b'\n_START_ARTICLE_\nImperi Rus\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori controlat per la Dinastia Romanov a Europa oriental fins al segle XVII s\'anomenava "Mosc\xc3\xb2via". Abans de la proclamaci\xc3\xb3 de l\'Imperi Rus en 1721, es deia popularment "R\xc3\xbassia" (s. XVII en rus \xd0\xa0\xd1\x83\xd1\x81\xd1\x96\xd1\x8f o \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x96\xd1\x8f), aparentment per influ\xc3\xa8ncia del grec \xce\xa1\xcf\x89\xcf\x83\xce\xb9\xce\xb1 (Rosia), la naci\xc3\xb3 eslava que existia abans de l\'arribada dels mongols, la Rus (\xd0\xa0\xd1\x83\xd1\x81\xd1\x8c). Mentre els russos sempre van considerar "Rus" un nom per a ells i la seva naci\xc3\xb3, alguns intel\xc2\xb7lectuals ucra\xc3\xafnesos moderns q\xc3\xbcestionen l\'exactitud del terme. En l\'ortografia moderna \xc3\xa9s \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x8f (amb c doble), que \xc3\xa9s oficial des de 1713. (El 1918 no es distingia entre \xd0\xb8 i \xd1\x96, per\xc3\xb2 actualment s\xc3\xad. El rus no t\xc3\xa9 "i", per\xc3\xb2 l\xe2\x80\x99ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s s\xc3\xad.)\n_START_SECTION_\nPere el Gran i el Gran Imperi Rus\n_START_PARAGRAPH_\nPere, fill del segon matrimoni del tsar Aleix, fou el primer a ser relegat en pol\xc3\xadtica. Com diverses faccions de la cort van lluitar per a controlar el tron, Aleix fou succe\xc3\xaft pel fill del seu primer matrimoni, Teodor III, un noi malalt\xc3\xads que va morir en 1682. Com a resultat de la Revolta Streltsy, Pere va ser fet cotsar amb el seu mig germ\xc3\xa0, Ivan, per\xc3\xb2 la mig-germana de Pere, Sofia, va mantenir el veritable poder. Ella va regnar mentre el jove Pere jugava jocs de guerra i cavalcava a la Caserna alemanya de Moscou. Aquestes experi\xc3\xa8ncies el van dur a un fort inter\xc3\xa8s en la pr\xc3\xa0ctica militar d\'occident, particularment en l\'enginyeria, artilleria, navegaci\xc3\xb3 i construcci\xc3\xb3 de vaixells. El 1691, usant tropes amb les quals s\'havia entrenat durant els seus jocs de guerra, va planejar destronar Sofia. Quan Ivan V va morir el 1696, Pere esdevingu\xc3\xa9 l\'\xc3\xbanic tsar._NEWLINE_La Guerra va dominar la major part del seu regnat. Al principi Pere va intentar assegurar les fronteres meridionals dels t\xc3\xa0tars i l\'Imperi Otom\xc3\xa0. Les seves campanyes a un fort en el mar d\'Azov van fallar inicialment, per\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s d\'embarcar-se amb la seva nova armada dissenyada per ell, Pere va poder capturar l\'important fort d\'Azov el 1696. Per a continuar amb la guerra contra l\'Imperi Otom\xc3\xa0, Pere va viatjar a Europa cercant aliats. Va ser el primer tsar a fer aquest viatge. Pere va visitar Brandenburg, els Pa\xc3\xafsos Baixos (en els quals en veure la seva bandera, es va inspirar per a fer un esb\xc3\xb3s per a la seva, la qual ser\xc3\xa0 usada fins a 1914), Regne Unit, i el Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic, durant l\'anomenada Gran Ambaixada. Pere va aprendre molt i enllist\xc3\xa0 centenars d\'especialistes t\xc3\xa8cnics. L\'ambaixada va ser curta per l\'intent de Sofia de reempla\xc3\xa7ar-lo en el tron, amb una revolta que va ser aixafada per Pere i els seus seguidors. Com a resultat van haver centenars de participants morts o torturats i Pere va fer exposar p\xc3\xbablicament els seus cossos per a advertir els altres, cosa per la qual va ser considerat un "salvatge". _NEWLINE_Pere va fracassar en la coalici\xc3\xb3 europea contra l\'imperi otom\xc3\xa0, per\xc3\xb2 durant els seus viatges va trobar inter\xc3\xa8s a comen\xc3\xa7ar una guerra contra Su\xc3\xa8cia, un fort poder a Europa del Nord. Veient una oportunitat per a entrar en el Mar B\xc3\xa0ltic, Pere va fer la pau amb l\'imperi Otom\xc3\xa0 el 1700 i despr\xc3\xa9s atac\xc3\xa0 els suecs (Batalla de Narva (1700)) en les seves posicions del port de Narva al Golf de Finl\xc3\xa0ndia. Encara que les tropes del jove rei Carles XII de Su\xc3\xa8cia van aixafar l\'ex\xc3\xa8rcit de Pere, Carles no va seguir la seva vict\xc3\xb2ria amb una contraofensiva, i es va enredar en les guerres amb Pol\xc3\xb2nia._NEWLINE_ Aquesta neglig\xc3\xa8ncia va permetre Pere armar un nou ex\xc3\xa8rcit, combinant les fortaleses del seu imperi i les d\'occident. Quan els dos l\xc3\xadders es van enfrontar una altra vegada a Poltava en 1709, Pere va derrotar Carles. Quan aquest \xc3\xbaltim va escapar a territori otom\xc3\xa0, Pere va entrar de nou en guerra amb l\'imperi Otom\xc3\xa0. El tsar va estar d\'acord en retornar el Port d\'Azov als otomans el 1711. La Gran Guerra del Nord, que en ess\xc3\xa8ncia va ser a Poltava, va continuar fins a 1721, quan els suecs van decidir signar el Tractat de Nystad. El tractat va permetre retenir els territoris obtinguts per R\xc3\xbassia: Liv\xc3\xb2nia, Est\xc3\xb2nia, i \xc3\x8dngria. Mitjan\xc3\xa7ant aquesta expansi\xc3\xb3 territorial, Pere va adquirir un enlla\xc3\xa7 directe amb Europa Occidental. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2, Pere va assumir el paper d\'"emperador" (\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82o\xd1\x80) i tsar del Gran Imperi Rus que fou proclamat el 1721._NEWLINE_Pere va aconseguir l\'expansi\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia i la seva transformaci\xc3\xb3 en imperi, sota certes iniciatives majors. Ell va establir les forces navals russes, va reorganitzar l\'ex\xc3\xa8rcit mitjan\xc3\xa7ant el sistema europeu, va organitzar racionalment el govern, i va mobilitzar el finan\xc3\xa7ament per als recursos humans. Sota Pere, l\'ex\xc3\xa8rcit que es va reclutar fou sota condicions de treball per a tota la vida, incloent els oficials de la reialesa, els quals participaven en treballs d\'administraci\xc3\xb3 civil o militar. El 1722 Pere va introduir la Taula de Rangs que determinava la posici\xc3\xb3 o estatus de la persona en el seu servei al tsar, ja fos plebeu o noble. _NEWLINE_La reorganitzaci\xc3\xb3 de l\'estructura governamental no va poder ser menys minuciosa. Va reempla\xc3\xa7ar els prikaz i (bur\xc3\xb2crates) per un cos col\xc2\xb7legiat i va crear un senat per a coordinar les pol\xc3\xadtiques del govern. Les seves reformes van permetre que els governs locals recaptessin impostos i tinguessin poder per mantenir l\'ordre. Com a part de les reformes del govern, l\'Esgl\xc3\xa9sia va ser parcialment incorporada a l\'estructura administrativa de l\'estat. Pere va abolir el Patriarcat i el va reempla\xc3\xa7ar per un cos col\xc2\xb7lectiu, el Sant S\xc3\xadnode, dirigit per un oficial governamental. Amb tot aix\xc3\xb2 va aconseguir transformar l\'imperi en un estat absolutista amb el tsar al capdavant. _NEWLINE_Pere triplic\xc3\xa0 els ingressos de la tresoreria estatal amb una quantitat moderada d\'impostos. Va imposar un sondeig d\'impostos en tots els homes excepte clergues i nobles. Tamb\xc3\xa9 va gravar amb impostos l\'alcohol, la sal, i fins i tot per fet de portar barba. Per a proporcionar armes i uniformes als seus soldats, va desenvolupar ind\xc3\xbastries metal\xc2\xb7l\xc3\xbargiques i t\xc3\xa8xtils. _NEWLINE_Pere volia equipar R\xc3\xbassia amb tecnologia moderna, institucions i idees. Va dotar d\'una educaci\xc3\xb3 occidental a tots els nobles i a m\xc3\xa9s va crear el que va anomenar escoles naturals on s\'estudiava escriptura russa i aritm\xc3\xa8tica b\xc3\xa0sica. Tamb\xc3\xa9 va establir una impremta i va fundar l\'Acad\xc3\xa8mia russa de les Ci\xc3\xa8ncies, la qual va ser inaugurada just abans de la seva mort el 1725 i es va convertir en una de les majors institucions de cultura de la R\xc3\xbassia Imperial. Tamb\xc3\xa9 va recomanar que els russos adquirissin roba, gustos per l\'art i costums d\'occident. El resultat va ser un aprofundiment en l\'esquerda cultural entre la noblesa i les masses. La millor il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 de l\'occidentalitzaci\xc3\xb3 de Pere, fou la seva ruptura amb les velles tradicions i els seus m\xc3\xa8todes occidentals en arquitectura, que el van dur a la construcci\xc3\xb3 de la nova capital, San Petersburg, el 1703. Situada en la nova terra aconseguida en la guerra amb Su\xc3\xa8cia, en la qual va ser ajudat per Dinamarca-Noruega, Pol\xc3\xb2nia-Litu\xc3\xa0nia i Sax\xc3\xb2nia, al Golf de Finl\xc3\xa0ndia. Encara que San Petersburg va assumir la seva occidentalitzaci\xc3\xb3, aquesta va ser for\xc3\xa7ada, per la qual cosa no va poder demostrar la seva individualitat, que Pere tant desitjava.