b'\n_START_ARTICLE_\nLeon Battista Alberti\n_START_SECTION_\nLa formaci\xc3\xb3 human\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nAlberti nasqu\xc3\xa9 a G\xc3\xa8nova quan Brunelleschi tenia 27 anys i encara estava en actiu. Era fill natural de Lorenzo Alberti, membre d\'una rica fam\xc3\xadlia de comerciants i banquers florentins, desterrats de la ciutat toscana el 1401 per motius pol\xc3\xadtics. De fet, no fou fins al 1434 que Alberti conegu\xc3\xa9 la ciutat de la qual la seva fam\xc3\xadlia era origin\xc3\xa0ria._NEWLINE_Els seus primers estudis foren de Lletres; primer a Ven\xc3\xa8cia i despr\xc3\xa9s a P\xc3\xa0dua, per\xc3\xb2 els abandon\xc3\xa0 per traslladar-se a la Universitat de Bol\xc3\xb2nia -la m\xc3\xa9s antiga del m\xc3\xb3n- on comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a estudiar Dret (i potser grec), mentre es preparava en altres disciplines art\xc3\xadstiques, entre les que cal assenyalar la m\xc3\xbasica, la pintura, l\'escultura, les ci\xc3\xa8ncies f\xc3\xadsiques i matem\xc3\xa0tiques, i la filosofia._NEWLINE_Alberti es va dedicar a la literatura des de molt jove, incl\xc3\xbas des d\'abans d\'iniciar els seus estudis. A Bol\xc3\xb2nia escrigu\xc3\xa9 una com\xc3\xa8dia autobiogr\xc3\xa0fica en llat\xc3\xad, una llengua que dominava amb gran mestria, la Philodoxeos fabula (Amant de la Gl\xc3\xb2ria), amb la qual aconsegu\xc3\xad enganyar tots els experts de l\'\xc3\xa8poca, que la consideraren original i l\'atribu\xc3\xafren a Marco Emilio Lepido, el nom amb qu\xc3\xa8 va signar Alberti. Tamb\xc3\xa9 en llat\xc3\xad va compondre di\xc3\xa0legs, els Interc\xc5\x93nales, i el 1428, una obra titulada Deifira, en la qual explicava la manera d\'escapar d\'un amor que s\'hagu\xc3\xa9s iniciat amb mal peu, inspirat amb tota probabilitat en viv\xc3\xa8ncies personals._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort del seu pare el 1421, Alberti tingu\xc3\xa9 fortes difer\xc3\xa8ncies amb la fam\xc3\xadlia, amb l\'afegit de problemes econ\xc3\xb2mics. Aquesta situaci\xc3\xb3 l\'impuls\xc3\xa0 a prendre els vots religiosos, per comen\xc3\xa7ar la carrera eclesi\xc3\xa0stica. El 1431 es convert\xc3\xad en secretari del patriarca de Grado (Gorizia), el 1432 es trasllad\xc3\xa0 a Roma, on fou nomenat "abreviador apost\xc3\xb2lic" (el seu paper era rubricar els "breus apost\xc3\xb2lics", les disposicions papals enviades als bisbes). Durant 34 anys treball\xc3\xa0 com abreviador, visquent entre Roma, Ferrara, Bol\xc3\xb2nia, Flor\xc3\xa8ncia, M\xc3\xa0ntua i R\xc3\xadmini._NEWLINE_El 1433 Alberti comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a redactar quatre llibres en llengua vulgar, l\'itali\xc3\xa0 de l\'\xc3\xa8poca parlat a la regi\xc3\xb3 toscana: els Llibres de la Fam\xc3\xadlia, que s\xc3\xb3n considerats com la seva obra mestra, i que finalitz\xc3\xa0 el 1441. Reprodueixen un di\xc3\xa0leg ap\xc3\xb2crif que tingu\xc3\xa9 lloc a P\xc3\xa0dua el 1421. En el debat hi participen diversos membres de la fam\xc3\xadlia Alberti, personatges reals. S\'hi enfronten dues visions oposades: d\'una banda hi apareix la mentalitat emergent, burgesa i moderna, i de l\'altra la tradici\xc3\xb3, una mentalitat cl\xc3\xa0ssica unida al passat. L\'an\xc3\xa0lisi del llibre \xc3\xa9s una visi\xc3\xb3 dels principals aspectes de la vida social de l\'\xc3\xa8poca; el matrimoni, la fam\xc3\xadlia, l\'educaci\xc3\xb3, la gesti\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica de la fam\xc3\xadlia, i les relacions socials._NEWLINE_Tot i haver escrit nombrosos textos en llat\xc3\xad, llengua a la qual li reconeixia un gran valor cultural i unes qualitats expressives superiors, Alberti fou un fervent defensor de la llengua vulgar, ja que la considerava m\xc3\xa9s adequada a les exig\xc3\xa8ncies d\'una societat naixent en permanent transformaci\xc3\xb3. L\'experi\xc3\xa8ncia del Certame coronario, una competici\xc3\xb3 de poesia dedicada al tema de l\'amistat, que tingu\xc3\xa9 lloc a Flor\xc3\xa8ncia el 1441, serv\xc3\xad com a confirmaci\xc3\xb3 de la import\xc3\xa0ncia i valor de la llengua vulgar. A la idea d\'aquest concurs cal atribuir-li les proves de diverses l\xc3\xadriques desenvolupades per Alberti, recollides i publicades successivament amb el t\xc3\xadtol de Rimes, gaireb\xc3\xa9 totes amb tem\xc3\xa0tica amorosa, per\xc3\xb2 molt originals i innovadores tant en l\'estil com en la m\xc3\xa8trica. Es tracta d\'un dels primers exemples en la literatura italiana del recurs a una m\xc3\xa8trica "b\xc3\xa0rbara".