b'\n_START_ARTICLE_\nAugustin Ndindiliyimana\n_START_SECTION_\nServei militar\n_START_PARAGRAPH_\nNdindiliyimana va n\xc3\xa9ixer a la comuna de Nyaruhengeri en la Prov\xc3\xadncia de Butare. Es va incorporar a l\'ex\xc3\xa8rcit el 1966 i es va inscriure a l\'acad\xc3\xa8mia militar i despr\xc3\xa9s de la seva graduaci\xc3\xb3 el 1968 va assistir al Reial Alt Institut de Defensa a Brussel\xc2\xb7les de 1971 i 1974. Quan Ndindiliyimana va tornar, se li va assignar a treballar al centre d\'entrenament b\xc3\xa0sic de Kanombe i, mentre estava all\xc3\xad, va ajudar a establir el Batall\xc3\xb3 Para Comando el 1975 i va servir com a director d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia i formaci\xc3\xb3 de la unitat. En 1977 va ser transferit a l\' \xc3\x89cole Sup\xc3\xa9rieure Militaire, on impartia cursos i comandava un grup d\'alumnes. Posteriorment, el 1979 va ser transferit a la Caserna General de l\'ex\xc3\xa8rcit ruand\xc3\xa8s i es va convertir en el cap de personal de l\'Estat Major i va ser l\'encarregat de reclutar oficials s\xc3\xa8nior, junior i no comissionat, aix\xc3\xad com allistar soldats fins a 1982. Ndindiliyimana va passar per les files de l\'Ex\xc3\xa8rcit de Rwanda com a comandant, despr\xc3\xa9s tinent coronel i finalment coronel.\n_START_SECTION_\nServei civil\n_START_PARAGRAPH_\nJuntament amb els seus deures militars, Ndindiliyimana va servir en nombrosos c\xc3\xa0rrecs ministerials al govern de Ruanda a partir de febrer de 1982, quan va ser nomenat Ministre de Joventut i Esports. Despr\xc3\xa9s de ser nomenat ministre de Transport i Comunicaci\xc3\xb3 1990 i Ministre a la Presid\xc3\xa8ncia per a la Defensa i Afers de Seguretat el 1991 i va acabar de servir com a Ministre de Defensa des de desembre de 1991 fins a abril de 1992. Tamb\xc3\xa9 va ser elegit president del Comit\xc3\xa8 Ol\xc3\xadmpic de Ruanda l\'any 1992 i va servir fins a mar\xc3\xa7 de 1994. Juntament amb aquest rol el 1993, va ser seleccionat com a secretari de la Zona 4 del Comit\xc3\xa8 Ol\xc3\xadmpic Internacional responsable de les zones d\'\xc3\x80frica Central i Occidental.\n_START_SECTION_\nServei de gendarmeria\n_START_PARAGRAPH_\nAl juny de 1992 va ser nomenat Cap de Gabinet de la Gendarmeria Nacional. Despr\xc3\xa9s del seu nomenament, va comen\xc3\xa7ar a reconstruir l\'estructura de comandament de l\'organitzaci\xc3\xb3, revisant la capacitat de la Gendarmeria i, el juny de 1993, va escriure un informe sobre la integraci\xc3\xb3 del Front Patri\xc3\xb2tic Ruand\xc3\xa8s a la Gendarmeria. L\'1 de gener de 1994 va ser ascendit al rang de General de Divisi\xc3\xb3 en virtut de les disposicions dels acords d\'Arusha. El 7 d\'abril de 1994 despr\xc3\xa9s de l\'assassinat del president de Ruanda, Ndindiliyimana es va convertir en membre del Comit\xc3\xa8 de Crisis, que estava format per alguns l\xc3\xadders de les Forces Armades de Ruanda, per\xc3\xb2 va acabar el 9 d\'abril despr\xc3\xa9s de la restauraci\xc3\xb3 del govern civil.