\n_START_SECTION_\nL\'era de les revolucions en el palau\n_START_PARAGRAPH_\nPere canvi\xc3\xa0 les regles de successi\xc3\xb3 al tron despr\xc3\xa9s que exili\xc3\xa9s el seu fill, Alexis, que s\'havia oposat a les reformes del seu pare presentant-se com a l\xc3\xadder dels grups antireformistes. Una nova llei expedida per Pere I atorgava al tsar la decisi\xc3\xb3 de triar el seu successor, per\xc3\xb2 Pere no va fer-ho abans de la seva mort el 1725. En les d\xc3\xa8cades que van seguir, l\'abs\xc3\xa8ncia de regles per a la successi\xc3\xb3 deix\xc3\xa0 la monarquia oberta a intrigues, complots, i diversos cops d\'estat. Des d\'ara el factor crucial per a obtenir el tron fou el suport de la gu\xc3\xa0rdia d\'elit del palau a San Petersburg. Despr\xc3\xa9s de la mort de Pere, la seva esposa, Caterina I de R\xc3\xbassia, va prendre el tron. Per\xc3\xb2 quan ella va morir el 1727, el n\xc3\xa9t de Pere, Pere II, va ser coronat tsar. El 1730 Pere II va morir de verola, i Anna, filla d\'Ivan V, qui havia estat cotsar amb Pere, va ascendir al tron. El Consell Suprem Imperial que va col\xc2\xb7locar Anna al tron, per\xc3\xb2, li va imposar moltes condicions. En la seva lluita contra aquestes restriccions, Anna va haver de donar suport als nobles que temien que l\'oligarquia regn\xc3\xa9s sobre l\'autocr\xc3\xa0cia. Aix\xc3\xad el principi de l\'autocr\xc3\xa0cia va rebre gran suport en aquest ca\xc3\xb2tic conflicte al tron._NEWLINE_Anna va morir el 1740 i el seu besn\xc3\xa9t  Ivan, que era un nad\xc3\xb3 de poques setmanes, va ser proclamat emperador. Despr\xc3\xa9s de diversos intents de cops d\'estat, fou substitu\xc3\xaft per la segona filla de Pere, (r. 1741-1762). Durant el govern d\'Elisabet, que fou molt m\xc3\xa9s efectiu que el dels seus predecessors immediats, va emergir una "occidentalitzaci\xc3\xb3" de la cultura russa. Entre els esdeveniments culturals m\xc3\xa9s destacats es troba la fundaci\xc3\xb3 de la Universitat de Moscou en 1755 i l\'Acad\xc3\xa8mia de les arts fines en 1757 i l\'aparici\xc3\xb3 del primer cient\xc3\xadfic i ge\xc3\xb2graf rus, Mikha\xc3\xafl Lomon\xc3\xb3ssov._NEWLINE_Durant el regnat dels successors de Pere, R\xc3\xbassia tingu\xc3\xa9 una participaci\xc3\xb3 a Europa molt m\xc3\xa9s important. Des de 1726 fins a 1761, R\xc3\xbassia fou un aliat d\'\xc3\x80ustria contra l\'Imperi Otom\xc3\xa0 al qual Fran\xc3\xa7a de tant en tant don\xc3\xa0 suport. A la Guerra de Successi\xc3\xb3 de Pol\xc3\xb2nia (de 1733 a 1735), R\xc3\xbassia i \xc3\x80ustria bloquejaren el candidat al tron polon\xc3\xa8s. En una costosa guerra amb l\'imperi Otom\xc3\xa0 (1735-1739), R\xc3\xbassia readquir\xc3\xad el Port d\'Azov. L\'abast m\xc3\xa9s gran que R\xc3\xbassia va tenir amb Europa fou en la Guerra dels Set Anys (1756-1763), que es va lluitar en tres continents, entre Fran\xc3\xa7a, l\'imperi Brit\xc3\xa0nic i nombrosos aliats dels dos b\xc3\xa0ndols. En aquesta guerra, R\xc3\xbassia continu\xc3\xa0 la seva alian\xc3\xa7a amb \xc3\x80ustria, per\xc3\xb2 \xc3\x80ustria va canviar a una alian\xc3\xa7a amb Fran\xc3\xa7a en contra de Pr\xc3\xbassia. El 1760 les forces russes estaven a les portes de Berl\xc3\xadn. Afortunadament per a Pr\xc3\xbassia, Elisabet va morir el 1762, i el seu successor, Pere III, va aliar R\xc3\xbassia amb Pr\xc3\xbassia per la seva devoci\xc3\xb3 al rei prussi\xc3\xa0 Frederic el Gran._NEWLINE_Pere III va tenir un regnat curt i impopular. Encara que era n\xc3\xa9t de Pere el gran, el seu pare era duc de Holstein-Gottorp, per la qual cosa Pere III va ser criat en una fam\xc3\xadlia luterana i els russos el consideraven estranger. No fent-ne cas i sense ocultar el seu concepte de R\xc3\xbassia, cre\xc3\xa0 un gran ressentiment for\xc3\xa7ant maniobres militars prussianes dins la mil\xc3\xadcia russa, atacant l\'Esgl\xc3\xa9sia Ortodoxa Russa, i privant R\xc3\xbassia d\'una gran vict\xc3\xb2ria que canviaria la hist\xc3\xb2ria de R\xc3\xbassia i del m\xc3\xb3n en establir una sobtada alian\xc3\xa7a amb Pr\xc3\xbassia. Fent \xc3\xbas del seu descontentament i tement per la seva pr\xc3\xb2pia posici\xc3\xb3, l\'esposa de Pere III, Caterina, va deposar al seu marit en un cop d\'estat. Pere va morir a mans de l\'amant de l\'emperadriu Alexis Orlov i aix\xc3\xad, el juny de 1762 Caterina es va convertir en la nova tsarina.\n_START_SECTION_\nExpedicions Oce\xc3\xa0niques\n_START_PARAGRAPH_\nPere I lleg\xc3\xa0 la flota russa als seus successors, els quals a excepci\xc3\xb3 de Caterina I i Pere III no en van mostrar inter\xc3\xa8s. Durant les d\xc3\xa8cades que van seguir la seva mort el 1725, semblava inconcebible per als successors de Pere que una exhibici\xc3\xb3 de vaixells de guerra fos la millor manera de demostrar el poder i la import\xc3\xa0ncia de R\xc3\xbassia al m\xc3\xb3n. No era prudent mantenir una flota de trenta naus en l\xc3\xadnia i centenars de naus complement\xc3\xa0ries doncs no hi havia cap prop\xc3\xb2sit immediat d\'atac o defensa; la despesa de guardar aquesta for\xc3\xa7a en flotaci\xc3\xb3 esgotaria el fons monetari de l\'estat. La Gran Guerra del Nord, que va durar vint-i-un anys, havia servit ja per a esgotar els recursos i la Hisenda russa. Per tant, un per\xc3\xadode de la reducci\xc3\xb3 en relaci\xc3\xb3 a les despeses de la flota va seguir la mort de Pere i va anar acompanyada d\'una forta reducci\xc3\xb3 en la construcci\xc3\xb3 de noves naus i en el nombre de mariners i oficials. L\'escola n\xc3\xa0utica i l\'acad\xc3\xa8mia mar\xc3\xadtima que Pere havia fundat, no obstant aix\xc3\xb2, van continuar prosperant. Els seus estudiants i graduats van preservar les tradicions de la navegaci\xc3\xb3 russa durant el regnat de Pere i dels seus successors. A partir de 1716 a 1719 els russos van navegar en una gran lodi\xc3\xa0 el tram des d\'Okhotsk a Kamtxatka, en el territori que havia estat explorat per Vladimir Atlasov a final del segle XVII. Els graduats de 1720 a l\'Acad\xc3\xa8mia Mar\xc3\xadtima, el navegador geod\xc3\xa8sic Ivan Jevreinov i Fiodor Luzhin, exploraren i van fer el mapa de les catorze illes Kurils. _NEWLINE_La informaci\xc3\xb3 que portaren esdevindria la base per a l\'expedici\xc3\xb3 ben coneguda de Vitus Bering. Durant l\'hivern gelat de 1724, Bering arrib\xc3\xa0 a Kamtxatka per terra i amb vela, fent servir les naus constru\xc3\xafdes all\xc3\xad, "al llarg de la terra que condueix al nord... per a buscar el lloc on aquesta terra ha convergit amb Am\xc3\xa8rica... " L\'objectiu principal dels navegants russos era trobar un pas de R\xc3\xbassia cap a l\'\xc3\x8dndia i la Xina a trav\xc3\xa9s de l\'oce\xc3\xa0 \xc3\xa0rtic. De 1728 a 1729 Bering naveg\xc3\xa0 a trav\xc3\xa9s del nord amb el Sant Gabriel (vaixell de Bering). Entumit pel fred vent polar, el Sant Gabriel i el seu equip van passar per l\'estret entre \xc3\x80sia i Am\xc3\xa8rica. Aix\xc3\xad, aquesta ruta va ser descoberta per segona vegada. Les descripcions finals del descobriment van ser compilades despr\xc3\xa9s pels navegadors Ivan Fiodorov i Mikhail Gvozdev, que van planejar la ruta de la seva exploraci\xc3\xb3 el 1732. L\'estret en si mateix i el mar al sud d\'aquest van ser nomenats en l\'honor del capit\xc3\xa0 Bering. L\'expedici\xc3\xb3 de Bering va descobrir i va explorar la ruta de mar entre l\'Oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic i el mar d\'Okhotsk via la primera expedici\xc3\xb3 en el Canal de Kuril. Bering va registrar curosament per a les generacions futures de cart\xc3\xb2grafs el sud-est i les costes del sud-oest de la pen\xc3\xadnsula de Kamtxatka i possiblement van provar d\'una vegada per sempre la no exist\xc3\xa8ncia de les terres llegend\xc3\xa0ries a l\'est i al sud de Kamtxatka. Durant la seva primera expedici\xc3\xb3 de Kamtxatka Bering no va poder trobar la ruta cap a la Xina i a l\'\xc3\x8dndia. Per tant, el 1733 el govern de l\'emperadriu Anna I de R\xc3\xbassia decid\xc3\xad organitzar una exploraci\xc3\xb3 sense precedents de les costes septentrionals de Sib\xc3\xa8ria i del lluny\xc3\xa0 orient. Bering va ser acompanyat en aquesta expedici\xc3\xb3 per Alexei Txirikov, el primer a bord del Sant Pere i el segon a bord del Sant Pau. Les altres separacions van ser deixades de banda per a centrar-se en dos objectius: (1) la ruta cap al Jap\xc3\xb3 al llarg de les illes Kurils i per a (2) explorar la costa de l\'oce\xc3\xa0 \xc3\xa0rtic. La direcci\xc3\xb3 general de l\'expedici\xc3\xb3 va ser confiada al col\xc2\xb7legi del Ministeri de marina._NEWLINE_Les naus precisades en les seves expedicions van comen\xc3\xa7ar un seguit de descobriments sorprenents. L\'expedici\xc3\xb3 1736-1737 a c\xc3\xa0rrec del tinent Stefan Maligin va rodejar la pen\xc3\xadnsula de Iamal i va arribar a l\'estuari del riu Obi. L\'expedici\xc3\xb3 del tinent Dmitri Ovtsin fou enviada m\xc3\xa9s lluny cap a l\'est, navegant des de l\'estuari Obi al Ienissei i despr\xc3\xa9s cap a la costa de la pen\xc3\xadnsula de Gidansk. Els tinents Vasili Prontxishtxev i Hariton Laptev van explorar la costa de la pen\xc3\xadnsula de Taimir i de l\xe2\x80\x99Estuari del Lena. El navegant d\'aquesta expedici\xc3\xb3, Semion Txeluskin, va descobrir i va descriure l\'extremitat nord del continent asi\xc3\xa0tic. Finalment, Petr Lasinius i Dmitri Laptev van navegar al llarg del marge siberi\xc3\xa0 de l\'estuari del Lena al Kolyma. A causa de la seva magnitud, aquest viatge fou anomenat la gran expedici\xc3\xb3 del nord. Moltes \xc3\xa0rees geogr\xc3\xa0fiques i aig\xc3\xbces van rebre el nom dels oficials russos que les van navegar per primer cop i aix\xc3\xad se\'ls va retre homenatge: els estrets de Malygin i d\xe2\x80\x99Ovtsin, de la costa de Prontxishtxev, del cap Txeluskin i del mar de Laptev._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament de l\'estiu de 1741 dos vaixells, el Sant Pere i el Sant Pau, van sortir del tranquil port de Petravlosk a les illes de Pere i Pau, que havien estat descobertes durant la primera expedici\xc3\xb3 de Kamtxatka, i, sota comandament de Bering i de Txirikov, les naus van arribar al continent nord-americ\xc3\xa0. Desafortunadament, la segona expedici\xc3\xb3 de Kamtxatka era l\'\xc3\xbaltima de Bering. En tornar de la costa d\'Alaska el Sant Pere va naufragar prop d\'una de les illes del Comandant. En aquesta illa, Bering hi va caure malalt i va morir. No obstant aix\xc3\xb2, com a resultat de la seva segona expedici\xc3\xb3 de Kamtxatka, la costa del nord-oest d\'Am\xc3\xa8rica va ser explorada tan b\xc3\xa9 com les illes Aleutianes i del Comandant, aix\xc3\xb2 don\xc3\xa0 a R\xc3\xbassia la possessi\xc3\xb3 d\'Alaska, que 126 anys despr\xc3\xa9s, el 1867 fou venuda als Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica. El 1738 les naus del capit\xc3\xa0 Martin Spanberg van ser les primeres a arribar a les costes del nord-est de Sakhal\xc3\xadn i del Jap\xc3\xb3, en la gran illa de Hokkaido. La informaci\xc3\xb3 recollida durant la seva expedici\xc3\xb3 va ajudar a la compilaci\xc3\xb3 per a la porci\xc3\xb3 de l\'est del mapa general de l\'Imperi Rus, elaborat el 1745.\n_START_SECTION_\nExpansi\xc3\xb3 Russa sota Caterina II\n_START_PARAGRAPH_\nL\'expansi\xc3\xb3 imperial del regnat de Caterina II, va aportar a l\'imperi territoris nous al sud i a l\'oest. Despr\xc3\xa9s de la Guerra de Crimea amb l\'Imperi Otom\xc3\xa0 el 1768, R\xc3\xbassia va incorporar les parts convingudes al tractat de Kuchuk-Kainarji el 1774. Per aquest tractat, R\xc3\xbassia va aconseguir obertura a la Mar Negra, i el Khanat de Crimea esdevingu\xc3\xa9 un estat independent dels otomans. El 1783 Catalina va annexar Crimea, causant la seg\xc3\xbcent Guerra russoturca amb l\'imperi Otom\xc3\xa0, que va comen\xc3\xa7ar el 1787. Amb el tractat de Jassy el 1792, R\xc3\xbassia ampli\xc3\xa0 els seus territoris fins al riu Dni\xc3\xa8ster. Els termes del tractat van rebaixar for\xc3\xa7a els objectius del projecte "grec" de Caterina: L\'expulsi\xc3\xb3 dels otomans d\'Europa i la renovaci\xc3\xb3 de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Orient sota control rus. L\'imperi Otom\xc3\xa0 ja no va ser una amena\xc3\xa7a seriosa per a R\xc3\xbassia, d\'altra banda, els governants russos es van veure for\xc3\xa7ats a tolerar l\'augment de la influ\xc3\xa8ncia russa als Balcans._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 Caterina va ser la responsable de l\'extensi\xc3\xb3 territorial cap a l\'oest causant el repartiment de Pol\xc3\xb2nia. Pol\xc3\xb2nia formava part d\'una confederaci\xc3\xb3 que al llarg del XVIII va haver d\'afrontar problemes interns i per\xc3\xadodes d\'anarquia. Aix\xc3\xb2 va fer que cadascun dels seus ve\xc3\xafns, R\xc3\xbassia, Pr\xc3\xbassia i \xc3\x80ustria, intentessin col\xc2\xb7locar el seu propi candidat al tron polon\xc3\xa8s. El 1772 aquests tres pa\xc3\xafsos van acordar una partici\xc3\xb3 inicial del territori polon\xc3\xa8s, per la qual R\xc3\xbassia va rebre parts de Bielor\xc3\xbassia i Liv\xc3\xb2nia. Despr\xc3\xa9s de la partici\xc3\xb3, Pol\xc3\xb2nia va iniciar un programa extens de reformes, que va incloure una constituci\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica, fet que va alarmar faccions reaccion\xc3\xa0ries a Pol\xc3\xb2nia i a R\xc3\xbassia. Usant el perill del radicalisme com a excusa, les tres pot\xc3\xa8ncies anul\xc2\xb7laren la constituci\xc3\xb3 i el 1793 Pol\xc3\xb2nia va tornar a perdre territori. Aquesta vegada R\xc3\xbassia va obtenir la majoria de Bielor\xc3\xbassia i Ucra\xc3\xafna a l\'oest del riu Dni\xc3\xa8per. La partici\xc3\xb3 de 1793 va provocar una revolta de moviments anti-russos i anti-prussians a Pol\xc3\xb2nia, que va acabar amb la tercera partici\xc3\xb3 del 1795. Conseq\xc3\xbcentment Pol\xc3\xb2nia va desapar\xc3\xa8ixer del mapa pol\xc3\xadtic internacional. La Guerra de Finl\xc3\xa0ndia comport\xc3\xa0 la incorporaci\xc3\xb3 a l\'imperi dels territoris orientals de Su\xc3\xa8cia, que es convertiren en el Gran Ducat de Finl\xc3\xa0ndia de la R\xc3\xbassia Imperial._NEWLINE_Encara que el repartiment de Pol\xc3\xb2nia va augmentar molt el territori i el prestigi de R\xc3\xbassia, tamb\xc3\xa9 va crear noves dificultats. Perdre Pol\xc3\xb2nia com a mitjancer supos\xc3\xa0 a R\xc3\xbassia haver de compartir fronteres amb Pr\xc3\xbassia i \xc3\x80ustria. A m\xc3\xa9s, l\'imperi va arribar a ser m\xc3\xa9s heterogeni \xc3\xa8tnicament, ja que va absorbir una gran quantitat d\'\xc3\xa8tnies, ucra\xc3\xafnesos, bielorussos, i jueus. La situaci\xc3\xb3 dels ucra\xc3\xafnesos i bielorussos no va variar gaire doncs majorit\xc3\xa0riament ja treballaven com a serfs. Els polonesos cat\xc3\xb2lics no es resignaren a la seva p\xc3\xa8rdua d\'independ\xc3\xa8ncia i van ser dif\xc3\xadcils de controlar, provocant diverses revoltes contra l\'ocupaci\xc3\xb3. R\xc3\xbassia havia expulsat els jueus de l\'imperi el 1742 i els havia considerat com a poblaci\xc3\xb3 estrangera. Un decret de 3 de gener de 1792 va determinar formalment la demarcaci\xc3\xb3 jueva, que va permetre que els jueus visquessin nom\xc3\xa9s a la part occidental de l\'imperi, donant origen a l\'etapa d\'Antisemitisme i discriminaci\xc3\xb3 que va tenir lloc en per\xc3\xadodes posteriors. Alhora, R\xc3\xbassia va suprimir l\'autonomia d\'Ucra\xc3\xafna a l\'est del