b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xadode\n_START_PARAGRAPH_\nEn electr\xc3\xb2nica un d\xc3\xadode \xc3\xa9s un dispositiu electr\xc3\xb2nic no lineal i polaritzat format per dos el\xc3\xa8ctrodes actius. El seu funcionament es pot extrapolar al d\'una v\xc3\xa0lvula hidr\xc3\xa0ulica; aix\xc3\xad com una d\'aquestes v\xc3\xa0lvules antiretorn nom\xc3\xa9s deixen passar l\'aigua en un sol sentit, un d\xc3\xadode nom\xc3\xa9s deixa circular el corrent el\xc3\xa8ctric en un \xc3\xbanic sentit i el bloqueja en el sentit contrari restringint el moviment dels electrons._NEWLINE_De vegades se\'ls denomina rectificadors, ja que s\xc3\xb3n dispositius capa\xc3\xa7os de convertir un corrent altern en corrent continu mitjan\xc3\xa7ant un muntatge especial anomenat pont rectificador._NEWLINE_Els primers d\xc3\xadodes foren tant de material semiconductor, d\xc3\xadode de punta de contacte (Greenleaf Whittier Pickard, 1906), com basats en v\xc3\xa0lvules de buit, d\xc3\xadode Fleming (John Ambrose Fleming, 1904). Avui dia gaireb\xc3\xa9 tots els d\xc3\xadodes s\xc3\xb3n de silici o d\'altres materials semiconductors.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que els d\xc3\xadodes d\'estat s\xc3\xb2lid es van popularitzar abans que els d\xc3\xadodes termoi\xc3\xb2nics, tots dos tipus es varen desenvolupar en paral\xc2\xb7lel. _NEWLINE_El principi b\xc3\xa0sic del funcionament dels d\xc3\xadodes termoi\xc3\xb2nics el va descobrir Frederick Guthrie el 1873. Guthrie va descobrir que un electroscopi carregat positivament es podria descarregar apropant-li una pe\xc3\xa7a connectada a una presa de terra de metall blanc calent (per\xc3\xb2 sense necessitat de tocar-lo). El fet que el mateix no era aplicable a un electroscopi carregat negativament, indicava que el flux de corrent nom\xc3\xa9s era possible en una direcci\xc3\xb3._NEWLINE_El principi va ser redescobert de manera independent per Thomas Edison el 13 de febrer de 1880. En aquella \xc3\xa8poca Edison estava investigant per qu\xc3\xa8, gaireb\xc3\xa9 sempre, els filaments de carboni de les seves bombetes es cremaven per l\'extrem connectat al pol positiu. Tenia una bombeta especial feta amb una l\xc3\xa0mina met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica segellada amb un embolcall de vidre, i va poder confirmar que es podia treure un corrent invisible del filament brillant a trav\xc3\xa9s del buit cap a la l\xc3\xa0mina de metall, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s quan la l\xc3\xa0mina estava connectada al corrent positiu._NEWLINE_Edison va idear un circuit on la seva bombeta modificada m\xc3\xa9s o menys reempla\xc3\xa7ava la resist\xc3\xa8ncia en un volt\xc3\xadmetre de corrent continu i amb aquesta base va aconseguir una patent el 1883 ([Patent dels EUA 307031]). en aquella \xc3\xa8poca no hi havia cap \xc3\xbas pr\xc3\xa0ctic aparent per a aquest mecanisme, i la presentaci\xc3\xb3 de la sol\xc2\xb7licitud de patent va ser probablement nom\xc3\xa9s una simple precauci\xc3\xb3 pel cas que alg\xc3\xba altre trob\xc3\xa9s un \xc3\xbas a l\'anomenat "Efecte Edison"._NEWLINE_Aproximadament 20 anys m\xc3\xa9s tard, John Ambrose Fleming (assessor cient\xc3\xadfic a la Companyia Marconi i anterior empleat d\'Edison) s\'adonava que l\'efecte Edison es podria utilitzar com a detector de r\xc3\xa0dio de precisi\xc3\xb3. Fleming va patentar el primer d\xc3\xadode