b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria dels Mossos d\'Esquadra\n_START_PARAGRAPH_\nLa llarga hist\xc3\xb2ria del cos de Mossos d\'Esquadra, que es remunta a la seva fundaci\xc3\xb3 a principis del segle XVIII, ha passat per moltes vicissituds. En un principi les Esquadres de Catalunya nom\xc3\xa9s eren escamots per perseguir les \xc3\xbaltimes resist\xc3\xa8ncies austriacistes i els bandolers (quan no eren una mateixa cosa). Foren abolits el 1868 i restablerts el 1876. Durant els anys de la segona rep\xc3\xbablica estigueren sempre al costat de la Generalitat, motiu pel qual la dictadura franquista els va abolir altre cop el 1939. M\xc3\xa9s tard, per\xc3\xb2, el 1950 la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona va crear un cos similar plenament adscrit al r\xc3\xa8gim. Posteriorment amb el retorn de la democr\xc3\xa0cia i la Generalitat els Mossos retornaren a les ordres de les institucions catalanes el 1980 i foren reconvertits en una policia democr\xc3\xa0tica de naturalesa civil que des del 1994 fins ara s\'ha anat ampliant fins a esdevenir la policia integral de Catalunya.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nEl 27 de maig del 1817 el capit\xc3\xa0 general Francisco Javier Casta\xc3\xb1os va aprovar el primer Reglament de les Esquadres de Catalunya, el qual en mostrava l\'organitzaci\xc3\xb3, els drets, els deures i els c\xc3\xa0stigs per desobeir o al\xc3\xa7ar la veu a un superior (que podien arribar a ser l\'empresonament a l\'\xc3\x80frica o 10 anys de treballs for\xc3\xa7ats). A mitjans de segle tamb\xc3\xa9 es reglamenta l\'uniforme que ja llavors incorporava el barret de copa, la jaqueta caracter\xc3\xadstica, les espardenyes de cinta blava i les manilles de cord\xc3\xb3 gruixut blanc._NEWLINE_L\'any 1836 la fam\xc3\xadlia Veciana va renunciar al comandament de les Esquadres. Una de les actuacions m\xc3\xa9s famoses de llavors va ser durant la Guerra dels Matiners, quan van afusellar el cap carl\xc3\xad i sacerdot Benet Tristany el 1847._NEWLINE_Per\xc3\xb2 el fet m\xc3\xa9s important d\'aquella \xc3\xa8poca convulsa fou l\'abolici\xc3\xb3 del cos el 1868 per part del general Prim, liberal que provava de reformar l\'estat, a causa fonamentalment de l\'adscripci\xc3\xb3 mon\xc3\xa0rquica del cos i del fet que els mossos fossin fidels als municipis i les diputacions que els pagaven el sou. Havien de ser substitu\xc3\xafts per la nova Gu\xc3\xa0rdia Civil._NEWLINE_Vuit anys despr\xc3\xa9s, amb la restauraci\xc3\xb3 borb\xc3\xb2nica, Catalunya va retornar a la situaci\xc3\xb3 anterior per\xc3\xb2 no el cos. Les diputacions de Lleida, Girona i Tarragona no volien fer-se c\xc3\xa0rrec del seu manteniment, aix\xc3\xad que nom\xc3\xa9s es va restaurar la seva pres\xc3\xa8ncia a la diputaci\xc3\xb3 de Barcelona. 182 mossos, 18 sotscaporals i 8 caporals foren instal\xc2\xb7lats als municipis de la Garriga, la Granada, Monistrol de Montserrat, Sallent, Torell\xc3\xb3 i Sant Cugat del Vall\xc3\xa8s. A Barcelona hi havia el cap del cos i un petit destacament. En aquesta darrera ciutat tenien certa mala fama per la duresa amb qu\xc3\xa8 havien carregat contra els obrers, en uns temps de dures condicions de vida i manca de protecci\xc3\xb3 social.\n_START_SECTION_\nPrimer ter\xc3\xa7 del segle XX\n_START_PARAGRAPH_\nA principis del nou segle, el 1903, les poblacions que tenien un destacament eren Barcelona, Torell\xc3\xb3, Gironella, la Garriga, Monistrol de Montserrat, Sant Quint\xc3\xad de Mediona i Sant Cugat. El cap del cos era un comandant, que tenia a les seves ordres 7 caporals, 25 sotscaporals i 204 mossos. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Guerra de Successi\xc3\xb3, no va ser fins al 1914 que es va fundar la primera instituci\xc3\xb3 governamental que volia recuperar la unitat territorial del Principat i materialitzar les seves tradicionals aspiracions d\'autogovernar-se: la Mancomunitat de Catalunya, formada de la unitat de les quatre diputacions provincials. Era doncs la Mancomunitat qui mantenia les Esquadres, per\xc3\xb2 en canvi ni en tenia el comandament que requeia als funcionaris centrals de la capitania general de Catalunya i del govern civil de Barcelona. Per aquest motiu diversos diputats catalans van demanar la supressi\xc3\xb3 del cos. El 1923, per\xc3\xb2, es va imposar la dictadura de Primo de Rivera, la qual va abolir la Mancomunitat i va perseguir el catalanisme. El dictador (que havia estat capit\xc3\xa0 general de Catalunya) va mantenir el cos._NEWLINE_L\'uniforme del cos es va mantenir a grans trets, per\xc3\xb2 seguint els corrents europeus es va canviar el barret de copa i les espardenyes per la gorra de plat i les c\xc3\xb2modes sabates. Aquestes peces antigues es reservaren nom\xc3\xa9s per a les ocasions de gala. Pel que fa a les divises es mantenien les mateixes de l\'ex\xc3\xa8rcit.\n_START_SECTION_\nL\'\xc3\xa8poca republicana: 1931-1939\n_START_PARAGRAPH_\nEl cos republic\xc3\xa0 fou i va representar uns valors completament republicans i catalanistes des d\'un primer moment._NEWLINE_Quan el 14 d\'abril del 1931 es proclama la rep\xc3\xbablica a Barcelona el cap del cos, el comandant Bufal\xc3\xa0, es va dirigir a la capitania general sense donar cap instrucci\xc3\xb3 als Mossos d\'Esquadra tot i que era responsabilitat d\'aquest cos la vigil\xc3\xa0ncia del palau de la Diputaci\xc3\xb3 des d\'on s\'estava fent la proclamaci\xc3\xb3 de Maci\xc3\xa0 (que des de llavors esdevindria el Palau de la Generalitat). Fou el capit\xc3\xa0 Frederic Escofet, cap de l\'esquadra de la Garriga, qui en arribar a la seu del cap del cos i trobar-la buida va assumir el comandament accidental i, tot seguit, es present\xc3\xa0 davant del president Francesc Maci\xc3\xa0 per posar els mossos a les seves ordres. Maci\xc3\xa0 va destituir Bufal\xc3\xa0 i el seu ajudant tot confirmant Escofet com a cap accidental. Poc despr\xc3\xa9s es va procedir a omplir les diverses vacants del comandament: com a cap es va nomenar el comandant Enric P\xc3\xa9rez Farr\xc3\xa0s (com a ajudant seu el tinent asturi\xc3\xa0 Cabeza), i com a cap de l\'esquadra de Sallent (fugit amb la proclamaci\xc3\xb3) el capit\xc3\xa0 Francesc L\xc3\xb3pez Gatell._NEWLINE_Amb Llu\xc3\xads Companys com a nou president, els Mossos d\'Esquadra es van mantenir fidels a la Generalitat durant els Fets d\'Octubre del 1934, quan aquest va intentar establir de facto una rep\xc3\xbablica federal i fer caure el govern de dretes de Madrid, que virava cap a una tend\xc3\xa8ncia feixistitzant. El cop, per\xc3\xb2, estava mal organitzat i l\'ex\xc3\xa8rcit espanyol va aconseguir aturar-lo. Els mossos foren desarmats i els seus caps empresonats. Se\'n posaren uns de nous al capdavant dels quals hi havia el capit\xc3\xa0 Lizcano de la Rosa, que dretanitzaren el cos fins que la vict\xc3\xb2ria de les esquerres i del catalanisme a les eleccions del 1936 va permetre la restauraci\xc3\xb3 de la Generalitat._NEWLINE_El 