Dni\xc3\xa8per, dels territoris b\xc3\xa0ltics, i de les diverses \xc3\xa0rees cosaques. Amb la seva \xc3\xa8mfasi d\'un imperi uniformement administrat, Caterina presagi\xc3\xa0 la pol\xc3\xadtica de russificaci\xc3\xb3 que practicarien els seus successors._NEWLINE_Caterina va apostar per un govern dirigit activament; per aconseguir-ho va desenvolupar al m\xc3\xa0xim els recursos de l\'imperi i va fer la seva administraci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7. Inicialment, va procurar racionalitzar procediments del govern amb lleis. El 1767 va crear la Comissi\xc3\xb3 legislativa, formada per nobles, Senyors del Poble, i altres, per a codificar les lleis de R\xc3\xbassia. Encara que la comissi\xc3\xb3 no va formular un nou codi de la llei, La Instrucci\xc3\xb3 a la Comissi\xc3\xb3 de Caterina va introduir alguns russos en l\'estil pol\xc3\xadtic i legal occidental._NEWLINE_Entre els anys 1768 o 1774 en la guerra amb l\'Imperi Otom\xc3\xa0, R\xc3\xbassia va experimentar una agitaci\xc3\xb3 social important, la revolta de Pugatxov. El 1773 un Cosac del Don, Jemelian Pugatxov, va reclamar el poder dient que en realitat era el difunt tsar Pere III. Altres cosacs i diverses tribus turques que sentien el xoc de l\'estat centralitzat rus (baixkirs), i treballadors industrials dels Monts Urals, aix\xc3\xad com els camperols que esperaven escapar de la servitud, van unir-se a la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3. La preocupaci\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia amb la guerra va permetre Pugatxov prendre control d\'una banda de l\'\xc3\xa0rea del Volga fins que el 1774 l\'ex\xc3\xa8rcit regular aixaf\xc3\xa0 la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3._NEWLINE_La revolta de Pugatxov va encoratjar la determinaci\xc3\xb3 de Caterina per a reorganitzar l\'administraci\xc3\xb3 provincial de R\xc3\xbassia. El 1775 la tsarina va dividir R\xc3\xbassia en prov\xc3\xadncies i districtes segons estad\xc3\xadstica de la poblaci\xc3\xb3. Llavors va donar a cada prov\xc3\xadncia una administraci\xc3\xb3, uns destacaments policials i un \xc3\xb2rgan judicial. Els nobles havien de complir amb la seva obligaci\xc3\xb3, almenys durant un temps, de servir al govern central, i aquest servei podia consistir a assumir c\xc3\xa0rrecs per a administrar governs provincials. Caterina tamb\xc3\xa9 va procurar organitzar la societat en grups socials ben definits. El 1785 va publicar les cartes als nobles i amos del poble. La carta a la noblesa va confirmar l\'alliberament dels nobles del servei obligatori i els va donar drets com a classe privilegiada situant-los com a servidors directes de l\'autocr\xc3\xa0cia. La carta a les ciutats va resultar ser complicada i en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia menys encertada que la publicada per als nobles. Faltava publicar una carta similar per a situar els camperols, o per a millorar les condicions de la servitud, reformes socials que Catalina deix\xc3\xa0 incompletes. _NEWLINE_L\'occidentalitzaci\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia va continuar durant el regnat de Caterina. Un augment en el nombre de llibres i de tamb\xc3\xa9 peri\xc3\xb2dics va ajudar a portar endavant discussions intel\xc2\xb7lectuals. En 1790 Alexandre Nikolaevitx Raditxev es va publicar El Viatge de Sant Petersburg a Moscou, un ferotge atac contra el sistema de servitud i contra l\'autocr\xc3\xa0cia. Caterina, espantada ja per la Revoluci\xc3\xb3 Francesa, va fer arrestar Radishchev, l\'autor de l\'escrit, i el va enviar a Sib\xc3\xa8ria. Radishtxev va guanyar m\xc3\xa9s endavant el reconeixement com a pare del radicalisme rus._NEWLINE_Caterina va fer construir el Palau Pavlovsk per al seu fill Pau, que \xc3\xa9s actualment Patrimoni de la Humanitat. R\xc3\xbassia es va convertir en una energia capa\xc3\xa7 de competir amb els seus ve\xc3\xafns europeus en les esferes militars, pol\xc3\xadtiques, i diplom\xc3\xa0tiques. L\'elit de R\xc3\xbassia es va fer m\xc3\xa9s culta, al nivell de les elits dels pa\xc3\xafsos d\'Europa central i occidental. L\'organitzaci\xc3\xb3 de la societat i del sistema del govern de Pere, les grans institucions centrals a l\'administraci\xc3\xb3 provincial de Catalina, seguiran b\xc3\xa0sicament sense canvis fins a l\'emancipaci\xc3\xb3 dels serfs de 1861 i, en alguns aspectes, fins a la caiguda de la monarquia el 1917. Caterina va donar una embranzida a l\'economia dels territoris del sud en establir Odessa com a port propi, el qual va servir de base per al comer\xc3\xa7 dels cereals de R\xc3\xbassia durant el segle XIX._NEWLINE_Tot i aquestes realitzacions, l\'imperi patia de problemes fonamentals. Una petita elit europe\xc3\xaftzada, alienada de la resta dels russos, va plantejar preguntes sobre la mateixa ess\xc3\xa8ncia de la hist\xc3\xb2ria, de la cultura, i de la identitat de R\xc3\xbassia. R\xc3\xbassia va arribar a la seva preemin\xc3\xa8ncia militar per confian\xc3\xa7a en la coerci\xc3\xb3 i en una economia basada en la servitud. El desenvolupament econ\xc3\xb2mic de R\xc3\xbassia fou insuficient per a satisfer les seves necessitats durant el segle XVIII, i estava molt allunyat de les transformacions que tenien lloc als pa\xc3\xafsos d\'europa occidental en aquell moment implicats en la revoluci\xc3\xb3 industrial. La temptativa de Caterina en l\'organitzaci\xc3\xb3 en estats corporatius fou desfeta per les idees de la revoluci\xc3\xb3 francesa, que va posar \xc3\xa8mfasi en la ciutadania individual. L\'extensi\xc3\xb3 territorial de R\xc3\xbassia i la incorporaci\xc3\xb3 d\'un nombre important de no-russos a l\'imperi van fixar l\'inici de l\'etapa en qu\xc3\xa8 va gestar el futur problema de les nacionalitats. Finalment, la primera q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la servitud i l\'autocr\xc3\xa0cia en els arguments morals presagiaren el conflicte entre l\'estat i la intelligentsia que va arribar a ser dominant en el segle dinov\xc3\xa8._NEWLINE_Durant el segle XIX, la poblaci\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia, els recursos, la diplom\xc3\xa0cia internacional, i les forces militars la van convertir en un dels estats m\xc3\xa9s poderosos del m\xc3\xb3n, i li permeteren representar un paper cada cop m\xc3\xa9s actiu a Europa, iniciat amb les guerres contra Napole\xc3\xb3 Bonaparte, amb grans conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies per a R\xc3\xbassia i Europa.\n_START_SECTION_\nGuerra i pau a R\xc3\xbassia, 1796-1825\n_START_PARAGRAPH_\nCaterina II mor\xc3\xad el 1796 i la succe\xc3\xad el seu fill Pau (r. 1796-1801). Quan s\'assabent\xc3\xa0 que la seva mare havia considerat nomenar tsar primer el n\xc3\xa9t Alexandre que el fill, Pau institu\xc3\xad la primogenitura en la l\xc3\xadnia masculina com a base per a la successi\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 va sostenir la Companyia Russo-Americana, que va conduir R\xc3\xbassia a la venda dels drets d\'explotaci\xc3\xb3 del negoci de les pells a Alaska. _NEWLINE_Com a superpot\xc3\xa8ncia Europa|europea, R\xc3\xbassia no podia escapar a les guerres que implicaven la Fran\xc3\xa7a revolucion\xc3\xa0ria i napole\xc3\xb2nica. Pau es va convertir en un opositor ferm de Fran\xc3\xa7a, i R\xc3\xbassia unida juntament amb el Regne Unit i l\'imperi Austr\xc3\xadac en la Segona Coalici\xc3\xb3 van iniciar una guerra contra  Napole\xc3\xb3. Ente 1798-1799 les tropes russes comandades per un dels generals m\xc3\xa9s famosos del pa\xc3\xads, Alexander Suv\xc3\xb3rov, van realitzar brillants campanyes a la Rep\xc3\xbablica Cisalpina i Su\xc3\xafssa. L\'ajuda de Pau a l\'Orde de Malta, juntament amb les seves pol\xc3\xadtiques liberals cap a les classes m\xc3\xa9s baixes li van aportar bastants enemics entre la noblesa. El descobriment de corrupci\xc3\xb3 entre els funcionaris d\'Hisenda va impulsar al tsar a dur a terme una reforma, que va fer augmentar