termoi\xc3\xb2nic aut\xc3\xa8ntic a la Gran Bretanya el 16 de novembre de 1904 (seguit per la Patent dels EUA 803684 el 7 de novembre de 1905)._NEWLINE_El principi d\'operaci\xc3\xb3 dels d\xc3\xadodes semiconductors el va descobrir el 1874 el cient\xc3\xadfic alemany, Karl Ferdinand Braun. Braun va patentar el rectificador de cristall el 1899. El descobriment de Braun va ser desenvolupat per Jagdish Chandra Bose per obtenir un mecanisme \xc3\xbatil per a la detecci\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio. _NEWLINE_El primer radioreceptor pr\xc3\xa0ctic que feia servir un d\xc3\xadode semiconductor el va construir Greenleaf Whittier Pickard. Pickard va rebre una patent per a un fotodetector de cristall de silici el 20 de novembre de 1906 (Patent dels EUA 836,531)._NEWLINE_Altres experimentadors van provar diversos minerals i altres subst\xc3\xa0ncies, encara que el m\xc3\xa9s popular era de bon tros la galena. Tot i que d\'altres subst\xc3\xa0ncies oferien una efici\xc3\xa8ncia una mica millor, la galena tenia l\'avantatge de ser barata i f\xc3\xa0cil d\'obtenir, i s\'utilitzava gaireb\xc3\xa9 exclusivament en aparells fets a casa, fins a l\'adveniment dels d\xc3\xadodes de germani barats obtinguts a partir dels anys 1950._NEWLINE_En el moment de la seva invenci\xc3\xb3, aquests aprells es coneixien com a rectificadors. El 1919, William Henry Eccles encunyava el terme d\xc3\xadode a partir de l\'etimologia grega; dia vol dir "a trav\xc3\xa9s", i ode (procedent de \xe1\xbd\x85\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82) vol dir "cam\xc3\xad".\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadodes termoi\xc3\xb2nics\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes termoi\xc3\xb2nics s\xc3\xb3n v\xc3\xa0lvules termoi\xc3\xb2niques que consisteixen en uns el\xc3\xa8ctrodes dins d\'un tub de vidre on s\'ha fet el buit. Els primers exemples tenien una aparen\xc3\xa7a similars a les bombetes incandescents._NEWLINE_En els d\xc3\xadodes termoi\xc3\xb2nics el corrent que passa a trav\xc3\xa9s del filament calefactor fa que es produeixi calor i s\'escalfi de manera indirecta el c\xc3\xa0tode, un altre el\xc3\xa8ctrode que acostuma habitualment ha estat tractat amb una barreja de bari i \xc3\xb2xid d\'estronci o un metall alcalinoterri. Aquestes subst\xc3\xa0ncies s\'escullen perqu\xc3\xa8 tenen un valor petit de funci\xc3\xb3 de treball. (Tanmateix tamb\xc3\xa9 hi ha algunes v\xc3\xa0lvules que utilitzen l\'escalfament directe, en aquest cas un filament de tungst\xc3\xa8 fa les funcions de calefactor i c\xc3\xa0tode alhora)._NEWLINE_L\'escalfament provoca l\'emissi\xc3\xb3 termoi\xc3\xb2nica d\'electrons al buit. L\'\xc3\xa0node est\xc3\xa0 carregat positivament i, per tant, atreu els electrons emesos. Tanmateix els electrons no s\'alliberen f\xc3\xa0cilment de la superf\xc3\xadcie de l\'\xc3\xa0node quan en invertir la polaritat del voltatge aplicat es queda sense escalfament. D\'aqu\xc3\xad que qualsevol flux invers sigui negligible._NEWLINE_En una v\xc3\xa0lvula de mercuri, es forma un arc entre un \xc3\xa0node conductor refractari i mercuri l\xc3\xadquid que actua com a c\xc3\xa0tode. Aquestes v\xc3\xa0lvules es van fabricar amb pot\xc3\xa8ncies de fins a centenars de quilowatts, i van ser importants en el desenvolupament de la transmissi\xc3\xb3 de corrent continu d\'alta tensi\xc3\xb3 (HVDC, del seu nom angl\xc3\xa8s