b'\n_START_ARTICLE_\nDonna Haraway\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDonna Jeanne Haraway va n\xc3\xa9ixer en 1944 a Denver, Colorado. Son pare fou periodista esportiu i sa mare, provinent d\'una fam\xc3\xadlia cat\xc3\xb2lica irlandesa, va morir quan ella tenia setze anys. En acabar l\'institut, Haraway fou becada per estudiar filosofia evolutiva i teologia a la Fondation Teilhard de Chardin, a Par\xc3\xads. Haraway es va graduar despr\xc3\xa9s en zoologia, filosofia i literatura al Colorado College. Va completar el seu doctorat en biologia a Yale en 1970 amb una dissertaci\xc3\xb3 sobre els usos de la met\xc3\xa0fora al disseny experimental en biologia. _NEWLINE_Sobre els nombrosos ajuts que reb\xc3\xa9 al llarg de la seua carrera acad\xc3\xa8mica, i en al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 a l\'hegemonia estatunidenca durant la Guerra Freda, Haraway reflexiona: \xe2\x80\x9c...persones com jo ens convert\xc3\xadrem en recursos nacionals per a la ci\xc3\xa8ncia. Llavors, hi havia suficients diners per educar incl\xc3\xbas els cervells de xiquetes cat\xc3\xb2liques irlandeses com jo\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Actualment, Haraway \xc3\xa9s professora em\xc3\xa8rita del Departament de la Hist\xc3\xb2ria de la Consci\xc3\xa8ncia a la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, Santa Cruz, als Estats Units. Ha impartit classes d\'estudis de g\xc3\xa8nere i hist\xc3\xb2ria de la ci\xc3\xa8ncia a la Universitat de Hawaii i la Johns Hopkins University. En setembre del 2000, reb\xc3\xa9 el Premi J. D. Bernal, el major honor concedit per la Society for Social Studies of Science (4S). Tamb\xc3\xa9 va \xc3\xa9sser galardonada amb el premi Ludkiw Fleck un any abans, que valora llibres en el camp dels estudis cient\xc3\xadfics i tecnol\xc3\xb2gics. Haraway ha estat tamb\xc3\xa9 professora de teoria feminista i tecnoci\xc3\xa8ncia a la European Graduate School en Su\xc3\xafssa.\n_START_SECTION_\nUn Manifest per Cyborgs\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1985, Haraway va publicar l\'assaig "Manifest per Cyborgs: Ci\xc3\xa8ncia, Tecnologia i Socialisme-Feminisme en la d\xc3\xa8cada de 1980" en Socialist Review. Encara que la majoria dels treballs anteriors d\'Haraway es van centrar a emfatitzar el biaix mascul\xc3\xad en la cultura cient\xc3\xadfica, tamb\xc3\xa9 ha contribu\xc3\xaft enormement a les narratives feministes del segle XX. Per Haraway, el Manifest va oferir una resposta al creixent conservadorisme durant els anys vuitanta als Estats Units en un moment cr\xc3\xadtic en el qual les feministes, per tal de tenir una significaci\xc3\xb3 en el m\xc3\xb3n real, havien de recon\xc3\xa8ixer la seva situaci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 es referia a la "inform\xc3\xa0tica de dominaci\xc3\xb3 ". _NEWLINE_Segons el Manifest d\'Haraway, "no hi ha res de ser femen\xc3\xad que, naturalment, uneix les dones en una mateixa categoria. Ni tan sols es tracta d\'un estat tan" femen\xc3\xad "com una categoria molt complexa constru\xc3\xafda en discursos cient\xc3\xadfics sexuals controvertits i d\'altres pr\xc3\xa0ctiques socials". Un cyborg no requereix una identitat estable i essencialista, argumenta Haraway, les feministes haurien de considerar crear coalicions basades en "afinitat" en comptes de la identitat. Per fonamentar el seu