b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xa0lag d\'Allen\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl g\xc3\xa0lag d\'Allen t\xc3\xa9 un pelatge gruixut d\'un color que pot variar entre el gris i el marr\xc3\xb3, amb un tint d\'\xc3\xb2xid a les extremitats. El pelatge ventral tendeix a ser m\xc3\xa9s clar, variant entre el gris i el blanc groguenc. Aquesta esp\xc3\xa8cie t\xc3\xa9 diverses taques fosques en el pelatge que envolta els ulls. La cua \xc3\xa9s llarga i espessa. La longitud conjunta del cap i el cos varia entre 155 i 240 mil\xc2\xb7l\xc3\xadmetres, i t\xc3\xa9 un pes corporal d\'entre 200 i 445 grams._NEWLINE_Com altres membres del seu g\xc3\xa8nere, el g\xc3\xa0lag d\'Allen t\xc3\xa9 uns ulls anormalment grans, que li permeten adaptar-se al seu estil de vida nocturn. Aquests ulls grans tenen una capa pigmentada sota la retina, el tapetum lucidum, que li facilita la detecci\xc3\xb3 de llum. Malgrat aix\xc3\xb2, curiosament, s\xc3\xb3n cecs al color, ja que a la retina nom\xc3\xa9s tenen barres, en lloc d\'aut\xc3\xa8ntiques m\xc3\xa0cules._NEWLINE_Com en molts dels seus parents, les cries de g\xc3\xa0lag d\'Allen tenen orelles nues i flexibles, que poden moure cap enrere, e inclinar-les fins a la base. El nas est\xc3\xa0 cobert d\'una pell que recorda el cuir. El g\xc3\xa0lag d\'Allen t\xc3\xa9 la caracter\xc3\xadstica pinta dental formada pels quatre incisius i dos canins. S\xc3\xb3n coneguts per les seves fortes potes del darrere i la seva capacitat de salt.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i h\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esp\xc3\xa8cie viu als boscos humits del centre occidental d\'\xc3\x80frica. Es distribueixen entre el sud de Nig\xc3\xa8ria (al nord), el delta del riu N\xc3\xadger (a l\'oest), la cantonada sud-oest de la Rep\xc3\xbablica Centreafricana (a l\'est) i la Rep\xc3\xbablica del Congo (al sud). Viuen principalment en el sotabosc dels boscos primaris humits, trobant-se rarament en boscos secundaris.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'un animal nocturn i solitari, en el que els mascles es mostren agressius vers altres mascles. Les femelles viuen amb les cries, sovint en petits grups familiars. Durant el dia, mascles i femelles poden compartir els caus. Els individus dormen en nius constru\xc3\xafts en buits d\'arbres, en grups d\'entre 1 i 4. Els mascles viuen sols o en petits grups de 2 o 3, fins que se\'ls presenta l\'oportunitat d\'esdevenir un mascle dominant. Els mascles dominants cobreixen un territori extens i tendeixen a ser molt territorials. Aleshores es produeix una forta compet\xc3\xa8ncia per la proximitat als territoris de les femelles. Aquests mascles m\xc3\xa9s dominants poden passar entre molts grups de femelles. L\'agressi\xc3\xb3 masculina est\xc3\xa0 marcada per una postura al\xc3\xa7ada, b\xc3\xadpeda, la boca oberta, i un so similar a un xiulet._NEWLINE_Els g\xc3\xa0lags d\'Allen marquen el seu territori ruixant-se orina sobre les plantes dels peus i caminant pels seus voltants fins que l\'olor queda ben impregnat. De mitjana, hi ha uns 15 individus per milla quadrada. El territori de les femelles ocupa entre 8 i 16 hect\xc3\xa0rees, mentre que el dels mascles arriba fins a entre 30 i 50 hect\xc3\xa0rees. Els mascles cerquen controlar territoris que solapin amb els de