miquel de Cru\xc3\xaflles, de Sant Pere de Galligants o de Sant Feliu de Gu\xc3\xadxols i entre altres senyors que tamb\xc3\xa9 hi tenien propietats i drets adquirits.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia va iniciar-se a mitjans del segle XII en el per\xc3\xadode rom\xc3\xa0nic. El monestir fou edificat per l'arquitecte Ramon Amadeu, amb l'esgl\xc3\xa9sia col\xc2\xb7legiata de Santa Anna. La construcci\xc3\xb3 continu\xc3\xa0 durant els tres seg\xc3\xbcents segles, ja en per\xc3\xadode g\xc3\xb2tic._NEWLINE_Actualment es conserva l'estructura rom\xc3\xa0nica original del temple, amb absis quadrat i planta de creu, coberts amb una volta de can\xc3\xb3 apuntada del segle XIII. La porta d'estil g\xc3\xb2tic \xc3\xa9s de l'any 1300. En el segle XIV es va allargar la nau que ja fou coberta amb volta g\xc3\xb2tica de creueria i en el segle XV es constru\xc3\xad el cimbori. El cimbori va ser reconstru\xc3\xaft en obra vista despr\xc3\xa9s de la guerra civil espanyola. La capella dels Perdons, del segle XIV, est\xc3\xa0 situada a l'esquerra de l'absis. Cal destacar el sepulcre del cavaller Miquel de Boera, del segle XVI. La nova capella del Sant\xc3\xadssim est\xc3\xa0 decorada amb pintures de Pere Pruna i la capella dels Esportistes (1960-1963) amb pintures al fresc d'Ignasi Maria Serra i Goday."