argument, Haraway analitza la frase "dones de color", que ho suggereix com un possible exemple de pol\xc3\xadtica d\'afinitat. Utilitzant un terme encunyat per la te\xc3\xb2rica Chela Sandoval, Haraway escriu que la "consci\xc3\xa8ncia oposicional" \xc3\xa9s comparable amb una pol\xc3\xadtica de cyborg, perqu\xc3\xa8 en comptes de la identitat destaca com l\'afinitat prov\xc3\xa9 de "alteritat, difer\xc3\xa8ncia i especificitat"._NEWLINE_El cyborg d\'Haraway \xc3\xa9s un conjunt d\'ideals d\'una civilitzaci\xc3\xb3 sense g\xc3\xa8nere, sense ra\xc3\xb3, m\xc3\xa9s col\xc2\xb7lectiva i pac\xc3\xadfica, amb l\'advert\xc3\xa8ncia de ser totalment connectat a la m\xc3\xa0quina. Les seves noves versions dels \xc3\xa9ssers rebutgen les concepcions humanistes occidentals de la personalitat i promouen un m\xc3\xb3n d\'informaci\xc3\xb3 desencarnat i la degradaci\xc3\xb3 de la subjectivitat. La consci\xc3\xa8ncia col\xc2\xb7lectiva dels \xc3\xa9ssers i el seu acc\xc3\xa9s il\xe2\x80\xa2limitat a la informaci\xc3\xb3 proporcionen eines per crear un m\xc3\xb3n d\'immens canvi sociopol\xc3\xadtic a trav\xc3\xa9s de l\'altruisme i l\'afinitat, no la unitat biol\xc3\xb2gica. En el seu assaig, Haraway desafia el subjecte hum\xc3\xa0 liberal i la seva falta de preocupaci\xc3\xb3 pels desitjos col\xe2\x80\xa2lectius que deixa la possibilitat d\'una \xc3\xa0mplia corrupci\xc3\xb3 i desigualtat al m\xc3\xb3n. Un m\xc3\xb3n d\'\xc3\xa9ssers amb un tipus de coneixement compartit podria crear una poderosa for\xc3\xa7a pol\xc3\xadtica cap a un canvi positiu. Els cyborgs poden veure "des d\'ambdues perspectives alhora" [3]. A m\xc3\xa9s, Haraway escriu que el cyborg t\xc3\xa9 una naturalesa imbu\xc3\xafda cap al b\xc3\xa9 col\xe2\x80\xa2lectiu. _NEWLINE_Haraway explica que el seu "Manifest" \xc3\xa9s "un esfor\xc3\xa7 per construir un mite pol\xc3\xadtic ir\xc3\xb2nic fidel al feminisme, el socialisme i el materialisme". Haraway crea una analogia utilitzant les tecnologies i la informaci\xc3\xb3 actuals per imaginar un m\xc3\xb3n amb una coalici\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva que tingu\xc3\xa9s la capacitat de crear un gran canvi sociopol\xc3\xadtic. El "Manifest" d\'Haraway \xc3\xa9s un experiment de pensament, que defineix el que la gent pensa que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s important sobre l\'\xc3\xa9sser i el que suposa el futur per a una major intel\xe2\x80\xa2lig\xc3\xa8ncia artificial.\n_START_SECTION_\nFeminisme cyborg\n_START_PARAGRAPH_\nEn el seu assaig actualitzat "Un manifest Cyborg: Ci\xc3\xa8ncia, Tecnologia i Socialisme - Feminisme a la fi del segle XX" i en el seu llibre, Simis, Cyborgs i dones: la reinvenci\xc3\xb3 de la Natura (1991), Haraway fa servir la met\xc3\xa0fora cyborg per explicar com les contradiccions fonamentals en la teoria feminista i la identitat ha de ser conjuntada, en lloc de resoldre, similar a la fusi\xc3\xb3 de la m\xc3\xa0quina i de l\'organisme en cyborgs. El manifest de Haraway  ha influ\xc3\xaft considerablement en els camps de la ci\xc3\xa8ncia, el feminisme, els estudis i la teoria cr\xc3\xadtica des de la seva publicaci\xc3\xb3 original. El Manifest \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 una important cr\xc3\xadtica feminista del capitalisme.