b"\n_START_ARTICLE_\nLeli, De l'amistat\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nL'obra, que \xc3\xa9s de les darreres escrites per Cicer\xc3\xb3, va ser escrita el 44 aC. Havia passat l'any 45 aC, i els primers mesos de l'any 44 aC en retir, i gaireb\xc3\xa9 excl\xc3\xb2s de la pol\xc3\xadtica, durant la dictadura de Juli C\xc3\xa8sar. La mort de Juli C\xc3\xa8sar el va dur a voltar per les seves vil\xc2\xb7les d'It\xc3\xa0lia, i fins i tot, es plantej\xc3\xa0 viatjar a Gr\xc3\xa8cia. Va embarcar al port de Siracusa. Al cap de poc torn\xc3\xa0 a Roma, on va enfrontar-se amb Marc Antoni, la qual cosa el port\xc3\xa0 a escriure les Fil\xc3\xadpiques. Es considera que De amicitia i les Fil\xc3\xadpiques s\xc3\xb3n escrites amb un lapse de temps molt curt entre l'una i l'altra, tot i que est\xc3\xa0 for\xc3\xa7a discutit.\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xa7\xc2\xa7 1-5 Pr\xc3\xb2leg de Cicer\xc3\xb3. Aquest pr\xc3\xb2leg es pot dividir en dues parts: la primera, \xc2\xa7\xc2\xa7 1-3, que explica que Cicer\xc3\xb3 ha escoltat la conversa que exposar\xc3\xa0 en el seu di\xc3\xa0leg; la segona \xc2\xa7\xc2\xa7 4-5, exposa el motiu que t\xc3\xa9 Cicer\xc3\xb3 per escriure aquest di\xc3\xa0leg. Aquest model, el di\xc3\xa0leg, parteix de precedents grecs i d'una tradici\xc3\xb3 oral de lligar personatges destacats dels temps passats amb els de l'autor. _NEWLINE_\xc2\xa7\xc2\xa7 6-16 Conversa introduct\xc3\xb2ria entre Leli, Escevola i Estrab\xc3\xb3, on Leli parla de la mort d'Escipi\xc3\xb3 Afric\xc3\xa0 i presenta el tema de l'obra. Aquesta conversa introduct\xc3\xb2ria s'inicia de manera inusual per\xc3\xb2 realista, enmig d'una conversa que fa etona que a comen\xc3\xa7at, \xc3\xa9s a dir, que els personatges ja porten estona parlant entre ells._NEWLINE_\xc2\xa7\xc2\xa7 17-24 Primer discurs de Leli, on fa un encomi de l'amistat._NEWLINE_\xc2\xa7\xc2\xa7 25 Interludi_NEWLINE_\xc2\xa7\xc2\xa7 26-32 Segon discurs de Leli, defineix el concepte de l'amistat. Leli parla de l'origen de l'amistat, aix\xc3\xad com de l'origen de la societat i de l'associaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica, i les implicacions morals. En aquests passatges s'hi veu reflectida la visi\xc3\xb3 grega de l'amistat, per exemple la feblesa de l'individu descrit a Lisis 214e - 215c que \xc3\xa9s igual a la visi\xc3\xb3 de l'amor al Banquet o Simposi 201d - 204e.   _NEWLINE_\xc2\xa7\xc2\xa7 32 Interludi_NEWLINE_\xc2\xa7\xc2\xa7 33-104 Tercer discurs de Leli, amplia el que ha explicat en el segon discurs. Presenta alguns problemes d'interpretaci\xc3\xb3. Aquest discurs es pot dividir en cinc parts: la primera part, \xc2\xa7\xc2\xa7 33-44, on exposa les dificultats de mantenir l'amistat i es discuteix sobre la prefer\xc3\xa8ncia de la lleialtat a l'amic o al pa\xc3\xads; la segona part, \xc2\xa7\xc2\xa7 45-61, l'autor refuta les nombroses doctrines gregues sobre l'amistat; en la tercera, \xc2\xa7\xc2\xa7 62-88, es donen uns consells sobre la formaci\xc3\xb3 i el manteniment de l'amistat; la quarta, \xc2\xa7\xc2\xa7 88-100, es d\xc3\xb3na un consell i una cr\xc3\xadtica a l'amistat, distingir el veritable amic de l'adulador; la cinquena i \xc3\xbaltima part, \xc2\xa7\xc2\xa7 100-104, fa una conclusi\xc3\xb3 referida a tots els arguments exposats al llarg del di\xc3\xa0leg.\n_START_SECTION_\nTema, contingut i estil\n_START_PARAGRAPH_\nEl tema central del tractat \xc3\xa9s l'amistat. Aquest tractat en forma de di\xc3\xa0leg presenta la visi\xc3\xb3 de l'amistat per als romans, i Cicer\xc3\xb3 recorre a l'amistat que hi havia entre Leli i Escipi\xc3\xb3 l'Afric\xc3\xa0 per exemplificar-ho. _NEWLINE_Pel que fa a l'estil, es pot observar que Cicer\xc3\xb3 utilitza el personatge de Leli, representant-lo com un personatge clarament rom\xc3\xa0 tot i que els arguments de la seva exposici\xc3\xb3 s\xc3\xb3n d'origen grec, per tal de reflectir la seva pr\xc3\xb2pia concepci\xc3\xb3 de l'amistat si b\xc3\xa9 aporta un rerefons realista pel que fa a l'amistat de Leli i Escipi\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, Leli es mostra com Cicer\xc3\xb3 quan pronunciava els seus discursos en p\xc3\xbablic; l'autor fa al\xc2\xb7lusions a la hist\xc3\xb2ria