\n_START_SECTION_\nPost-Gendarmeria\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el mig del genocidi el 5 de juny de 1994, Ndindiliyimana va ser reempla\xc3\xa7at com a Cap d\'Estat Major de la Gendarmeria i va ser nomenat ambaixador a Alemanya. El 17 de juny de 1994, es va dirigir a Ruanda pel Zaire en direcci\xc3\xb3 a B\xc3\xa8lgica, on arribaria entre el 1 i el 2 de juliol de 1994. Alguns militars de l\'ex\xc3\xa8rcit belga van ajudar a viatjar a Ndindiliyimana i eventualment va arribar a B\xc3\xa8lgica i va obtenir estatus de refugiat temporal. El 1996 la Comissi\xc3\xb3 Belga de Refugiats va negar la seva sol\xc2\xb7licitud oficial d\'asil a causa de "serioses raons per pensar que el subjecte va cometre crims contra la humanitat", per\xc3\xb2 la sent\xc3\xa8ncia va ser revocada dos anys despr\xc3\xa9s per un panell de revisi\xc3\xb3. Ndindiliyimana va viure a B\xc3\xa8lgica fins a la seva acusaci\xc3\xb3 i detenci\xc3\xb3 l\'any 2000.\n_START_SECTION_\nPaper durant el genocidi\n_START_PARAGRAPH_\nNdindiliyimana va ser acusat i absolt pel Tribunal Penal Internacional per a Ruanda (TPIR) de conspirar amb altres oficials ruandesos d\'alt nivell per planificar la log\xc3\xadstica del genocidi ruand\xc3\xa8s. Tamb\xc3\xa9 va ser acusat i absolt del c\xc3\xa0rrec que, a principis d\'abril de 1994, va informar als l\xc3\xadders "interahamwe" d\'un pla del comandant de la for\xc3\xa7a UNAMIR Rom\xc3\xa9o Dallaire per cercar un amagatall d\'armes, un amagatall que mai va existir._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Juv\xc3\xa9nal Habyarimana, Ndindiliyimana va ser un dels alts funcionaris ruandesos per servir al Comit\xc3\xa8 de Crisi, juntament amb Th\xc3\xa9oneste Bagosora i Tharcisse Renzaho que nom\xc3\xa9s va durar dos dies. Els jutges del TPIR van trobar que el seu paper en el Comit\xc3\xa8 era positiu i que sempre va tractar d\'aconseguir una resoluci\xc3\xb3 pac\xc3\xadfica del conflicte._NEWLINE_Ndindiliyimana s\'esmenta amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia en la cr\xc3\xb2nica de Rom\xc3\xa9o Dallaire aleshores comandant de la for\xc3\xa7a d\'UNAMIR. Dallaire escriu que sempre havia considerat les seves lleialtats [de Ndindiliyimana] un enigma i inicialment va suposar que representava una veu moderada al comit\xc3\xa8 de crisi. Dallaire va admetre en el judici que la ra\xc3\xb3 per la qual va considerar Ndindiliyimana un enigma perqu\xc3\xa8 esperava que Ndindilyimana organitz\xc3\xa9s un cop d\'estat contra el govern, per\xc3\xb2 el cop d\'estat mai va tenir lloc com esperava Dallaire. El general Dallaire va declarar en nom seu en el seu judici i va declarar que Ndindiliyimana estava essencialment despullat del seu comandament a partir del 7 d\'abril de 1994 i que va treballar amb Dallaire durant tota la guerra per intentar aturar els assassinats i protegir els civils._NEWLINE_En la seva autobiografia, Paul Rusesabagina diu que Ndindiliyimana era m\xc3\xa9s moderat i que no semblava aprovar del tot el genocidi. Tamb\xc3\xa9 assenyala que Ndindiliyimana va ser responsable del desmantellament d\'un desviament potencialment desastr\xc3\xb3s davant l\'H\xc3\xb4tel des Mille Collines. De fet, l\'evid\xc3\xa8ncia en el judici era que els gendarmes de Ndindiliyimana inicialment protegien tutsis a l\'Hotel Milles Collines, assistits m\xc3\xa9s tard, a petici\xc3\xb3 de Ndindiliyimana, per unitats de la UNAMIR.  L\'afirmaci\xc3\xb3 de Rusesabagina de protegir tutsis a l\'hotel no t\xc3\xa9 fonament. Alison Desforges va declarar en el seu judici el novembre de 2006 que Ndindiliyimana es va oposar al genocidi, va actuar per frenar els assassinats i es va veure amena\xc3\xa7at perqu\xc3\xa8 tenia oficials tutsis i homes en la seva escorta de protecci\xc3\xb3. Les transcripcions d\'aquests testimonis estan disponibles pel seu advocat, Christopher Black de Toronto, Canad\xc3\xa0 i al TPIR.