\n_START_SECTION_\n"Coneixements situats"\n_START_PARAGRAPH_\nConeixements situats: La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la ci\xc3\xa8ncia en el feminisme i el privilegi de la perspectiva parcial revela la visi\xc3\xb3 d\'Haraway per a una ci\xc3\xa8ncia feminista. L\'assaig es va originar com un comentari sobre The Science Question in Feminism (1986) de Sandra Harding i \xc3\xa9s una resposta a la "ci\xc3\xa8ncia successora" d\'aquesta. Haraway ofereix una cr\xc3\xadtica a la intervenci\xc3\xb3 feminista en tradicions masculinitzades de la ret\xc3\xb2rica cient\xc3\xadfica i el concepte d\'objectivitat. L\'assaig identifica la met\xc3\xa0fora que d\xc3\xb3na forma a la cr\xc3\xadtica feminista tradicional com a polaritzaci\xc3\xb3. En un extrem resideix aquells que afirmen que la ci\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s una pr\xc3\xa0ctica ret\xc3\xb2rica i, com a tal, tota "la ci\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s un text contestable i un camp de poder". A l\'altre, els interessats en una versi\xc3\xb3 feminista d\'objectivitat, una posici\xc3\xb3 que Haraway descriu com un "empirisme feminista".\n_START_SECTION_\nVisions de Primat\n_START_PARAGRAPH_\nAl llegir els llibres de Haraway, \xc3\xa9s visible que els seus escrits es basen predominantment en el seu coneixement de la historia de la ci\xc3\xa8ncia i la biologia (Carubia, 4). En el seu llibre, Visions de Primat: G\xc3\xa8nere, Ra\xc3\xa7a i Naturalesa en el M\xc3\xb3n de la Ci\xc3\xa8ncia Moderna, Haraway explica les met\xc3\xa0fores i narratives que dirigeixen la ci\xc3\xa8ncia de la primatologia. Demostra que hi ha una tend\xc3\xa8ncia a masculinitzar les hist\xc3\xb2ries de la "competencia reproductiva i el sexe entre mascles agresius i femelles receptives que faciliten algunes i exclouen un altre tipus de conclusions" (Carubia, 4). Alega que les primat\xc3\xb2logues s\'enfoquen en observacions diferents que requereixen m\xc3\xa9s activitats de comunicaci\xc3\xb3 i superviv\xc3\xa8ncia b\xc3\xa0sica,oferint perspectives dels or\xc3\xadgens de la naturalesa i de la cultura molt diferents de les actualment acceptades. Fent refer\xc3\xa8ncia a aquests exemples de narratives i ideologies de g\xc3\xa8nere, ra\xc3\xa7a i clase social occidentals, Haraway q\xc3\xbcestiona les construccions m\xc3\xa9s fundamentals de les hist\xc3\xb2ries de la naturalesa humana basades en els primats. En Visions de Primat, escriu:_NEWLINE_La meva esperan\xc3\xa7a ha estat que l\'enfocament sempre oblic i de vegades pervers facilit\xc3\xa9s revisions narratives occidentals fonamentals i persistents sobre la difer\xc3\xa8ncia, especialment la difer\xc3\xa8ncia sexual i racial; sobre la reproducci\xc3\xb3, especialment en termes de les multiplicitats de generadors i cries; i sobre la superviv\xc3\xa8ncia, especialment sobre la superviv\xc3\xa8ncia imaginada en les condicions l\xc3\xadmit tant dels or\xc3\xadgens com de la fi de la hist\xc3\xb2ria, tal com s\'explica en les tradicions occidentals d\'aquest complex g\xc3\xa8nere (p.377)._NEWLINE_L\'objectiu de Haraway es que la ci\xc3\xa8ncia "reveli els l\xc3\xadmits i impossibilitats de la seva "objectivitat" i que consideri algunes revisions oferides per primat\xc3\xb2logues feministes (Russon, 10). Una experta en el seu camp, Haraway va proposar una perspectiva alternativa de les ideologies acceptades que continuen modelant la manera en que es creen hist\xc3\xb2ries cient\xc3\xadfiques sobre la naturalesa humana. El m\xc3\xa9s important es que Haraway ofereix analogies intentives que revelen nous horitzonts i possibilitats per a la investigaci\xc3\xb3 (Elkins).