encara m\xc3\xa9s el nombre d\'enemics. Tot aix\xc3\xb2 plegat el va portar a un final tr\xc3\xa0gic, assassinat mentre era a la seva habitaci\xc3\xb3 del castell de Sant Miquel a Sant Petersburg el 1801._NEWLINE_El nou tsar, Alexandre I de R\xc3\xbassia (r. 1801-1825), havia estat preparat per al tron per la seva \xc3\xa0via Catalina II. En els seus estudis tenia prefer\xc3\xa8ncia pel dibuix i l\'art, tamb\xc3\xa9 tenia una inclinaci\xc3\xb3 cap al romanticisme i el misticisme religi\xc3\xb3s, particularment en l\'\xc3\xbaltim per\xc3\xadode del seu regnat. Quan Alexandre va arribar al govern nom\xc3\xa9s hi havia tres universitats la de Moscou, la de Vilnia i la de Dorpat; ell en va crear tres m\xc3\xa9s a Sant Petersburg, a Kh\xc3\xa0rkiv i a Kazan. Pel que fa a l\'administraci\xc3\xb3, va abolir les antigues institucions creades per Pere el gran anomenades "Collegia", i les va substituir per "ministeris". Cada ministeri estava a c\xc3\xa0rrec d\'un ministre i hi havia un Consell de ministres que passava comptes de les seves accions davant el tsar. El brillant home d\'estat Mikha\xc3\xafl Speranskia, que era el principal conseller del tsar va ser un home avan\xc3\xa7at al seu temps, va proposar una reforma constitucional extensa del govern, per\xc3\xb2 Alexandre el va acomiadar el 1812 i va perdre tot inter\xc3\xa8s en aquesta reforma._NEWLINE_El focus primari d\'Alexandre no era a la pol\xc3\xadtica dom\xc3\xa8stica, sin\xc3\xb3 els assumptes estrangers, i particularment Napole\xc3\xb3. Tement les ambicions expansionistes i el creixement de Napole\xc3\xb3 gr\xc3\xa0cies al gran ex\xc3\xa8rcit que va aconseguir crear l\'emperador franc\xc3\xa8s, Alexandre va signar una Coalici\xc3\xb3 amb Gran Bretanya i \xc3\x80ustria contra Napole\xc3\xb3. Napole\xc3\xb3 va derrotar els russos i els austr\xc3\xadacs a Austerlitz el 1805 i va derrotar els russos a Friedland el 1807. Alexandre va ser for\xc3\xa7at a demanar la pau, i pel Tractat de Tilsit, signat el 1807, es va fer aliat de Napole\xc3\xb3. R\xc3\xbassia va perdre poc territori amb aquest tractat, i Alexandre va fer \xc3\xbas de la seva alian\xc3\xa7a amb Napole\xc3\xb3 per l\'extensi\xc3\xb3 addicional. Per la Guerra de Finl\xc3\xa0ndia va guanyar el Gran Ducat de Finl\xc3\xa0ndia a Su\xc3\xa8cia el 1809, i va adquirir Bessar\xc3\xa0bia de Turquia com a resultat de la russoturca de 1806-1812._NEWLINE_L\'alian\xc3\xa7a russofrancesa gradualment es va tibar. Napole\xc3\xb3 malfiava sobre les intencions de R\xc3\xbassia en els estrets del B\xc3\xb2sfor i els Dardanels. Al mateix temps, el Gran Ducat de Vars\xc3\xb2via sobre el que en principi havien acordar que fos un estat independent fronterer, va ser ocupat per les tropes franceses i Alexandre sospitava que Napole\xc3\xb3 planejava establir-s\'hi definitivament. _NEWLINE_Al juny de 1812 Napole\xc3\xb3 va envair R\xc3\xbassia amb 600.000 soldats, una for\xc3\xa7a dues vegades m\xc3\xa9s gran que l\'ex\xc3\xa8rcit regular rus. Napole\xc3\xb3 esperava infligir una derrota important en els russos i for\xc3\xa7ar a Alexandre a demanar la pau. Napole\xc3\xb3 va emp\xc3\xa8nyer les forces russes a una retirada, deixant Sant Petersburg en mans dels soldats francesos. Mentre l\'ex\xc3\xa8rcit rus es reorganitzava per tornar a atacar, les tropes napole\xc3\xb2niques van comen\xc3\xa7ar a tornar a Fran\xc3\xa7a per\xc3\xb2 amb tanta lentitud que un rigor\xc3\xb3s hivern els va sorprendre. La resist\xc3\xa8ncia russa va ser obstinada, els membres de la qual van declarar la Guerra Patri\xc3\xb2tica combinada amb les baixes temperatures i la pol\xc3\xadtica de terra cremada va portar a Napole\xc3\xb3 una derrota desastrosa: menys de 30.000 de les seves tropes van tornar a la seva p\xc3\xa0tria. Despr\xc3\xa9s de la retirada francesa, els russos els van perseguir per Europa central i occidental fins a les portes de Par\xc3\xads._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que els aliats derrotessin Napole\xc3\xb3, a Alexandre se\'l va con\xc3\xa8ixer com "el salvador d\'Europa", i va tenir un lloc prominent en el moment de redissenyar el mapa d\'Europa al Congr\xc3\xa9s de Viena el 1815. El mateix any, sota influ\xc3\xa8ncia del misticisme religi\xc3\xb3s, Alexandre va iniciar la creaci\xc3\xb3 de la Santa Alian\xc3\xa7a un acord fluix que comprometia les regles de les nacions implicades -incloent la majoria d\'Europa- a actuar segons principis cristians. M\xc3\xa9s pragm\xc3\xa0tica, el 1814, R\xc3\xbassia, Gran Bretanya, \xc3\x80ustria, i Pr\xc3\xbassia havien format l\'Alian\xc3\xa7a Qu\xc3\xa0druple. Els aliats van crear un sistema internacional per mantenir l\'statu quo territorial i per prevenir el ressorgiment d\'una Fran\xc3\xa7a expansionista. La qu\xc3\xa0druple alian\xc3\xa7a, confirmada per un nombre de confer\xc3\xa8ncies internacionals, va assegurar la influ\xc3\xa8ncia de R\xc3\xbassia a Europa._NEWLINE_Al mateix temps, R\xc3\xbassia va continuar la seva expansi\xc3\xb3. Va proposar al congr\xc3\xa9s de Viena la creaci\xc3\xb3 del Tsarat de Pol\xc3\xb2nia, pa\xc3\xads al qual Alexandre va concedir una constituci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad, Alexandre va ser el monarca constitucional de Pol\xc3\xb2nia mentre que era el tsar autocr\xc3\xa0tic en la restant R\xc3\xbassia. Ell era tamb\xc3\xa9 el monarca limitat de Finl\xc3\xa0ndia, que havia estat annexada el 1809 i tenia concedida la categoria d\'estat aut\xc3\xb2nom. R\xc3\xbassia el 1813  guanyava territori en l\'\xc3\xa0rea de Bak\xc3\xba des del Caucas fins costa de P\xc3\xa8rsia. L\'imperi tamb\xc3\xa9 era arrelat fermament a la zona d\'Alaska._NEWLINE_Els historiadors han convingut generalment que un moviment revolucionari va ser portat durant el regnat del jove Alexandre I: Els oficials que havien perseguit Napole\xc3\xb3 per Europa occidental van tornar a R\xc3\xbassia amb idees revolucion\xc3\xa0ries, incloent drets humans, el govern representatiu i la democr\xc3\xa0cia total._NEWLINE_L\'occidentalitzaci\xc3\xb3 intel\xc2\xb7lectual que havia estat fomentada al segle XVIII per un estat rus paternalista i autocr\xc3\xa0tic, ara havia d\'incloure l\'oposici\xc3\xb3 a l\'autocr\xc3\xa0cia amb demandes per al desenvolupament d\'un govern representatiu, l\'abolici\xc3\xb3 de la servitud i, en alguns casos, la idea d\'un enderrocament revolucionari del govern. Els oficials eren interessats particularment en veure que Alexandre havia concedit a Pol\xc3\xb2nia una constituci\xc3\xb3 mentre que R\xc3\xbassia no en tenia cap. Diverses organitzacions clandestines es preparaven per a una revolta quan Alexandre va morir inesperadament de tifus el 1825. Despr\xc3\xa9s de la seva mort, havia confusi\xc3\xb3 sobre qui el succeiria perqu\xc3\xa8 com que no havia tingut fills mascles, el seg\xc3\xbcent en la l\xc3\xadnia, el seu germ\xc3\xa0 Constant\xc3\xad P\xc3\xa0vlovitx havia renunciat al seu dret al tron. Un grup d\'oficials que tenien al seu c\xc3\xa0rrec prop de 3.000 homes van rebutjar jurar la lleialtat al nou tsar, el germ\xc3\xa0 d\'Alexandre, Nicolau I de R\xc3\xbassia i van proclamar la seva lleialtat a la idea d\'una constituci\xc3\xb3 russa. Com que aquests esdeveniments van oc\xc3\xb3rrer al desembre de 1825 van batejar els rebels amb el nom de desembristes. Nicolau va superar f\xc3\xa0cilment la revolta, i els desembristes que seguien estant vius van ser arrestats. Molts van ser exiliats a Sib\xc3\xa8ria.