b"\n_START_ARTICLE_\nIlla de Banks\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'illa de Banks t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 70.028\xc2\xa0km\xc2\xb2, cosa que la converteix en la 24a m\xc3\xa9s gran del m\xc3\xb3n i la 5a del Canad\xc3\xa0. Fa uns 380\xc2\xa0km de llarg, i en el seu punt m\xc3\xa9s ample, al nord, fa uns 290\xc2\xa0km. El punt m\xc3\xa9s alt de l'illa es troba al sud, a Durham Heights amb 732 m. L'illa sols t\xc3\xa9 un nucli de poblaci\xc3\xb3 permanent, Ikhuak, que es troba a la costa sud-oest i on es concentren els 114 habitants que t\xc3\xa9 l'illa._NEWLINE_A l'est, l'estret del Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les la separa de l'illa Vict\xc3\xb2ria, mentre que, al sud, el golf d'Amundsen la separa del continent americ\xc3\xa0. A l'oest est\xc3\xa0 banyada per la mar de Beaufort. Al nord-est, l'estret de McClure la separa de les illes del Pr\xc3\xadncep Patrick i de Melville._NEWLINE_El relleu est\xc3\xa0 fortament marcat per l'erosi\xc3\xb3 provocada per les glaceres i el vent polar. S\xc3\xb3n nombrosos els congosts i penya-segats de fins a 400 m.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFou batejada amb el seu nom actual el 1820 per l'explorador brit\xc3\xa0nic William Edward Parry en honor del naturalista i bot\xc3\xa0nic Joseph Banks que en aquell moment dirigia la Royal Society. Amb tot, durant l'exploraci\xc3\xb3 de la zona de Robert McClure (1850-1854) l'illa apareixia als mapes amb el nom d'illa Baring.\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nEls paisatges de l'illa estan conformats per la tundra, un bioma terrestre amb hiverns extremadament freds. Hi viuen dos ter\xc3\xa7os de la poblaci\xc3\xb3 mundial de l'oca de les neus. La fauna est\xc3\xa0 representada tamb\xc3\xa9 per carib\xc3\xbas, \xc3\xb3ssos blancs, bous mesquers i ocells com ara merles i orenetes._NEWLINE_A l'extrem nord de l'illa hi ha el Parc Nacional d'Aulavik, que ocupa 12.274\xc2\xa0km\xc2\xb2. All\xc3\xa0 hi ha la m\xc3\xa9s gran concentraci\xc3\xb3 de bous mesquers del m\xc3\xb3n i hi viu el carib\xc3\xba de Peary, una esp\xc3\xa8cie en perill d'extinci\xc3\xb3. El parc \xc3\xa9s travessat pel riu Thomsen, el riu navegable (per canoa) m\xc3\xa9s septentrional de l'Am\xc3\xa8rica del Nord. La perdiu blanca i els corbs s\xc3\xb3n els \xc3\xbanics ocells que hi viuen durant tot l'any, tot i que s\xc3\xb3n 43 les esp\xc3\xa8cies que passen alguna temporada en aquesta regi\xc3\xb3 de l'illa._NEWLINE_El 1961 el govern federal canadenc hi va crear dues reserves d'ocells migratoris. L'illa no t\xc3\xa9 arbres, i la planta m\xc3\xa9s alta, l'anomenat salze \xc3\xa0rtic, habitualment no fa m\xc3\xa9s de 10\xc2\xa0cm."