de Roma i, a m\xc3\xa9s, recorre a terminologia legal i idees del m\xc3\xb3n rom\xc3\xa0. Els discursos dels personatges participants presenten una certa informalitat, tot i que Leli estigui dotat d'una elevada ret\xc3\xb2rica, i a m\xc3\xa9s es fa \xc3\xbas d'un llat\xc3\xad una mica desfasat, com es pot observar en d'altres di\xc3\xa0legs de Cicer\xc3\xb3 situats al segle II aC. Tamb\xc3\xa9 hi veiem l'\xc3\xbas de proverbis i dites i gran varietat d'imatges. Trobem estructures sim\xc3\xa8triques pel que fa a les frases i cl\xc3\xa0usules r\xc3\xadtmiques cultivades. L'obra presenta un paral\xc2\xb7lelisme amb l'obra del mateix autor Cat\xc3\xb3 el Vell, De la vellesa ( en llat\xc3\xad: Cato Maior de senectute), amb la difer\xc3\xa8ncia del tractament dels personatges: d'una banda, Leli parla amb un to modest, reticent, fluid i peri\xc3\xb2dic; de l'altra, Cat\xc3\xb3 parla de manera taxativa i ex cathedra; a Cat\xc3\xb3 el compara amb S\xc3\xb2crates, q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de saviesa. A difer\xc3\xa8ncia de tractats m\xc3\xa9s t\xc3\xa8cnics, en aquest di\xc3\xa0leg no es fa esment dels corrents filos\xc3\xb2fics d'on s'extreuen els arguments, i evita deixar caure tecnicismes, ja que un rom\xc3\xa0 no ha d'entrar gaire a fons en temes filos\xc3\xb2fics, ja que eren un poble de pensament eminentment pr\xc3\xa0ctic.   _NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, l'autor evita al m\xc3\xa0xim l'\xc3\xbas d'hel\xc2\xb7lenismes, reivindicant les qualitats romanes. per aix\xc3\xb2, crea una serie de llatinismes ex nouo equivalents a la paraula grega: redemare = \xe1\xbc\x80\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb9\xcf\x86\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xbd (correspondre a l'amor de); consentiens = \xcf\x83\xcf\x85\xce\xbc\xcf\x80\xce\xb1\xce\xb8\xce\xae\xcf\x82 (que sent el mateix); conuenientia rerum = \xce\x8c\xce\xbc\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1 (concordan\xc3\xa7a de les coses). Tamb\xc3\xa9 per allunyar-se del model grec, contraposa la virtut pr\xc3\xa0ctica amb l'ideal de saviesa estoic.   _NEWLINE_Per tractar la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 dels aduladors, Cicer\xc3\xb3 recorre als autors de la com\xc3\xa8dia llatina: Terenci citat dos cops \xc2\xa7\xc2\xa7 85 i 93; Cecili Staci un cop \xc2\xa7\xc2\xa7 99, Pacuvi un cop \xc2\xa7\xc2\xa7 24, i Enni citat tamb\xc3\xa9 dues vegades \xc2\xa7\xc2\xa7 22 i 64.\n_START_SECTION_\nFonts i llegat\n_START_PARAGRAPH_\nL'obra mostra influ\xc3\xa8ncia de la tradici\xc3\xb3 grega, que tamb\xc3\xa9 havia tractat el tema de l'amistat. Si b\xc3\xa9 De amicitia dista de l'\xc3\x88tica a Nic\xc3\xb2mac d'Arist\xc3\xb2til, Gel\xc2\xb7li l'apropa a l'autor grec Teofrast. _NEWLINE_Autors posteriors tractaran el tema, de manera similar a Cicer\xc3\xb3: S\xc3\xa8neca a les seves cartes, al De Beneficius i Quomodo amicitia continenda est; Aelred de Rievaulx; Pierre de Blois; Marbode de Rennes al Liber Decem Capitulorum o Montaigne a De l'amiti\xc3\xa9. Aquest i d'altres escrits de Cicer\xc3\xb3 marquen una forta influ\xc3\xa8ncia en la prosa d'\xc3\xa8poca medieval i del renaixement, entre la qual es troben els autors abans esmentats.\n_START_SECTION_\nTransmissi\xc3\xb3 textual\n_START_PARAGRAPH_\nLa transmissi\xc3\xb3 de l'obra De Amicitia passa per uns 400 o 500 manuscrits, que s'han anat transmetent al llarg del temps. Entre aquest destaquen els seg\xc3\xbcents:_NEWLINE_P  Parisinus Diotianus, del segle IX o X_NEWLINE_A Biblioteca Vaticana, Vat. Lat. 5207, del segle IX_NEWLINE_K Biblioteca Vaticana, Reg. Lat. 1762, del segle IX_NEWLINE_M Munic, Bayerische Staatbibliothek, Clm 15514, del segle IX o X_NEWLINE_O Oxford, Bodleian Library, D'Orville 77, del segle X_NEWLINE_L Flor\xc3\xa8ncia, Biblioteca Laurentziana , 50,45, del segle X_NEWLINE_R Par\xc3\xads, Biblith\xc3\xa8que Nationale, lat. 5752-II, del segle XI _NEWLINE_Q Par\xc3\xads, lat 544-II, del segle XI_NEWLINE_G Wolfenb\xc3\xbcttel, Gudianus lat. 335, del segle XI_NEWLINE_V Viena, lat. 275, del segle XI_NEWLINE_H Londres, British Library, Harley 2682, del segle XI_NEWLINE_Z Graz, Universit\xc3\xa4tsbibliothek 1703/92 (fragments), del segle X"