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xbassia sota Nicolau I\n_START_PARAGRAPH_\nNicolau I va ser el tsar de R\xc3\xbassia des de 1825 fins que va morir el 1855. A Nicolau li va mancar totalment la grandesa espiritual i intel\xc2\xb7lectual del seu germ\xc3\xa0. Experimentant el trauma de la Revolta Desembrista, Nicolau estava determinat a frenar el progr\xc3\xa9s de la societat russa. La policia secreta, la suposada tercera secci\xc3\xb3, va crear una xarxa enorme d\'espies i d\'informadors. El govern va exercitar la censura: va controlar excessivament l\'educaci\xc3\xb3, la publicaci\xc3\xb3, i totes les manifestacions de la vida p\xc3\xbablica. El 1833 el ministre d\'educaci\xc3\xb3, Sergei Uv\xc3\xa1rov, va idear un programa d\'"Autocr\xc3\xa0cia, Ortod\xc3\xb2xia, i car\xc3\xa0cter nacional", que seria el principi que havia de guiar el r\xc3\xa8gim. La gent havia de demostrar lleialtat a l\'autoritat il\xc2\xb7limitada del tsar, a les tradicions de l\'Esgl\xc3\xa9sia Ortodoxa Russa i, vagament, a la naci\xc3\xb3 russa. Aquests principis no van aconseguir l\'ajuda de la poblaci\xc3\xb3 sin\xc3\xb3 que per contra va desembocar en repressi\xc3\xb3 i supressi\xc3\xb3 de les nacionalitats dels no russos i les altres religions. Per exemple el govern va for\xc3\xa7ar a l\'Esgl\xc3\xa9sia Ortodoxa Georgiana a acceptar la regla sin\xc3\xb2dica de la russa._NEWLINE_L\'\xc3\xa8mfasi oficial en el nacionalisme rus va contribuir a una discussi\xc3\xb3 sobre el lloc de R\xc3\xbassia al m\xc3\xb3n, el significat de la hist\xc3\xb2ria russa, i el futur de R\xc3\xbassia. Un grup, els occidentalitzats, va creure que R\xc3\xbassia seguia sent posterior i primitiva i podrien progressar nom\xc3\xa9s si s\'europeitzaven m\xc3\xa9s. _NEWLINE_Malgrat les repressions d\'aquest per\xc3\xadode, R\xc3\xbassia va experimentar una expansi\xc3\xb3 de la literatura i les arts. A trav\xc3\xa9s dels treballs d\'Aleksandr Puixkin, Nikolai G\xc3\xb3gol, Ivan Turgu\xc3\xa9nev i molts d\'altres, la literatura russa va guanyar al\xc3\xa7ada i el reconeixement internacional. El ballet cl\xc3\xa0ssic va prendre l\'arrel a R\xc3\xbassia despr\xc3\xa9s de la seva importaci\xc3\xb3 de Fran\xc3\xa7a, i la m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica es va establir fermament amb les composicions de Mikha\xc3\xafl Glinka (1804-1857).\n_START_SECTION_\nDesenvolupament econ\xc3\xb2mic\n_START_PARAGRAPH_\nEls segles XIX tard\xc3\xa0 i XX van ser temps de crisi per l\'imperi. No nom\xc3\xa9s la tecnologia i la ind\xc3\xbastria es van desenvolupar m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament a occident, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 nous, din\xc3\xa0mics i competitius poders en el teatre mundial: Otto von Bismarck va unificar Alemanya a la d\xc3\xa8cada de 1860, la post-guerra civil nord-americana, va fer que creix\xc3\xa9s com a pot\xc3\xa8ncia, i Jap\xc3\xb3 va emergir de la Restauraci\xc3\xb3 Meiji. Encara que R\xc3\xbassia s\'estava expandint molt per l\'\xc3\x80sia Central, envoltant a l\'Imperi Otom\xc3\xa0, l\'imperi Persa, el Raj Brit\xc3\xa0nic i l\'imperi Xin\xc3\xa8s, no podia generar suficient capital per sostenir el r\xc3\xa0pid avan\xc3\xa7 tecnol\xc3\xb2gic o comerciar amb pa\xc3\xafsos avan\xc3\xa7ats._NEWLINE_En l\'\xc3\xbaltima meitat del segle XIX, l\'economia russa es va desenvolupar m\xc3\xa9s lentament de com ho va fer en les altres pot\xc3\xa8ncies del m\xc3\xb3n. La poblaci\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia era substancialment major a la dels pa\xc3\xafsos desenvolupats de l\'oest, per\xc3\xb2 la gran majoria vivia en comunitats rurals, amb poca tecnologia i vivint d\'una agricultura primitiva. La ind\xc3\xbastria en general, va tenir una participaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran que en occident, per\xc3\xb2 en sectors espec\xc3\xadfics i de vegades per iniciativa d\'algun empresari estranger. Entre 1850 i 1900, la poblaci\xc3\xb3 russa es va duplicar, per\xc3\xb2 es va mantenir estrictament rural fins al segle XX. La poblaci\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia entre 1850 i 1910 va tenir la major taxa de natalitat de totes les grans nacions en desenvolupament, amb excepci\xc3\xb3 dels Estats Units._NEWLINE_L\'agricultura, amb la tecnologia menys desenvolupada, es va mantenir a les mans de les antigues fam\xc3\xadlies de serfs i grangers, que junts componien quatre cinquenes parts de la poblaci\xc3\xb3 rural. Els terrenys, alguns de m\xc3\xa9s de cinquanta quil\xc3\xb2metres quadrats, componien el 20 per cent de les terres f\xc3\xa8rtils, per\xc3\xb2 pocs d\'aquests terrenys es treballaven eficientment i a gran escala. La poblaci\xc3\xb3 rural va incrementar la terra usada per a l\'agricultura de subsist\xc3\xa8ncia, i la cada vegada m\xc3\xa9s nombrosa massa de camperols empobrits demanava m\xc3\xa9s terres. Al Turkistan els grangers demanaven desviar els rius Amudari\xc3\xa0 i Sirdari\xc3\xa0, que alimenten el mar d\'Aral. L\'emperador Alexandre III de R\xc3\xbassia decret\xc3\xa0 una llei de protecci\xc3\xb3 dels recursos del territori rus, aix\xc3\xb2 va ofegar les expectatives de desviar els rius, que va tornar als anys 60 en la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica. Durant l\'\xc3\xa8poca sovi\xc3\xa8tica es va comen\xc3\xa7ar a desviar aigua dels rius Amudari\xc3\xa0 i Sirdari\xc3\xa0 per a regar cultius en Uzbekistan i Kazakhstan._NEWLINE_El creixement industrial era insignificant, encara inestable, i en termes absoluts no era extensiu. Les regions industrialitzades de R\xc3\xbassia inclo\xc3\xafen Moscou, les regions centrals de la R\xc3\xbassia europea, Ingermanland, la Mar B\xc3\xa0ltica, cap a Riga, Pol\xc3\xb2nia, el Riu Don el Dni\xc3\xa8per i els Urals. El 1890 R\xc3\xbassia tenia gaireb\xc3\xa9 32.000 quil\xc3\xb2metres de vies de ferrocarril i 1,4 milions d\'empleats de f\xc3\xa0brica, dels quals la majoria treballaven en la ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil. Entre 1860 i 1890, la producci\xc3\xb3 anual de carb\xc3\xb3 havia crescut prop d\'un 1.200 per cent a m\xc3\xa9s de 6,6 milions de tones, i la producci\xc3\xb3 de ferro i acer s\'havia duplicat a m\xc3\xa9s de 2 milions de tones per any. El pla estatal s\'havia duplicat, per\xc3\xb2, el deute i les despeses s\'havien quadruplicat, constituint un 28 per cent de les despeses oficials a 1891. L\'exportaci\xc3\xb3 era inadequada per al que l\'imperi necessitava. Fins que l\'estat va introduir tarifes industrials estratosf\xc3\xa8riques el 1880, aix\xc3\xb2 no va poder finan\xc3\xa7ar el comer\xc3\xa7 perqu\xc3\xa8 no era suficient per cobrir els deutes.\n_START_SECTION_\nLes reformes i els seus l\xc3\xadmits\n_START_PARAGRAPH_\nEl tsar Alexandre II, que va succeir a Nicolau I el 1855, era un conservador que no va veure m\xc3\xa9s alternativa que implementar un canvi. Alexandre va iniciar reformes substancials en l\'educaci\xc3\xb3, el govern, la judicatura i l\'ex\xc3\xa8rcit. El 1861 va proclamar l\'emancipaci\xc3\xb3 de gaireb\xc3\xa9 20 milions de serfs. Les comissions locals, que eren els posse\xc3\xafdors de les terres, van efectuar l\'emancipaci\xc3\xb3 donant-los als serfs llibertat limitada. L\'antiga servitud es va mantenir a les aldees, per\xc3\xb2 van requerir pagaments del govern gaireb\xc3\xa9 per cinquanta anys. El govern va compensar als terratinents emetent finances._NEWLINE_L\'imperi va compensar m\xc3\xa9s de 50.000 terratinents que posse\xc3\xafen m\xc3\xa9s d\'1,1\xc2\xa0km\xc2\xb2 que a canvi deixarien de tenir serfs. El govern esperava que la pagesia produ\xc3\xads suficients aliments per a ells i per a l\'exportaci\xc3\xb3, ajudant aix\xc3\xad a finan\xc3\xa7ar les despeses d\'importacions i el gran deute extern. Cap de les expectatives del govern eren realistes, l\'emancipaci\xc3\xb3 va deixar descontents tant els terratinents com els pagesos. La nova pagesia aviat es va endarrerir en els pagaments al govern perqu\xc3\xa8 la terra que rebien era pobre i perqu\xc3\xa8 els m\xc3\xa8todes de l\'agricultura russa eren inadequats. Els antics posse\xc3\xafdors de les terres van haver de vendre-les per quedar com a solvents, ja que la majoria no podia treballar la terra sense els serfs. A m\xc3\xa9s, el valor dels cr\xc3\xa8dits governamentals van caure._NEWLINE_Les reformes en el govern local van seguir de prop l\'emancipaci\xc3\xb3. El 1864 governs