18 de juliol d\'aquell any, per\xc3\xb2, una revolta militar reaccion\xc3\xa0ria va iniciar la Guerra Civil. L\'endem\xc3\xa0 els Mossos d\'Esquadra juntament amb la Gu\xc3\xa0rdia d\'Assalt i, despr\xc3\xa9s, la Gu\xc3\xa0rdia Civil, van v\xc3\xa8ncer els revoltats durant la batalla de Barcelona, amb un paper molt destacat per part del Comissari General d\'Ordre P\xc3\xbablic Frederic Escofet. Durant la Guerra Civil el cos va passar de tenir uns 300 mossos al principi a 1000._NEWLINE_El b\xc3\xa0ndol republic\xc3\xa0, per\xc3\xb2, no va poder guanyar el b\xc3\xa0ndol franquista que comptava amb l\'ajut i la implicaci\xc3\xb3 de l\'Alemanya nazi i la It\xc3\xa0lia feixista. El 31 de gener de 1939 els \xc3\xbaltims mossos van travessar la frontera cam\xc3\xad de l\'exili. Molts altres van morir als camps de concentraci\xc3\xb3. Finalment el cos fou abolit per la dictadura de Franco.\n_START_SECTION_\nProjecte de reforma\n_START_PARAGRAPH_\nJa fou un dels objectius d\'aquell primer govern catal\xc3\xa0 reorganitzar la seguretat del pa\xc3\xads i es va elaborar un projecte de reforma. Es va establir que en un futur els Mossos d\'Esquadra es despleguessin a totes les comarques de Catalunya per fer-se c\xc3\xa0rrec de la seguretat als pobles, i en canvi destinar la Gu\xc3\xa0rdia Civil (compet\xc3\xa8ncia de la Generalitat) a les capitals de comarca. A cadascuna hi havia d\'haver el mateix nombre d\'efectius de cada cos. Per\xc3\xb2 finalment el projecte no es pogu\xc3\xa9 realitzar a causa de la Guerra Civil i la derrota catalano-republicana. Per tant durant els anys republicans en temps de pau l\'estructura del cos fou l\'adoptada a la reforma de 1930._NEWLINE_Pel que fa a l\'uniforme durant aquesta etapa es va incorporar el senyal de la Generalitat. El cos va ampliar els seus serveis passant a protegir la resid\xc3\xa8ncia del President, el Palau de la Generalitat de Catalunya, i a proporcionar-li l\'escorta permanent.\n_START_SECTION_\nRefundaci\xc3\xb3 espanyola i Transici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUns deu anys despr\xc3\xa9s, el 21 de juliol de 1951 la diputaci\xc3\xb3 provincial franquista de Barcelona presidida per Joaquim Bux\xc3\xb3 Dulce d\'Abaigar (el marqu\xc3\xa8s de Castellflorite) va rebre l\'autoritzaci\xc3\xb3 del ministeri de la governaci\xc3\xb3 per organitzar una secci\xc3\xb3n de Mozos d\'Escuadra. Formada per 40 homes que provindrien sempre de l\'ex\xc3\xa8rcit espanyol, la Policia Armada i la Gu\xc3\xa0rdia Civil, la secci\xc3\xb3 era de naturalesa militar. Estava comandada pel capit\xc3\xa0 d\'infanteria Agust\xc3\xad Garc\xc3\xada-Die i Miralles de Imperial. Les seves funcions eren b\xc3\xa0sicament decoratives, o per fer de porters dels edificis de la diputaci\xc3\xb3 (entre els quals el Palau de la Generalitat). Un dels seus primers actes fou una parada militar amb motiu de la visita del general Franco. Naturalment aquesta secci\xc3\xb3 no tenia res a veure amb el cos catal\xc3\xa0 i republic\xc3\xa0 anterior. L\'any 1961 es va ampliar a 50 efectius. I l\'any seg\xc3\xbcent se\'ls va concedir la medalla Sant Jordi per les tasques d\'ajut desenvolupades al Vall\xc3\xa8s arran de les greus inundacions que aquell any van assolar Catalunya. Ja en el tardofranquisme, la diputaci\xc3\xb3 i la capitania general establiren el 21 d\'abril com a diada patronal del cos, el "dia de les esquadres", que se celebr\xc3\xa0 per primer cop el 1976, i que avui dia es mant\xc3\xa9 