\n_START_SECTION_\nActivitat com a arquitecte\n_START_PARAGRAPH_\nTreball\xc3\xa0 com a arquitecte sobretot per a Giovanni di Paolo Rucellai, comerciant i humanista, amic \xc3\xadntim seu i de la seva fam\xc3\xadlia._NEWLINE_Per enc\xc3\xa0rrec de Rucellai el 1456 project\xc3\xa0 la finalitzaci\xc3\xb3 de la fa\xc3\xa7ana de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria Novella, que havia quedat inacabada el 1365 al primer nivell d\'arcades. Alberti es trob\xc3\xa0 amb el problema d\'haver d\'integrar elements d\'\xc3\xa8poques anteriors: a sota hi havia les tombes flanquejades per arcs apuntats i les portades laterals, tamb\xc3\xa9 apuntades; en canvi a la part superior ja estava establerta l\'al\xc3\xa7ada de la rosassa en la qual, en la part inferior, inser\xc3\xad al centre una portada cl\xc3\xa0ssica, i hi col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 una s\xc3\xa8rie d\'arquets, amb una franja de marbre per tal de separar i emmascarar les contradiccions entre els dos nivells. El factor d\'unificaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s entre ambdues parts fou completar la composici\xc3\xb3 amb incrustacions de marbre inspirades en el rom\xc3\xa0nic florent\xc3\xad, com a la fa\xc3\xa7ana de l\'esgl\xc3\xa9sia florentina de San Miniato._NEWLINE_De fet, la fa\xc3\xa7ana s\'inscriu perfectament en un quadrat el costat del qual coincideix amb la l\xc3\xadnia de base de l\'esgl\xc3\xa9sia. Dividint en quatre aquest quadrat, se n\'obtenen quatre de menors equivalents a les parts fonamentals de la fa\xc3\xa7ana: dos d\'ells comprenen la zona inferior; mentre un en compr\xc3\xa8n la part superior._NEWLINE_El 1447 se li encarrega la construcci\xc3\xb3 del palau de la fam\xc3\xadlia Rucellai. La seva intervenci\xc3\xb3 se centra a la fa\xc3\xa7ana, sobre una base que imita l\'opus reticulatum rom\xc3\xa0, realitzada entre el 1450 i el 1460, i formada per tres plans superposats, separats horitzontalment per cornises; la superposici\xc3\xb3 de fileres de columnes amb diferents ordres t\xc3\xa9 un origen cl\xc3\xa0ssic, i es basa en el Coliseu: d\xc3\xb2riques al pis inferior, j\xc3\xb2niques al pis noble i cor\xc3\xadnties al segon. El palau passar\xc3\xa0 a ser model per a totes les posteriors construccions de resid\xc3\xa8ncies senyorials.\n_START_SECTION_\nAlberti te\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les vessants m\xc3\xa9s importants d\'Alberti s\xc3\xb3n els seus tractats te\xc3\xb2rics, gr\xc3\xa0cies als quals coneixem el seu pensament art\xc3\xadstic. \xc3\x89s original el concepte que t\xc3\xa9 de l\'art i la definici\xc3\xb3 de la idea. La funci\xc3\xb3 de l\'arquitecte \xc3\xa9s matem\xc3\xa0tica; crear, donar proporcions. La tasca de l\'aparellador la fan els seus deixebles, que s\xc3\xb3n els que resolen els problemes a l\'obra. L\'arquitecte \xc3\xa9s qui la inventa.\n_START_SECTION_\nEl De Pictura (1436)\n_START_PARAGRAPH_\nQuan torn\xc3\xa0 a Flor\xc3\xa8ncia el 1434 Leon Battista Alberti, s\'interess\xc3\xa0 per l\'obra dels innovadors florentins (Filippo Brunelleschi, Donatello i Masaccio). Del 1436 data De Pictura, que el mateix Alberti tradu\xc3\xad al tosc\xc3\xa0 amb el t\xc3\xadtol "Della pittura", obra que dedica a Brunelleschi. En aquest tractat d\xc3\xb3na regles sistem\xc3\xa0tiques a les arts figuratives. El tractat es basa principalment en Euclides. En la introducci\xc3\xb3 marca la distinci\xc3\xb3 entre la forma present -la palpable- i la forma aparent -la que s\'apareix a la vista, que varia segons la llum i el lloc-, a la qual s\'hi afeg\xc3\xad la teoria dels raigs visuals. Despr\xc3\xa9s tracta dels colors: el vermell, el blau, el verd i el groc (en correspond\xc3\xa8ncia amb els quatre elements) que Alberti defineix com colors fonamentals. El blanc i el negre no els defineix com a colors, sin\xc3\xb3 com a modificaci\xc3\xb3 de la llum. Tamb\xc3\xa9 hi descriu el m\xc3\xa8tode perspectiu segons principis geom\xc3\xa8trics.\n_START_SECTION_\nDe re \xc3\xa6dificatoria (1450)\n_START_PARAGRAPH_\nUn complet tractat d\'arquitectura en tots els aspectes te\xc3\xb2rics i pr\xc3\xa0ctics pel que fa a la professi\xc3\xb3 de l\'arquitecte. L\'obra no fou publicada fins uns anys m\xc3\xa9s tard de la seva mort el 1485.'