locals de la part europea russa van ser organitzats en prov\xc3\xadncies i en ziemstva o districtes (ziemstvo singular), que van ser compostos pels representants de totes les classes i eren responsables d\'escoles locals, salut p\xc3\xbablica, els camins, les presons, el subministrament d\'aliments i altres temes. El 1870 es van formar les Dumio (Duma en singular)o consells elegits per a la ciutat. Dominats pels amos i obligats pels governadors provincials i la policia, els ziemstvo i les dumes van augmentar els impostos per afavorir les seves activitats._NEWLINE_El 1864 el r\xc3\xa8gim va posar en execuci\xc3\xb3 la Gran Reforma Judicial. En ciutats importants, van establir talls d\'estil occidental amb jurats. En general, el sistema judicial va funcionar amb efic\xc3\xa0cia, per\xc3\xb2 el govern no va disposar de les finances i la influ\xc3\xa8ncia cultural per estendre el sistema judicial als pobles, on la just\xc3\xadcia camperola tradicional va continuar funcionant amb interfer\xc3\xa8ncia m\xc3\xadnima de funcionaris provincials. El sistema judicial rus va ser modelat a les lleis franceses i alemanyes contempor\xc3\xa0nies. Cada cas va haver de ser decidit sobre els seus m\xc3\xa8rits i no sobre precedents. Seguia havent aquest acostament des que altres reformes importants van oc\xc3\xb3rrer en les esferes educatives i culturals. L\'ascensi\xc3\xb3 d\'Alexandre II va portar una restauraci\xc3\xb3 social, de la qual cosa va requerir una discussi\xc3\xb3 p\xc3\xbablica d\'edicions i l\'elevaci\xc3\xb3 d\'alguns tipus de censura. Quan va haver una temptativa d\'assassinar el tsar el 1866 el govern va reinstal\xc2\xb7lar la censura, per\xc3\xb2 no amb la severitat del control anterior a 1855. El govern tamb\xc3\xa9 va posar restriccions a les universitats el 1866 cinc anys despr\xc3\xa9s que havien guanyat l\'autonomia els camperols i serfs. El govern central va procurar actuar amb la ziemstvo per establir plans d\'estudis uniformes per a les escoles prim\xc3\xa0ries i per imposar pol\xc3\xadtiques conservadores, per\xc3\xb2 no va tenir recursos perqu\xc3\xa8 molts professors i funcionaris liberals de l\'escola estaven nom\xc3\xa9s nominats d\'acord amb el ministeri reaccionari de l\'educaci\xc3\xb3, sense aix\xc3\xb2, els \xc3\xa8xits educatius del r\xc3\xa8gim van ser irregulars despr\xc3\xa9s de 1866._NEWLINE_En l\'esfera financera, R\xc3\xbassia va establir el banc de l\'estat el 1866, que va donar a la divisa nacional estabilitat i fermesa. El ministeri de les finances va recolzar el desenvolupament del ferrocarril, que va facilitar l\'activitat vital de l\'exportaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 era cautel\xc3\xb3s i moderat en les seves empreses estrangeres. El ministeri tamb\xc3\xa9 va fundar el Banc camperol de les Terres el 1882 per permetre a grangers emprenedors adquirir m\xc3\xa9s terra. El ministeri d\'afers interns va contradir aquesta pol\xc3\xadtica, per\xc3\xb2, va establir el Banc de terra dels nobles el 1885 per prevenir les execucions d\'hipoteques._NEWLINE_L\'imperi tamb\xc3\xa9 va intentar reformar els militars. Una de les principals raons de l\'emancipaci\xc3\xb3 dels serfs era que havia de facilitar la transici\xc3\xb3 a l\'ex\xc3\xa8rcit de reserva, modern i m\xc3\xa9s operatiu, instituint recaptacions i la mobilitzaci\xc3\xb3 territorial en \xc3\xa8poques de necessitat. Abans de l\'emancipaci\xc3\xb3, els serfs no podien rebre l\'entrenament militar i despr\xc3\xa9s tornar amb els seus amos. La in\xc3\xa8rcia burocr\xc3\xa0tica, per\xc3\xb2, va obstruir la reforma dels militars fins que la Guerra francoprussiana (1870-1871) va demostrar la necessitat de construir un ex\xc3\xa8rcit modern. El sistema de gravamen introdu\xc3\xaft per Dmitri Miliutin el 1874 va donar a l\'ex\xc3\xa8rcit un lloc en l\'ensenyament de molts pagesos a llegir i en iniciar l\'educaci\xc3\xb3 m\xc3\xa8dica per a les dones. Per\xc3\xb2 l\'ex\xc3\xa8rcit seguia sent antic malgrat aquestes reformes militars. Els oficials van preferir sovint baionetes a les bales, expressant la preocupaci\xc3\xb3 que les mires de llarg abast en els rifles induirien covardia. Malgrat alguns \xc3\xa8xits notables, R\xc3\xbassia no va mantenir pas progressos tecnol\xc3\xb2gics occidentals, \xc3\xa9s el cas de la construcci\xc3\xb3 de rifles, de les metralladores, de l\'artilleria, de naus, i de l\'artilleria naval. _NEWLINE_El 1881 els revolucionaris van assassinar el tsar Alexandre II. El seu fill Alexandre III va comen\xc3\xa7ar un per\xc3\xadode de reacci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica per intensificar un moviment contrareformista que havia comen\xc3\xa7at el 1866. Ell va enfortir a la policia de seguretat i la reorganitz\xc3\xa0 en una ag\xc3\xa8ncia coneguda amb el nom d\'Ojrana, li va donar poders extraordinaris i la va posar sota el Ministeri d\'Afers Interiors. Dmitri Tolstoi, el ministre d\'afers interiors d\'Alexandre, va instituir l\'\xc3\xbas de terratinents que feien d\'inspectors de districte i va restringir el poder de la ziemstvo i la Duma. Alexandre III va encomanar al seu antic tutor, el reaccionari Konstant\xc3\xadn Pobedon\xc3\xb3stsev, ser el procurador del S\xc3\xadnode Sagrat de l\'Esgl\xc3\xa9sia Ortodoxa i Iv\xc3\xa1n Delianov per ser el ministre d\'educaci\xc3\xb3. En els seus esfor\xc3\xa7os de \xc2\xabsalvar\xc2\xbb a R\xc3\xbassia del \xc2\xabmodernisme\xc2\xbb, ells van revifar la censura religiosa, poblacions no-ortodoxes i no russes van ser perseguides, generant antisemitisme, i va suprimir l\'autonomia de les universitats. Els seus atacs als elements liberals i no russos, buscaven alienar segments grans de la poblaci\xc3\xb3. Les nacionalitats, particularment els polonesos, finesos, letons, lituans, i ucra\xc3\xafnesos, van reaccionar davant els esfor\xc3\xa7os del r\xc3\xa8gim per russificar-los, intensificant el seu propi nacionalisme. Molts jueus van emigrar o van unir moviments radicals. Les organitzacions confidencials i els moviments pol\xc3\xadtics van continuar desenvolupant-se malgrat els esfor\xc3\xa7os del r\xc3\xa8gim per sufocar-los.\n_START_SECTION_\nCampanya de 1904\n_START_PARAGRAPH_\nPer al 1904, el Jap\xc3\xb3 ja comptava amb una s\xc3\xa8rie de bases log\xc3\xadstiques distribu\xc3\xafdes pel Mar Groc i a m\xc3\xa9s amb unitats navals de primera m\xc3\xa0, a difer\xc3\xa8ncia de R\xc3\xbassia que nom\xc3\xa9s tenia dues bases molt distants i estrat\xc3\xa8gicament desubicades: Port Arthur (Xina) i Vladivostok, aix\xc3\xad com unitats navals ja antiquades. La batalla de Chemulpo va ser una batalla naval que es va lliurar el 9 de febrer de 1904 en el port del mateix nom, a Corea._NEWLINE_L\'objectiu japon\xc3\xa8s era Port Arthur (avui L\xc3\xbcshunkou, Xina), situat a la pen\xc3\xadnsula de Liaotung, al sud de Manx\xc3\xbaria, que havia estat fortificat per convertir-lo en una base naval major pels russos. Els japonesos necessitaven controlar el mar per enfrontar-se a una hipot\xc3\xa8tica guerra al continent asi\xc3\xa0tic. D\'aquesta manera, el seu primer objectiu militar va ser neutralitzar la flota russa ancorada a Port Arthur. La nit del 8 de febrer, la flota japonesa, sota el comandament de l\'almirall Heihachiro Togo, va obrir foc torpedinant sense previ av\xc3\xads els vaixells russos a Port Arthur, danyant seriosament dos cuirassats russos. Els combats de la batalla de Port Arthur es van desenvolupar l\'endem\xc3\xa0. Van seguir una s\xc3\xa8rie d\'accions navals indecises, en les quals els japonesos van ser incapa\xc3\xa7os d\'atacar amb \xc3\xa8xit la flota russa protegida pels canons terrestres de la badia, i els russos declinaven abandonar la badia cap a mar obert, escap\xc3\xa7ats per la mort de l\'almirall Step\xc3\xa1n Mak\xc3\xa1rov el 13 d\'abril. Aquestes accions van proporcionar cobertura per un desembarcament japon\xc3\xa8s prop de Incheon a Corea. Despr\xc3\xa9s del desembarcament, van envair