b'\n_START_ARTICLE_\nLa Carlota\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Carlota fundada en 1767 a causa de l\'inter\xc3\xa8s del rei Carles III per colonitzar algunes zones despoblades de la vall del Guadalquivir i Sierra Morena (vegeu Colonitzaci\xc3\xb3 de Sierra Morena i Andalusia). El marc legal per a portar a terme aquesta empresa colonitzadora ho va constituir el Fur de les Noves Poblacions d\'Andalusia, que va establir tres grans zones de colonitzaci\xc3\xb3 les cap\xc3\xa7aleres de la qual serien La Carolina, La Carlota i La Luisiana. _NEWLINE_L\'objectiu d\'aquesta colonitzaci\xc3\xb3 va ser doble: d\'una banda protegir el tr\xc3\xa0nsit de dilig\xc3\xa8ncies poblant aquestes zones (despoblades despr\xc3\xa9s de la neteja \xc3\xa8tnica que va seguir a la invasi\xc3\xb3 castellana d\'Al-Andalus) que servien de refugi al bandolerisme, i per altra posar en explotaci\xc3\xb3 grans zones improductives fins llavors. El projecte va ser impulsat per dos grans il\xc2\xb7lustrats: Pedro Rodr\xc3\xadguez de Campomanes i Pablo de Olavide, qui va ser comissionat per a portar a terme la colonitzaci\xc3\xb3. El reclutament de colons que habitarien aquestes terres li va ser encarregat a l\'aventurer Juan Gaspar de Thurriegel, que va portar a Espanya prop de sis mil colons cat\xc3\xb2lics alemanys i flamencs, a m\xc3\xa9s d\'alguns catalans i valencians. Aquest \xc3\xa9s el motiu que encara subsisteixin cognoms i trets \xc3\xa8tnics centreeuropeus entre els seus habitants. D\'aquells 6.000 colons es van establir a la Carlota aproximadament 1.600. A la influ\xc3\xa8ncia francesa i de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 es deu el qual administrativament el municipi es divid\xc3\xads en "departaments", i no en llogarets, i que la Real Carlota an\xc3\xa9s no solament la cap\xc3\xa7alera del seu actual municipi, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 cabdal de les col\xc3\xb2nies occidentals, que comprenien San Sebasti\xc3\xa1n de los Ballesteros, Fuente Palmera i La Luisiana. Pel mateix motiu l\'urbanisme de La Carlota \xc3\xa9s ortogonal, amb carrers que es creuen perpendicularment i donen lloc a illes regulars, que s\'estenen a banda i banda del Cam\xc3\xad ral (despr\xc3\xa9s carretera nacional IV) que duia des de Cadis a Madrid. Entre els seus vilatjans il\xc2\xb7lustres es troba l\'escriptor Juan Bernier.'