diferents femelles. S\'ha observat una intensa competici\xc3\xb3 entre mascles per accedir als territoris de les femelles. Sembla que la domin\xc3\xa0ncia dels mascles est\xc3\xa0 relacionada amb la massa corporal, sent els mascles m\xc3\xa9s grans els m\xc3\xa9s dominants._NEWLINE_Els individus d\'aquesta esp\xc3\xa8cie participen en la neteja col\xc2\xb7lectiva, fent servir la seva pinta dental i el segon dit del peu, el qual disposa d\'una urpa especialitzada per la neteja. La pinta dental neteja les \xc3\xa0rees brutes del pelatge i una segona llengua de la boca neteja la pinta. Al mateix temps la neteja \xc3\xa9s un comportament de festeig._NEWLINE_S\'ha registrat que en captivitat poden viure fins a 12 anys, mentre que a la natura la major longevitat registrada ha estat de 8 anys.\n_START_SECTION_\nDieta\n_START_PARAGRAPH_\nEls g\xc3\xa0lags d\'Allen s\xc3\xb3n principalment frug\xc3\xadvors, alimentant-se principalment de fruita caiguda. S\'estima que les fruites formen el 75% del total de la seva dieta, encara que tamb\xc3\xa9 s\'alimenten d\'insectes i, ocasionalment, de petits mam\xc3\xadfers, que podrien representar un suplement proteic.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes femelles tenen nom\xc3\xa9s una cria per ventrada. Els naixements tenen lloc durant l\'any en algunes parts de la seva distribuci\xc3\xb3 i en pics estacionals en altres parts. Al Gabon, on el naixements es produeixen durant l\'any, hi ha increment de parts entre gener i abril. Els pics estacionals tenen lloc en moments de l\'any en qu\xc3\xa8 els fruits i els insectes s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s abundants. El per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s rarament llarg (al voltant de 133 dies). Les cries pesen quan neixen entre 5 i 10 grams, un pes petit comparat amb el d\'altres esp\xc3\xa8cies de la mateixa mida. Quan donen a llum, les femelles se separen del grup durant dues setmanes. L\'alletament t\xc3\xa9 lloc durant unes 6 setmanes, i els joves assoleixen la maduresa sexual entre el vuit\xc3\xa8 i des\xc3\xa8 m\xc3\xa9s de vida._NEWLINE_Els g\xc3\xa0lags d\'Allen construeixen nius per les seves cries i de vegades comparteixen les cures de les seves cries amb les d\'infants d\'altres femelles. Les femelles porten les seves cries a la boca. Quan deixen el niu per sortir a cercar aliment de nit, deixen a la seva cria indefensa en un lloc ocult. Les femelles tenen cura de la seva cria durant unes sis setmanes._NEWLINE_El paper dels mascles en la cria sembla ser indirecte. Donat que els mascles s\xc3\xb3n agressius alhora de mantenir els seus territoris, els quals s\'encavalquen amb els de diverses femelles, es podria dir que d\'alguna manera ajuden a defendre les cries d\'altres mascles invasors.\n_START_SECTION_\nComunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls individus d\'aquesta esp\xc3\xa8cie es comuniquen per mitj\xc3\xa0 de 3 tipus de sons: socials, agressius i defensius. Els sons socials tendeixen a ser en forma d\'espetecs de les mares a les cries, que sonen com "tsic". Les crides maternals al grup sonen com un grall suau. Els sorolls m\xc3\xa9s potents s\xc3\xb3n per reunir grans grups. Si se sent un crit d\'alarma, pot provocar que es reuneixin i assetgin un depredador, com ara un gat. Els crits agressius sonen "quee, quee, quee"._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha comunicaci\xc3\xb3 olfactiva per mitj\xc3\xa0 de les marques territorials d\'orina. S\'ha observat que aquestes marques d\'orina es multipliquen per 4 quan el territori s\'encavalca amb el d\'altres individus. S\xc3\xb3n animals molt territorials i les agressions entre mascles s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents. El comportament agressiu es comunica per mitj\xc3\xa0 d\'una postura elevada, incorporant-se sobre les potes del darrere, i emeten xiulets. El festeig \xc3\xa9s comunicat amb la neteja m\xc3\xbatua i les persecucions._NEWLINE_Els g\xc3\xa0lags d\'Allen tenen l\'habilitat de realitzar moltes expressions facials, que poden comunicar una gran acord. Les expressions facials poden ser defensives, amena\xc3\xa7adores o protectores, i tamb\xc3\xa9 estan associades als crits maternals._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 fan servir comunicaci\xc3\xb3 t\xc3\xa0ctil. Quan es troben per primer cop amb un altre individu de la mateixa esp\xc3\xa8cie, s\'ensumen l\'un a l\'altre apropant els nassos. Tot seguit es toquen el rostre amb el nas. La neteja social \xc3\xa9s la forma de comunicaci\xc3\xb3 t\xc3\xa0ctil m\xc3\xa9s important, ja que els permet establir lla\xc3\xa7os afectius._NEWLINE_El g\xc3\xa0lag d\'Allen t\xc3\xa9 un excepcionalment ben desenvolupat sentit de la visi\xc3\xb3 (malgrat la manca de visi\xc3\xb3 de color) nocturna. Tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 un agut sentit de l\'o\xc3\xafda, sentit de l\'olfacte, i fa servir els senyals t\xc3\xa0ctils per captar el que succeeix al seu voltant.\n_START_SECTION_\nDepredadors\n_START_PARAGRAPH_\nQuan se sent amena\xc3\xa7at, el g\xc3\xa0lag d\'Allen pot moure\'s amb m\xc3\xa9s rapidesa corrent sobre les potes del darrere. Quan veu un depredador fuig saltant r\xc3\xa0pidament grans dist\xc3\xa0ncies de branca en branca. Aquesta esp\xc3\xa8cie fa servir crits d\'alarma per alertar altres individus del perill._NEWLINE_Poc se sap sobre els seus depredadors, encara que \xc3\xa9s probable que les seves principals amenaces siguin els depredadors arboris i voladors, com els gats i els mussols. Els \xc3\xa9ssers humans representen la seva amena\xc3\xa7a m\xc3\xa9s gran a trav\xc3\xa9s de la destrucci\xc3\xb3 del seu h\xc3\xa0bitat.\n_START_SECTION_\nEstat de conservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl g\xc3\xa0lag d\'Allen es troba dins la Llista Vermella de la UICN com a esp\xc3\xa8cie en risc m\xc3\xadnim, i a l\'Ap\xc3\xa8ndix II de la llista del CITES. La major amena\xc3\xa7a d\'aquesta esp\xc3\xa8cie \xc3\xa9s l\'impacte hum\xc3\xa0 sobre el seu h\xc3\xa0bitat. L\'expansi\xc3\xb3 de poblacions humans i una guerra civil a Nig\xc3\xa8ria, han disminu\xc3\xaft dr\xc3\xa0sticament la disponibilitat d\'h\xc3\xa0bitat d\'aquesta esp\xc3\xa8cie. A causa de la seva prefer\xc3\xa8ncia de boscos primaris respecte a boscos secundaris, aquesta destrucci\xc3\xb3 del seu h\xc3\xa0bitat \xc3\xa9s la major preocupaci\xc3\xb3 per aquesta esp\xc3\xa8cie._NEWLINE_Encara que es creu que la seva cacera no representa un problema significatiu per l\'esp\xc3\xa8cie, les lleis protegeixen el g\xc3\xa0lag d\'Allen de ser ca\xc3\xa7at o capturat sense autoritzaci\xc3\xb3. S\'ha registrat que viu en una reserva al Camerun, encara que calen m\xc3\xa9s reserves.'