b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc3\xa7oise H\xc3\xa9ritier\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc3\xa7oise Heritier va n\xc3\xa9ixer el 15 de novembre a Veauche a la Loire, i segons ella explica "en una fam\xc3\xadlia d\'una petita i raonable burgesia sorgida de la pagesia". Va estudiar a Par\xc3\xads, a les escoles Racine i F\xc3\xa9nelon. El 1953, despr\xc3\xa9s de fer un seminari sobre impartit per Claude L\xc3\xa9vi-Strauss sobre "el parentesc a Fidji" va comen\xc3\xa7ar el seu inter\xc3\xa8s per l\'antropologia social._NEWLINE_El 1957 va viatjar a \xc3\x80frica i a l\'Alt Volta (actual Burkina Faso) va  iniciar una s\xc3\xa8rie d\'estudis, que va seguir anys despr\xc3\xa9s, sobre els comportaments dels Mossis, els Bobo, els Dogon i els Samos._NEWLINE_Va comen\xc3\xa7ar la seva carrera professional el 1957 a l\'Institut de Ci\xc3\xa8ncies Humanes Aplicades de Bordeus. Quatre anys despr\xc3\xa9s, es va convertir en directora del Centre d\xe2\x80\x99an\xc3\xa0lisi i investigaci\xc3\xb3 de documents d\xe2\x80\x99\xc3\x80frica negra._NEWLINE_Especialista en els estudis sobre les difer\xc3\xa8ncies i desigualtats entre el femen\xc3\xad i el mascul\xc3\xad, H\xc3\xa9ritier esdev\xc3\xa9 successora de L\xc3\xa9vi-Stauss, el pare de l\'estructuralisme antropol\xc3\xb2gic franc\xc3\xa8s, aprofundint sobre la teoria de l\'alian\xc3\xa7a i de la prohibici\xc3\xb3 de l\'incest, basats en la noci\xc3\xb3 de la circulaci\xc3\xb3 de dones._NEWLINE_Activista feminista compromesa, especialment amb el Partit Socialista._NEWLINE_Succe\xc3\xad a Claude L\xc3\xa9vi-Strauss al Coll\xc3\xa8ge de France, creant la seva pr\xc3\xb2pia c\xc3\xa0tedra d\'estudis comparats de les societats africanes (1982-1998)._NEWLINE_Ella, que va dedicar gran part de la seva investigaci\xc3\xb3 als fonaments de la dominaci\xc3\xb3 masculina, va recordar amb humor que quan Claude L\xc3\xa9vi-Strauss, l\'havia presentat el 1957 per a una missi\xc3\xb3 finan\xc3\xa7ada per l\'AOF, durant un temps no la van acceptar pel fet de ser una dona.'