High-voltage direct current). Alguns tipus rectificadors termoi\xc3\xb2nics petits de vegades s\xc3\xb3n omplerts amb vapor de mercuri per tal de reduir la caiguda de tensi\xc3\xb3 i per augmentar la capacitat de corrent per sobre les v\xc3\xa0lvules termoi\xc3\xb2niques de buit._NEWLINE_Durant gran part del segle XX els d\xc3\xadodes termoi\xc3\xb2nics van ser utilitzats en aplicacions amb senyals anal\xc3\xb2gics i tamb\xc3\xa9 com a rectificadors de moltes fonts d\'alimentaci\xc3\xb3. Avui dia aquest tipus de d\xc3\xadodes nom\xc3\xa9s tenen una certa utilitzaci\xc3\xb3 en aplicacions molt especialitzades, com ara rectificadors als amplificadors de les guitarres el\xc3\xa8ctriques o com a equips especials d\'\xc3\xa0udio de gamma alta.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadodes de semiconductor\n_START_PARAGRAPH_\nAvui dia gaireb\xc3\xa9 tots els d\xc3\xadodes es fabriquen amb materials semiconductors. Els m\xc3\xa9s comuns es basen en juncions PN, a un d\xc3\xadode de tipus PN el corrent circula des de l\'element semiconductor P, l\'\xc3\xa0node, vers l\'element semiconductor N, el c\xc3\xa0tode, per\xc3\xb2 no ho pot fer en sentit contrari. Hi ha altres tipus de d\xc3\xadodes com els Schottky que es fan a partir del contacte entre un metall i un semiconductor, en comptes d\'una junci\xc3\xb3 totalment de semiconductor com la PN.\n_START_SECTION_\nPolaritzaci\xc3\xb3 inversa\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest cas, el pol negatiu de la bateria es connecta a la zona p (la de menor tensi\xc3\xb3) el que fa augmentar la zona de c\xc3\xa0rrega espacial, i per tant la tensi\xc3\xb3 en la zona esmentada fins que s\'aconseguix el valor de la tensi\xc3\xb3 de la bateria._NEWLINE_En aquesta situaci\xc3\xb3, el d\xc3\xadode no hi hauria de conduir el corrent; no obstant, a causa de l\'efecte de la temperatura es formaran parells electr\xc3\xb3-buit (vore semiconductor) a un costat i a l\'altre de la uni\xc3\xb3 produint un xicotet corrent (de l\'orde d\'1 \xce\xbcA) anomenat corrent invers de saturaci\xc3\xb3._NEWLINE_Per efecte de la polaritzaci\xc3\xb3 inversa, les concentracions de minoritaris -- electrons en la zona p (n\xe2\x82\x9a), i buits en la zona n (p\xe2\x82\x99) -- disminu\xc3\xafxen a mesura que ens aproximem a la uni\xc3\xb3 des dels valors inicials del d\xc3\xadode no polaritzat fins a anul\xc2\xb7lar-se.\n_START_SECTION_\nPolaritzaci\xc3\xb3 directa\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest cas, al contrari que en l\'anterior, la bateria disminu\xc3\xafx la barrera de potencial de la zona de c\xc3\xa0rrega espacial, permetent el pas dels corrents d\'electrons i buits a trav\xc3\xa9s de la uni\xc3\xb3; \xc3\xa9s a dir, el d\xc3\xadode polaritzat directament condu\xc3\xafx l\'electricitat._NEWLINE_Les concentracions de conductors minoritaris, s\'incrementen des dels valors inicials a mesura que ens acostem a la uni\xc3\xb3._NEWLINE_En la representaci\xc3\xb3 simb\xc3\xb2lica del d\xc3\xadode, la fletxa indica el sentit de la polaritzaci\xc3\xb3 directa.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadodes dopats amb or\n_START_PARAGRAPH_\nL\'or provoca la supressi\xc3\xb3 dels portadors minoritaris. Aix\xc3\xb2 disminueix la capacitat efectiva del d\xc3\xadode, permetent operar a freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies elevades. Els d\xc3\xadodes de germani i els Schottky s\xc3\xb3n tan r\xc3\xa0pids com aquest, com tamb\xc3\xa9 ho s\xc3\xb3n els transistors bipolars "capats" per funcionar com d\xc3\xadodes. Els dissenyats per a fonts d\'alimentaci\xc3\xb3 estan pensats per funcionar a un m\xc3\xa0xim de 400 Hz.