\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra de Haraway ha estat criticada per ser "metodol\xc3\xb2gicament vaga" i utilitzant un llenguatge sensiblement opac que \xc3\xa9s "de vegades amagant d\'una manera aparentment deliberada". Diversos cr\xc3\xadtics han argumentat que la seva comprensi\xc3\xb3 del m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic \xc3\xa9s q\xc3\xbcestionable i que les seves exploracions de l\'epistemologia de vegades deixen els seus textos pr\xc3\xa0cticament sense sentit. Una revisi\xc3\xb3 de 1991 de les Visions Primates d\'Haraway, publicades al Diari Internacional de Primatologia, proporciona exemples d\'algunes de les cr\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s comunes de la seva visi\xc3\xb3 de la ci\xc3\xa8ncia:_NEWLINE_Una revisi\xc3\xb3 de 1991 de les Visions Primates d\'Haraway, publicades al Diari Internacional de Primatologia, proporciona exemples d\'algunes de les cr\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s comunes de la seva visi\xc3\xb3 de la ci\xc3\xa8ncia: Es tracta d\'un llibre que es contradiu cent vegades; per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s una cr\xc3\xadtica d\'aix\xc3\xb2, perqu\xc3\xa8 el seu autor pensa que les contradiccions s\xc3\xb3n un signe de ferment intel\xc2\xb7lectual i vitalitat. Es tracta d\'un llibre que distorsiona sistem\xc3\xa0ticament i selecciona proves hist\xc3\xb2riques; per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s una cr\xc3\xadtica, perqu\xc3\xa8 el seu autor pensa que totes les interpretacions s\xc3\xb3n parcials, i considera que \xc3\xa9s el seu deure triar i escollir els seus fets per afavorir la seva pr\xc3\xb2pia marca de pol\xc3\xadtica. _NEWLINE_Una altra revisi\xc3\xb3 del mateix llibre, apareguda en un n\xc3\xbamero de 1990 del American Journal of Primatology, ofereix una cr\xc3\xadtica similar a l\'estil literari d\'Haraway i als m\xc3\xa8todes acad\xc3\xa8mics: _NEWLINE_Hi ha molts llocs on una m\xc3\xa0 editorial no apareix completament. Els neologismes es creen cont\xc3\xadnuament, i les oracions s\xc3\xb3n llargues i complicades. La biografia, la hist\xc3\xb2ria, la propaganda, la ci\xc3\xa8ncia, la ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 i el cinema estan entrella\xc3\xa7ades de la manera m\xc3\xa9s confusa. Potser la idea \xc3\xa9s induir un estat lleugerament dissociat, perqu\xc3\xa8 els lectors puguin ser cremat. Si encara no ten\xc3\xadem antecedents, aquest llibre no proporcionaria una hist\xc3\xb2ria l\xc3\xbacida d\'antropologia o primatologia._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, una revisi\xc3\xb3 en el Journal of the History of Biology no est\xc3\xa0 d\'acord: Primate Visions \xc3\xa9s un dels llibres m\xc3\xa9s rellevants dels \xc3\xbaltims vint anys. Els historiadors de la ci\xc3\xa8ncia han comen\xc3\xa7at a escriure hist\xc3\xb2ries m\xc3\xa9s externes, reconeixent les possibilitats d\'una ci\xc3\xa8ncia profundament integrada amb l\'agenda social en curs. La hist\xc3\xb2ria de la primatologia de Haraway al segle XX estableix nous est\xc3\xa0ndards per a aquest enfocament, normes que no seran superades durant algun temps per venir.'