com a diada de celebraci\xc3\xb3._NEWLINE_Amb la mort del dictador el 1975 marca l\'inici de la transici\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica espanyola vers un r\xc3\xa8gim democr\xc3\xa0tic i la recuperaci\xc3\xb3 d\'unes institucions catalanes d\'autogovern. El 1978 tornava a Catalunya Josep Tarradellas com a president de la Generalitat a l\'exili, moment en el qual s\'autoritza al cos a ampliar-se fins a 100 homes. El cos, per\xc3\xb2, continuava en mans de la diputaci\xc3\xb3 i amb comandaments sempre provinents de l\'ex\xc3\xa8rcit, per exemple el capit\xc3\xa0 Beltran G\xc3\xb3mez Alba era el nou cap des del 1977. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, Tarradellas no era precisament partidari de desenvolupar un residual cos de Mossos d\'Esquadra com a policia de tot el pa\xc3\xads (el projecte republic\xc3\xa0) sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat de convertir el CNP i la GC en els cossos de la Generalitat._NEWLINE_Finalment el 25 d\'octubre de 1980 els ministeris de l\'interior i de defensa van cedir la secci\xc3\xb3 de Mozos a la Generalitat, tot i que va continuar essent pagada per la diputaci\xc3\xb3. Pocs mesos abans Catalunya havia escollit el seu primer president de la nova Generalitat: Jordi Pujol, el qual iniciaria la nova etapa del cos com a embri\xc3\xb3 de la nova policia democr\xc3\xa0tica del pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nLegislatura de Montserrat Tura\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el primer canvi del partit governamental el desembre del 2003, els Mossos d\'Esquadra van passar a ser encap\xc3\xa7alats per la consellera d\'interior Montserrat Tura, del PSC. En aquesta legislatura es va mantenir l\'estructura implantada ja l\'\xc3\xbaltim any per l\'anterior govern de tenir una secretaria de seguretat p\xc3\xbablica que englob\xc3\xa9s tots els organismes de seguretat (Mossos, Bombers, Protecci\xc3\xb3 Civil, el Servei Catal\xc3\xa0 de Tr\xc3\xa0nsit...). Per a aquest c\xc3\xa0rrec el nou govern va nomenar Joan Delort, qui fins llavors havia estat el director del SCT, on va ser substitu\xc3\xaft per Rafel Olmos. El comandament directe del cos va recaure a Jordi Sams\xc3\xb3 com a director general de seguretat ciutadana. El juny del 2005 CiU va acusar la nova consellera de preparar una depuraci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica dels Mossos d\'Esquadra arran de l\'aparici\xc3\xb3 d\'un informe anomenat Actuacions dels 100 primers dies on assenyalava fins a 26 comandaments per ser apartats. Tura va admetre que coneixia l\'exist\xc3\xa8ncia del document per\xc3\xb2 que no li donava cr\xc3\xa8dit ni sabia qui l\'havia fet.\n_START_SECTION_\nFelig Puig al cap de la Conselleria d\'Interior\n_START_PARAGRAPH_\nEl desembre de 2010 Felip Puig va prendre possessi\xc3\xb3 del c\xc3\xa0rrec com a Conseller d\'Interior. Duran el seu mandat els mossos han estat envoltats de pol\xc3\xa8mica. El primer incident fort va ser durant el desallotjament del #15M a la Pla\xc3\xa7a Catalunya el 27 de maig de 2011. Tamb\xc3\xa9 van generar molta pol\xc3\xa8mica la mesura presa per alguns col\xc2\xb7lectius de Mossos d\'Esquadra el gener de 2012, que pretenien utilitzar \xc3\xbanicament el castell\xc3\xa0 com a protesta laboral, o l\'actuaci\xc3\xb3 dels mossos durant la vaga general del 14 de novembre de 2012, on una persona va perdre la visi\xc3\xb3 d\'un ull i un menor va ser ferit greu a Tarragona.'