b"\n_START_ARTICLE_\nMesquita d'Aqsunqur\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nXams-ad-Din \xc3\x80qsunqur era un personatge important de la cort, fou governador a Gaza i Tr\xc3\xadpoli sota el regnat del sold\xc3\xa0 An-N\xc3\xa0ssir Muh\xc3\xa0mmad ibn Qal\xc3\xa0wun (governant entre 1293 i 1341, en tres etapes), i gendre seu. Va tenir for\xc3\xa7a influ\xc3\xa8ncia durant els curts regnats dels successors d'an-N\xc3\xa0ssir, s'havia casat amb la seva v\xc3\xaddua._NEWLINE_\xc3\x80qsunqur va manar la construcci\xc3\xb3 de la mesquita en l'\xc3\xa8poca \xc3\xa0lgida de la seva carrera, 1346 i 1347. Est\xc3\xa0 situada a l'avinguda que comunicava el Caire fatimita amb la Ciutadella, lloc de pas dels soldans i la seva cort._NEWLINE_En 1346 \xc3\x80qsunqur va organitzar un complot contra el sold\xc3\xa0 al-K\xc3\xa0mil Xaban (1345-1346) en suport d'al-Mudh\xc3\xa0ffar Hajj\xc3\xad (1346-1347), que com a contrapartida, el va fer matar._NEWLINE_El 1412 l'emir Tughan va instal\xc2\xb7lar-hi la font del pati._NEWLINE_Entre el 1652 i 1654 s'hi va afegir la decoraci\xc3\xb3 amb cer\xc3\xa0mica que l'ha fet coneguda. La rajola \xc3\xa9s d'estil d'Iznik; pot ser que procedeixi d'Istanbul, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s possible que es tracti d'una producci\xc3\xb3 de Damasc, que seguiria aquell estil. El promotor d'aquesta obra fou l'emir Ibrahim Agh\xc3\xa0, que va apropiar-se de la mesquita, rebatejant-la amb el seu nom. Tamb\xc3\xa9 s'hi va fer enterrar._NEWLINE_L'edifici es va restaurar al segle XX, ara es troba en mal estat de conservaci\xc3\xb3, apuntalat i en des\xc3\xbas.\n_START_SECTION_\nL'edifici\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta mesquita est\xc3\xa0 formada per un pati central envoltat per tres porxades. Al quart costat hi ha la sala d'oracions de dues naus. La fa\xc3\xa7ana no est\xc3\xa0 alineada amb el pati, com a soluci\xc3\xb3, el costat de l'edifici oposat a l'alquibla t\xc3\xa9 un cos triangular, on est\xc3\xa0 situada la porta principal i el mausoleu._NEWLINE_El mihrab \xc3\xa9s b\xc3\xa0sicament de marbre, sia treballat en relleu o b\xc3\xa9 combinant amb peces de diferents colors. Est\xc3\xa0 situat al mur de l'alquibla, sota una c\xc3\xbapula. Al seu costat es troba un magn\xc3\xadfic minbar, tamb\xc3\xa9 de marbre._NEWLINE_A la mateixa fa\xc3\xa7ana es troba el minaret. De planta circular i amb tres pisos de diferent di\xc3\xa0metre i rematat per un bulb. Originalment tenia quatre pisos. Es va restaurar al segle XX._NEWLINE_Tot el mur de l'alquibla est\xc3\xa0 recobert amb la cer\xc3\xa0mica blava que d\xc3\xb3na nom a la mesquita, de l'\xc3\xa8poca d'Ibrahim Agh\xc3\xa0. Aquest personatge t\xc3\xa9 el seu mausoleu al porxo lateral i tamb\xc3\xa9 es troba decorat amb cer\xc3\xa0mica.\n_START_SECTION_\nEl mausoleu\n_START_PARAGRAPH_\nEn un del v\xc3\xa8rtex del triangle, a tocar del mur de la fa\xc3\xa7ana es troba el mausoleu, cobert amb una c\xc3\xbapula. Una inscripci\xc3\xb3 \xc3\xa9s dedicada a al-\xc3\x80ixraf K\xc3\xbajuk (1341-42), un dels fills d'an-N\xc3\xa0ssir Muh\xc3\xa0mmad (i fillastre d'\xc3\x80qsunqur). Va governar fins que fou empresonat a la Ciutadella i estrangulat tres anys despr\xc3\xa9s pel sold\xc3\xa0 al-K\xc3\xa0mil Xaban (1345-1346), germ\xc3\xa0 seu. Sembla que K\xc3\xbajuk era un titella sota la voluntat d'\xc3\x80qsunqur, havia mort abans de la construcci\xc3\xb3 de la mesquita i les seves restes foren traslladades aqu\xc3\xad en 1347. A la mateixa \xc3\xa8poca es va enterrar al mateix lloc el sold\xc3\xa0 al-Mudh\xc3\xa0ffar Hajj\xc3\xad. Hom pensa que \xc3\x80qsunqur havia aixecat el mausoleu per a ell mateix i que fou la seva v\xc3\xaddua qui va fer els canvis, per\xc3\xb2 no n'hi ha const\xc3\xa0ncia documental. Al centre del porxo sud hi ha una tomba amb una inscripci\xc3\xb3 que l'assigna a \xc3\x80qsunqur i que cont\xc3\xa9 dades de la fundaci\xc3\xb3 de la mesquita. \xc3\x89s d'\xc3\xa8poca otomana, i possiblement \xc3\xa9s una c\xc3\xb2pia de la del seu mausoleu original."