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadodes Zener\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes Zener s\xc3\xb3n d\xc3\xadodes que presenten la propietat que tamb\xc3\xa9 poden conduir en sentit invers. Aquest efecte, anomenat ruptura Zener, es produeix a un determinat voltatge, la tensi\xc3\xb3 de ruptura, fent que es puga usar el d\xc3\xadode com una refer\xc3\xa8ncia de voltatge de precisi\xc3\xb3. Alguns dispositius etiquetats com a Zeners d\'alt voltatge, s\xc3\xb3n en realitat d\xc3\xadodes d\'allau (vegeu m\xc3\xa9s avall). Dos d\xc3\xadodes Zener (equivalents) en s\xc3\xa8rie i un a l\'inrev\xc3\xa9s, constitueixen un Transorb (marca registrada). Els d\xc3\xadodes Zener s\xc3\xb3n utilitzats tamb\xc3\xa9 en els motor pas a pas i en els circuits amb rel\xc3\xa9s per desmagnetitzar les bobines r\xc3\xa0pidament i evitar les puntes de corrent que aquestes produeixen. Reben el seu nom del Dr. Clarence Melvin Zener de la Southern Illinois University, que va descobrir la propietat el\xc3\xa8ctrica a la que es basa aquest dispositiu.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode d\'allau\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes d\'allau s\xc3\xb3n d\xc3\xadodes que condueixen en sentit invers quan la tensi\xc3\xb3 de polaritzaci\xc3\xb3 inversa supera la tensi\xc3\xb3 de ruptura. S\xc3\xb3n molt pareguts als Zener, i de fet solen confondre\'s, per\xc3\xb2 el mecanisme de ruptura \xc3\xa9s distint. Fan \xc3\xbas de l\'efecte allau, un efecte de multiplicaci\xc3\xb3 del corrent el\xc3\xa8ctric que es pot produir a l\'interior dels semiconductors o dels a\xc3\xafllants s\xc3\xb2lids.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode emissor de llum (LED)\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes emissors de llum o d\xc3\xadodes LED s\xc3\xb3n d\xc3\xadodes que poden emetre llum dins de l\'espectre visible. Mentre els electrons creuen la uni\xc3\xb3, s\'emeten fotons. En la majoria dels d\xc3\xadodes s\xc3\xb3n reabsorbits, i s\xc3\xb3n emesos a freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies no visibles (normalment infraroigs). Tanmateix, amb la utilitzaci\xc3\xb3 dels materials i la disposici\xc3\xb3 adequada, la llum es pot fer visible. El color dep\xc3\xa8n del material semiconductor emprat en la construcci\xc3\xb3 del d\xc3\xadode. El corrent que travessa el LED \xc3\xa9s determinant per a obtenir una bona intensitat lluminosa; el voltatge d\'operaci\xc3\xb3 va des d\'1,5 a 2,2 V aproximadament i la gamma d\'intensitats que ha de circular per ell va de 10 a 20 mA en els d\xc3\xadodes de color roig i d\'entre 20 i 40 mA per als altres LEDs. Tots s\xc3\xb3n monocrom\xc3\xa0tics.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode d\'infraroigs (IRED)\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes d\'infraroig o IRED s\xc3\xb3n LEDs especialment dissenyats per a emetre radiaci\xc3\xb3 infraroja (no com a efecte secundari).