Se\xc3\xbcl i van ocupar r\xc3\xa0pidament la resta de la pen\xc3\xadnsula. Per a finals d\'abril, l\'ex\xc3\xa8rcit japon\xc3\xa8s al comandament de Kuroki Itei es preparava per travessar el riu Yalu, a l\'interior de la Manx\xc3\xbaria ocupada pels russos._NEWLINE_En contrapunt a l\'estrat\xc3\xa8gia japonesa d\'aconseguir vict\xc3\xb2ries r\xc3\xa0pides per controlar Manx\xc3\xbaria, l\'estrat\xc3\xa8gia russa es va enfocar en accions defensives destinades a guanyar temps perqu\xc3\xa8 els refor\xc3\xa7os arribessin via Ferrocarril Transsiberi\xc3\xa0. L\'1 de maig esclata la batalla del riu Yalu, en la qual les tropes japoneses prenen per assalt una posici\xc3\xb3 russa despr\xc3\xa9s de travessar el riu sense oposici\xc3\xb3. Va ser la primera batalla terrestre de la guerra. Les tropes japoneses van procedir a desembarcar a diversos punts de la costa manxuriana, obligant els russos a retrocedir a Port Arthur. Aquestes batalles, inclosa la batalla de Nanshan el 25 de maig, van estar marcades per les grans p\xc3\xa8rdues japoneses en atacar posicions russes atrinxerades, per\xc3\xb2 els russos van romandre passius i no van ser capa\xc3\xa7os de contraatacar._NEWLINE_Jap\xc3\xb3 va comen\xc3\xa7ar un llarg setge de Port Arthur, fortament fortificat pels russos. A l\'agost part de la flota russa va intentar escapar de Port Arthur en direcci\xc3\xb3 a Vladivostok, per\xc3\xb2 va ser interceptada i derrotada en la batalla del Mar Groc. La resta dels vaixells va romandre a Port Arthur, on van ser enfonsats lentament per l\'artilleria japonesa. Els intents per soc\xc3\xb3rrer la ciutat des del continent tamb\xc3\xa9 van fracassar, i despr\xc3\xa9s de la batalla de Liaoyang (24 d\'agost - 5 de setembre de 1904), els russos es van retirar a Shenyang. L\'ex\xc3\xa8rcit japon\xc3\xa8s va infligir una nova derrota als russos en el riu Cha-ho (5 d\'octubre - 18 d\'octubre de 1904).\n_START_SECTION_\nCampanya de 1905\n_START_PARAGRAPH_\nPort Arthur va caure finalment el 2 de gener de 1905, despr\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie d\'assalts brutals i gran quantitat de baixes en ambd\xc3\xb3s b\xc3\xa0ndols. Amb les espatlles cobertes, l\'ex\xc3\xa8rcit japon\xc3\xa8s va pressionar cap al nord de Manx\xc3\xbaria. Despr\xc3\xa9s de l\'Incident de Mukden (21 febrer-10 mar\xc3\xa7 de 1905), expulsen als russos de Shenyang._NEWLINE_Mentrestant, R\xc3\xbassia havia enviat la flota del Mar B\xc3\xa0ltic al comandament de l\'almirall Rojdestvenski cap a \xc3\x80sia, vorejant el Cap de Bona Esperan\xc3\xa7a. El 21 d\'octubre de 1904, mentre navegava en aig\xc3\xbces brit\xc3\xa0niques (un aliat del Jap\xc3\xb3 per\xc3\xb2 neutral en aquesta guerra), va provocar l\'incident de Dogger Bank en disparar sobre bots pesquers als quals els russos van confondre amb llanxes torpederes. El viatge es va demorar tant que l\'almirall Togo va fer plans per interceptar a la flota del B\xc3\xa0ltic abans que pogu\xc3\xa9s recalar a Vladivostok. Les esquadres es van trobar a la batalla de Tsushima, en l\'estret del mateix nom entre Corea i Jap\xc3\xb3, el 27 de maig de 1905. Durant la batalla, que va durar fins al 29 de maig, la flota japonesa, num\xc3\xa8ricament inferior per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s moderna i amb m\xc3\xa9s velocitat i abast de foc, va bombardejar la flota russa sense pietat, destruint els seus vuit cuirassats. La flota japonesa comptava entre d\'altres amb dos cuirassats comprats a l\'Argentina: el Mariano Moreno(anomenat Nisshin) i el Bernardino Rivadavia (anomenat Kasuga), aix\xc3\xad com un creuer comprat a Xile: el "Esmeralda" (rebatejat "Izumi")._NEWLINE_El comandament rus a l\'Extrem Orient, format per l\'almirall Alex\xc3\xa9yev i el general Kurop\xc3\xa1tkin, era incompetent i les seves tropes, insuficients. Els refor\xc3\xa7os arribaven des de la R\xc3\xbassia europea en el ferrocarril Transsiberi\xc3\xa0 de via \xc3\xbanica, molt lent i interromput a l\'altura del llac Baikal. Aquestes i altres raons, com l\'atac per sorpresa del Jap\xc3\xb3, van implicar que la guerra result\xc3\xa9s en una sorprenent vict\xc3\xb2ria japonesa, la qual cosa el va convertir en una pot\xc3\xa8ncia mundial a tenir en compte._NEWLINE_R\xc3\xbassia es veu obligada a negociar. El resultat: la humiliaci\xc3\xb3 d\'una naci\xc3\xb3 occidental. Es conclou un armistici entre els dos governs: encara que els russos es troben molt debilitats per la Revoluci\xc3\xb3 de 1905, les finances japoneses estan totalment esgotades i l\'imperi Japon\xc3\xa8s ja no disposa dels mitjans per destruir completament el gruix de les tropes russes de l\'Extrem Orient. S\'organitza una confer\xc3\xa8ncia de pau a Portsmouth (EUA) el 5 de setembre de 1905, gr\xc3\xa0cies a la mediaci\xc3\xb3 del president nord-americ\xc3\xa0 Theodore Roosevelt. Les cl\xc3\xa0usules contenen les seg\xc3\xbcents estipulacions: R\xc3\xbassia ha de recon\xc3\xa8ixer la preemin\xc3\xa8ncia dels interessos del Jap\xc3\xb3 a Corea; cedeix el vencedor l\'arrendament de la pen\xc3\xadnsula de Liaodong, la seva base de Port Arthur, el ferrocarril meridional de Manx\xc3\xbaria i la meitat sud de l\'illa de Sakhal\xc3\xadn. Els dos pa\xc3\xafsos, de com\xc3\xba acord, es comprometen a restituir Manx\xc3\xbaria a la Xina. Tot i la insist\xc3\xa8ncia del Jap\xc3\xb3, no es preveu cap indemnitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_El descontentament popular a R\xc3\xbassia, seguit de la derrota, va portar a la Revoluci\xc3\xb3 de 1905. La guerra va acabar gr\xc3\xa0cies a la mediaci\xc3\xb3 dels EUA. El descontentament japon\xc3\xa8s davant l\'abs\xc3\xa8ncia d\'adquisicions territorials va conduir a una erosi\xc3\xb3 dels bons sentiments cap als Estats Units, constituint la llavor per al futur conflicte amb el pa\xc3\xads americ\xc3\xa0._NEWLINE_La derrota de R\xc3\xbassia va ser rebuda amb commoci\xc3\xb3 a Occident, especialment a trav\xc3\xa9s d\'\xc3\x80sia. Que un pa\xc3\xads no occidental pogu\xc3\xa9s derrotar a un conflicte b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic a un poder establert va resultar particularment inspirador per a diversos moviments independentistes anticolonials al voltant del m\xc3\xb3n. Aquesta guerra ha estat anomenada la "fi del mite de l\'Home Blanc". Enfront del racisme de l\'\xc3\xa8poca, suposadament per primera vegada, una naci\xc3\xb3 "blanca" era ven\xc3\xa7uda per una altra ra\xc3\xa7a._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'aquesta guerra, l\'imperi Nip\xc3\xb3 va adquirir gr\xc3\xa0cies a la seva Armada Imperial un prestigi nacional i internacional en el naval i militar que dur\xc3\xa0 fins a la Segona Guerra Mundial._NEWLINE_Durant la contesa, l\'ex\xc3\xa8rcit japon\xc3\xa8s va tractar b\xc3\xa9 als civils i presoners de guerra, sense disposar de la brutalitat i atrocitats que varen ser \xc3\xa0mpliament difoses durant la Segona Guerra Mundial. Els historiadors japonesos pensen que aquesta guerra va ser un punt decisiu per al Jap\xc3\xb3 i una clau per entendre per qu\xc3\xa8 van fallar militar i pol\xc3\xadticament.\n_START_SECTION_\nPa\xc3\xafsos postimperials\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquesta secci\xc3\xb3 s\'enumeren tots els pa\xc3\xafsos que es van formar del territori imperial rus. Aquests pa\xc3\xafsos es van crear a partir de la caiguda del govern de l\'Imperi Rus, un exemple semblant s\xc3\xb3n les Rep\xc3\xbabliques de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica que es van separar en 16 Rep\xc3\xbabliques m\xc3\xa9s petites, per\xc3\xb2 en aquesta no era un govern i tots els seus ideals els que queien, sin\xc3\xb3 que alhora queien molts grups \xc3\xa8tnics, pensaments revolucionaris i ressentiment, tot aix\xc3\xb2 es va unir i va tenir com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia la revoluci\xc3\xb3 i les agrupacions que despr\xc3\xa9s formarien als nous estats predecessors als actuals.'