\n_START_SECTION_\nAcusaci\xc3\xb3 i arrest\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 de gener del 2000, el Tribunal Penal Internacional per a Ruanda va dictar una acusaci\xc3\xb3 contra Ndindiliyimana juntament amb altres tres militars ruandesos, Augustin Bizimungu, Fran\xc3\xa7ois-Xavier Nzuwonemeye, i Innocent Sagahutu, acusant Ndindiliyimana de conspiraci\xc3\xb3 per cometre genocidi, genocidi, complicitat en el genocidi, assassinat com a crim contra la humanitat, assassinat com a delicte contra la humanitat, extermini com a delicte contra la humanitat, persecuci\xc3\xb3 per motius pol\xc3\xadtics, racials o religiosos com a crim contra la humanitat ", altres actes inhumans com a delicte contra la humanitat" i diversos crims de guerra. En la seva acusaci\xc3\xb3, els fiscals van al\xc2\xb7legar que Ndindiliyimana va jugar un paper central en l\'elaboraci\xc3\xb3 d\'un pla per exterminar la poblaci\xc3\xb3 tutsi aix\xc3\xad com els opositors pol\xc3\xadtics del govern hutu juntament amb ordenar massacres i crims contra la humanitat espec\xc3\xadfics sobre la poblaci\xc3\xb3 tutsi. Al costat d\'aquestes al\xc2\xb7legacions, van al\xc2\xb7legar que Ndindiliyimana era c\xc3\xb2mplice en l\'assassinat de la primer ministre de Ruanda, Agathe Uwilingiyimana, per haver estat conscient que els soldats belgues i ghaneses que la protegien estaven sent colpejats i despr\xc3\xa9s executats pels soldats ruandesos per\xc3\xb2 no haver fet res per aturar-lo. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'acusaci\xc3\xb3 va ser arrestat a B\xc3\xa8lgica el 29 de gener del 2000 i lliurat a la cust\xc3\xb2dia del TPIR a Arusha, Tanz\xc3\xa0nia.. Va ser defensat per l\'advocat canadenc advocat Christopher Black.\n_START_SECTION_\nConvicci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 29 de gener de 2000 va ser arrestat a B\xc3\xa8lgica i lliurat a cust\xc3\xb2dia del TPIR a Arusha, Tanz\xc3\xa0nia. Va ser defensat per l\'advocat canadenc canadenc Christopher Black.\n_START_SECTION_\nAbsoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'11 de febrer de 2014 va ser absolt de tots els altres c\xc3\xa0rrecs de cometre genocidi, crims contra la humanitat i crims de guerra, encara que els jutges de la Sala d\'Apel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 van descobrir que era molt dubt\xc3\xb3s que els gendarmes estiguessin involucrats en la parr\xc3\xb2quia de Kansi. El judici el TPIR va recon\xc3\xa8ixer el "suport consistent de Ndindiliyimana als Acords d\'Arusha i la resoluci\xc3\xb3 pac\xc3\xadfica del conflicte entre les forces governamentals de Ruanda i el Front Patri\xc3\xb2tic Ruand\xc3\xa8s, la seva oposici\xc3\xb3 a les massacres a Ruanda. I el fet que havia salvat la vida de molts tutsis. El Tribunal tamb\xc3\xa9 va considerar que la seva detenci\xc3\xb3 i acusaci\xc3\xb3 semblava motivada pol\xc3\xadticament. Havia estat detingut durant onze anys abans de la sent\xc3\xa8ncia. El TPIR va ordenar el seu alliberament per\xc3\xb2 Ndindiliyimana no va poder tornar a B\xc3\xa8lgica i es va veure obligat a romandre en una casa de seguretat de l\'ONU a Arusha, Tanz\xc3\xa0nia. A finals de setembre de 2014, el govern belga va permetre que torn\xc3\xa9s a B\xc3\xa8lgica amb de la seva fam\xc3\xadlia despr\xc3\xa9s de gaireb\xc3\xa9 15 anys de detenci\xc3\xb3 a Tanz\xc3\xa0nia.'