\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode l\xc3\xa0ser\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes l\xc3\xa0ser s\xc3\xb3n un tipus de d\xc3\xadode que es construeix amb forma de cavitat ressonant, i que sota les condicions adequades emet llum l\xc3\xa0ser. Es construeixen amb arsenur de gal\xc2\xb7li (GaAs) o d\'aquest compost i alumini seguint una estructura de sandvitx amb tres zones dopades de manera diferent (n - p - p+) que presenten diferents angles de refracci\xc3\xb3 \xc3\xb2ptics, de manera que les zones n-p i p-p+ es comporten com un mirall que reflecteix la llum que emet et d\xc3\xadode i la confina al seu interior. Els fotons que es desplacen per l\'interior del d\xc3\xadode estimulen els electrons i els forats dels \xc3\xa0toms del semiconductor a combinar-se emetent un altre fot\xc3\xb3 amb la mateixa longitud d\'ona i la mateixa fase del fot\xc3\xb3 incident, aix\xc3\xb2 provoca una emissi\xc3\xb3 de llum coherent.\n_START_SECTION_\nFotod\xc3\xadode\n_START_PARAGRAPH_\nEls fotod\xc3\xadodes presenten unions p-n amples i accessibles a la llum. Els fotons poden empentar electrons cap a la uni\xc3\xb3, fent que passi el corrent. Si el fot\xc3\xb3 no t\xc3\xa9 molta energia, el d\xc3\xadode no deixar\xc3\xa0 passar molt de corrent. De vegades s\'uneix un fotod\xc3\xadode amb un fototransistor en el mateix encapsulat. Aquest dispositiu s\'anomena "optoacoblador", i permet un a\xc3\xafllament entre dues parts d\'un circuit (com faria un transformador), per\xc3\xb2 permetent transmetre els senyals de corrent continu (a difer\xc3\xa8ncia dels transformadors que sols transmeten senyals alterns).\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode Schottky\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes Schottky utilitzen unions metall-semiconductor i tenen una caiguda de tensi\xc3\xb3 en conducci\xc3\xb3 directa molt baixa, de l\'ordre de 0,15 a 0,45V, cosa que els fa molt \xc3\xbatils en circuits de baix consum i en circuits de radiofreq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia (RF).\n_START_SECTION_\nVaractor\n_START_PARAGRAPH_\nUn varactor, tamb\xc3\xa9 conegut com a d\xc3\xadode varicap, \xc3\xa9s un tipus de d\xc3\xadode que s\'utilitza com un condensador controlat per voltatge i no per la seva funci\xc3\xb3 de d\xc3\xadode que \xc3\xa9s secund\xc3\xa0ria. Es connecta amb polaritzaci\xc3\xb3 inversa per tal que el corrent no el travessi, de manera que s\'acumula c\xc3\xa0rrega el\xc3\xa8ctrica a les dues bandes de la zona de la junci\xc3\xb3 PN, de manera que el d\xc3\xadode es comporta si tingu\xc3\xa9s un petit condensador connectat el paral\xc2\xb7lel. La particularitat que fa interessant aquesta capacit\xc3\xa0ncia par\xc3\xa0sita del d\xc3\xadode \xc3\xa9s que pot disminuir en augmentar la tensi\xc3\xb3 i a la inversa, la capacit\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s inversament proporcional a l\'arrel quadrada del voltatge aplicat. S\'utilitzen en circuits ressonants LC com les etapes de sintonia dels receptors de r\xc3\xa0dio o els oscil\xc2\xb7ladors controlats en tensi\xc3\xb3 dels sintetitzadors musicals.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode de recuperaci\xc3\xb3 instant\xc3\xa0nia (Snap)\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes de recuperaci\xc3\xb3 instant\xc3\xa0nia s\xc3\xb3n d\xc3\xadodes que tenen la particularitat de generar polsos extremadament curts. Permeten transicions molt r\xc3\xa0pides i s\xc3\xb3n utilitzats en aplicacions electr\xc3\xb2niques de microones com els generadors de polsos.