b"\n_START_ARTICLE_\nSegre Mitj\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl Segre Mitj\xc3\xa0 (conegut tamb\xc3\xa9 com a Mig Segre o Ribera del Segre i, hist\xc3\xb2ricament, com Urgell Mitj\xc3\xa0) \xc3\xa9s una contrada prepirinenca de Catalunya.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 i localitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'extensi\xc3\xb3 del territori que forma el Segre Mitj\xc3\xa0 canvia segons si definim aquest territori com a comarca natural o comarca al voltant d'un mercat. _NEWLINE_La comarca natural de la Ribera de Segre o Urgell Mitj\xc3\xa0 s'est\xc3\xa9n al voltant del curs fluvial mitj\xc3\xa0 del Segre. La seva delimitaci\xc3\xb3 ve marcada al nord pel Grau d'Oliana que la separa de l'Alt Segre, i al sud per la desembocadura del riu Noguera Ribagor\xc3\xa7ana, que la separa del Segri\xc3\xa0 i el Baix Segre. Aquesta comarca natural limita pel nord amb el Montsec i l'Urgellet i pel sud amb la Plana d'Urgell i l'Alt Si\xc3\xb3, i inclou pr\xc3\xa0cticament la totalitat de la Noguera, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de les Riberes d'Oliana i de Bassella. Balaguer n'\xc3\xa9s la poblaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran._NEWLINE_Si en canvi prenem la comarca al voltant d'un mercat, la reivindicaci\xc3\xb3 del Segre Mitj\xc3\xa0 ha canalitzat la voluntat de Ponts de tenir una comarca pr\xc3\xb2pia pel fet de quedar allunyada de Balaguer i de les altres capitals de comarca. Aquesta proposta de nova comarca ha nascut dels set municipis de la rodalia de Ponts, sis de la Noguera (la Baronia de Rialb, Tiurana, Vilanova de l'Aguda, Cabanabona, Oliola i el mateix Ponts) i un municipi de la Segarra (Sana\xc3\xbcja). La popularitzaci\xc3\xb3 recent del nom Segre Mitj\xc3\xa0 al voltant d'aquest territori ha servit per cohesionar una \xc3\xa0rea que paisatg\xc3\xadsticament est\xc3\xa0 constitu\xc3\xafda per dos unitats molt diferenciades, al nord la zona del Segre-Rialb, i al sud i est la zona de la Vall del Llobreg\xc3\xb3s._NEWLINE_Des de 1897 apareixen propostes de comarcalitzaci\xc3\xb3 administrativa al voltant de Ponts que en la majoria de casos tamb\xc3\xa9 inclouen la rodalia d'Oliana i d'Artesa de Segre, si b\xc3\xa9 aquestes zones no s'hi han mostrat del tot favorables. Una d'aquestes propostes \xc3\xa9s l'Informe Roca, que justifica la creaci\xc3\xb3 d'aquesta comarca per diferents raons: l'exist\xc3\xa8ncia antigament de dues oficialats eclesi\xc3\xa0stics, la de Ponts i la d'Oliana; les diferents propostes de comarcalitzaci\xc3\xb3; l'exist\xc3\xa8ncia de tres rodalies for\xc3\xa7a marcades al voltant d'Artesa de Segre, Ponts i Oliana; i finalment per a l'equilibri territorial, ja que aquests territoris actualment pertanyen a les dues comarques m\xc3\xa9s grans de Catalunya. Ponts ocupa la posici\xc3\xb3 central, a mig cam\xc3\xad entre Artesa i Oliana, i es proposa com a la capital en l'anomenat Informe Roca. En aquest mateix informe s'hi destaquen algunes actuacions per vertebrar millor aquesta nova comarca com agregacions de municipis i que el poble solson\xc3\xad de Madrona (actualment del terme municipal de Pinell de Solson\xc3\xa8s) formi part del municipi de Bassella.\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nLa denominaci\xc3\xb3 de la contrada com a Segre Mitj\xc3\xa0 o Mig Segre, com el seu propi nom indica, li ve donada per qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el riu Segre qui la travessa i \xc3\xa9s precisament a la meitat del seu recorregut quan ho fa. \xc3\x89s, doncs, el Segre qui li configura a la comarca una unitat morfol\xc3\xb2gica i esdev\xc3\xa9 un dels nexes d'uni\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important entre els habitants que hi resideixen. No obstant, altres rius com el Llobreg\xc3\xb3s, el Rialb o la riera de Madrona transcorren per aquestes terres."