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode t\xc3\xbanel (Esaki)\n_START_PARAGRAPH_\nActualment s\'est\xc3\xa0 desenvolupant una nova generaci\xc3\xb3 de dispositius basats en efectes qu\xc3\xa0ntics, on els electrons poden travessar barreres de potencial encara quan cl\xc3\xa0ssicament no podrien fer-ho. Aquests dispositius d\'efecte qu\xc3\xa0ntic s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pids i consumeixen menys pot\xc3\xa8ncia que els convencionals.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xadode Gunn\n_START_PARAGRAPH_\nUsa el mateix efecte que el d\xc3\xadode t\xc3\xbanel, per\xc3\xb2 aquest a partir d\'un camp el\xc3\xa8ctric produeix un corrent oscil\xc2\xb7latori que no dep\xc3\xa8n del circuit extern.\n_START_SECTION_\nDesmodulaci\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer \xc3\xbas dels d\xc3\xadodes va ser la desmodulaci\xc3\xb3 d\'emissions de r\xc3\xa0dio d\'amplitud modulada (AM). La hist\xc3\xb2ria d\'aquesta descoberta es tractar\xc3\xa0 a fons a l\'article de r\xc3\xa0dio. En resum, un senyal d\'AM consta de pics de voltatge de corrent altern positius i negatius, l\'amplitud dels quals o "l\'envolup dels quals" \xc3\xa9s proporcional al senyal d\'\xc3\xa0udio original. El d\xc3\xadode (originalment un d\xc3\xadode de cristall semiconductor) rectifica el senyal de radiofreq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'AM, deixant un senyal d\'\xc3\xa0udio que \xc3\xa9s el senyal d\'\xc3\xa0udio original. L\'\xc3\xa0udio s\'extreu utilitzant un filtre simple i alimentat amb ell un amplificador d\'\xc3\xa0udio o transductor, que genera ones sonores.\n_START_SECTION_\nConversi\xc3\xb3 de pot\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEls rectificadors es construeixen amb d\xc3\xadodes, on s\'utilitzen per convertir corrent altern (AC) a corrent continu (DC). Els alternadors d\'autom\xc3\xb2bil s\xc3\xb3n un exemple com\xc3\xba, on els d\xc3\xadodes, que rectifiquen el corrent altern generat per l\'alternador en corrent continu per alimentar les bateries i els circuits de cotxe, proporcionen millor efici\xc3\xa8ncia i duraci\xc3\xb3 que els sistemes de delgues i escombretes de les dinamos que hi havia bans. De forma similar, els d\xc3\xadodes tamb\xc3\xa9 s\'utilitzen en multiplicadors de voltatge Cockcroft-Walton per convertir corrent altern a corrent continu de m\xc3\xa9s alt voltatges.\n_START_SECTION_\nProtecci\xc3\xb3 de sobrevoltatge\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes zener es fan servir freq\xc3\xbcentment per allunyar dels electr\xc3\xb2nics sensibles els alts voltatges perjudicials. En circumst\xc3\xa0ncies normals no s\xc3\xb3n conductors. Quan el voltatge augmenta damunt del llind\xc3\xa0, els d\xc3\xadodes es tornen conductors. Per exemple, els d\xc3\xadodes s\'utilitzen en controladors de motors (motors pas a pas i en ponts H) i circuits de rel\xc3\xa9 per descarregar r\xc3\xa0pidament els bobinats i evitar els pics de voltatge que altrament apareixerien. Molts circuits integrats tamb\xc3\xa9 incorporen d\xc3\xadodes als pins de connexi\xc3\xb3 per impedir que els voltatges externs facin malb\xc3\xa9 els seus transistors sensibles. D\xc3\xadodes especialitzats s\'utilitzen per protegir de sobrevoltatges a pot\xc3\xa8ncies altes.\n_START_SECTION_\nPortes l\xc3\xb2giques\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes es poden combinar dignament amb altres components per construir portes l\xc3\xb2giques i i o. Aquesta tecnologia s\'anomena l\xc3\xb2gica de d\xc3\xadodes.\n_START_SECTION_\nDetectors de radiaci\xc3\xb3 ionitzant\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de la llum, els d\xc3\xadodes semiconductors s\xc3\xb3n sensibles a m\xc3\xa9s tipus de radiaci\xc3\xb3. En electr\xc3\xb2nica, els raigs c\xc3\xb2smics i altres fonts de radiaci\xc3\xb3 ionitzant provoquen polsos de soroll i errors de bit \xc3\xbanic i m\xc3\xbaltipla. Aquest efecte a vegades s\'explota per detectors de part\xc3\xadcules per detectar radiaci\xc3\xb3. Una \xc3\xbanica part\xc3\xadcula de radiaci\xc3\xb3, amb milers o milions d\'electrons volt d\'energia, genera molts parells de portadors de c\xc3\xa0rrega, quan la seva energia es diposita al material dels semiconductors. Si la capa de semiconductor \xc3\xa9s prou gruixuda per absorbir la pluja de part\xc3\xadcules sencera o per aturar una \xc3\xbanica part\xc3\xadcula pesant, es pot fer una mesura bastant acurada de l\'energia de la part\xc3\xadcula, simplement mesurant el corrent condu\xc3\xaft sense la complexitat d\'un espectr\xc3\xb2metre magn\xc3\xa8tic. Aquests detectors de radiaci\xc3\xb3 de semiconductors necessiten col\xc2\xb7lectors de c\xc3\xa0rrega eficients i uniformes i corrent de fuita baix. Sovint es refrigeren per nitrogen l\xc3\xadquid.\n_START_SECTION_\nMesurament de temperatura\n_START_PARAGRAPH_\nUn d\xc3\xadode es pot fer servir com a dispositiu de mesura de temperatura, donat que la caiguda de tensi\xc3\xb3 en el d\xc3\xadode dep\xc3\xa8n de la temperatura. De l\'equaci\xc3\xb3 de d\xc3\xadode ideal de Shockley, resulta que el voltatge t\xc3\xa9 un coeficient de temperatura positiu (a corrent constant) per\xc3\xb2 dep\xc3\xa8n de la concentraci\xc3\xb3 de dopatge i la temperatura d\'operaci\xc3\xb3 (Sze 2007). El coeficient de temperatura pot ser negatiu en els t\xc3\xadpics termistors o positiu per a d\xc3\xadodes sensors de temperatura fins a aproximadament 20 k\xc3\xa8lvins.\n_START_SECTION_\nDonar direcci\xc3\xb3 al corrent\n_START_PARAGRAPH_\nEls d\xc3\xadodes eviten que el corrent flueixi en direccions indesitjades. Per alimentar a un circuit el\xc3\xa8ctric durant una caiguda de tensi\xc3\xb3, el circuit pot treure corrent d\'una bateria. Una font d\'alimentaci\xc3\xb3 Ininterrompuda pot fer servir d\xc3\xadodes de manera que s\'asseguri que el corrent nom\xc3\xa9s es tregui de la bateria quan sigui necessari. De forma similar, els vaixells petits acostumen a tenir dos circuits cada un amb les seves pr\xc3\xb2pies bateries: un es fa servir per a l\'engegada dels motors; l\'altre per a alimentar els dispositius. _NEWLINE_Els d\xc3\xadodes tamb\xc3\xa9 s\'utilitzen en teclats musicals electr\xc3\xb2nics. Per reduir la quantitat de cablatge necessari, aquests instruments sovint utilitzen circuits de matriu de tecles. El controlador de teclat va provant les files i les columnes per determinar quina nota ha premut el m\xc3\xbasic. El problema amb circuits de matriu \xc3\xa9s que quan es premen unes quantes notes simult\xc3\xa0niament, el corrent pot fluir al rev\xc3\xa9s a trav\xc3\xa9s del circuit i dispara "tecles fantasma" el que provoca que es toquin notes de "fantasma". Per evitar provocar notes no desitjades, la majoria dels circuits de matriu de teclats tenen d\xc3\xadodes soldats al contacte de cada tecla del teclat.'