b'\n_START_ARTICLE_\nIsadora Duncan\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nIsadora va n\xc3\xa9ixer a San Francisco, Estats Units. El seu pare, Joseph, va abandonar la fam\xc3\xadlia quan Isadora era petita. Posteriorment, va ser acusat de frau bancari i empresonat. Aquest fet va crear a la llar dels Duncan una dif\xc3\xadcil situaci\xc3\xb3 de pen\xc3\xbaria econ\xc3\xb2mica, que va influenciar en l\'allunyament de la fam\xc3\xadlia respecte a la fe cat\xc3\xb2lica que havien professat (Isadora es va declarar molts cops com a \xc2\xabatea conven\xc3\xa7uda\xc2\xbb)._NEWLINE_Isadora Duncan va deixar l\'escola quan tenia 10 anys i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 amb la seva germana Isabel a impartir classes de dansa a altres nens del seu barri, mentre sa mare, Dora, donava lli\xc3\xa7ons de piano per sustentar la fam\xc3\xadlia i s\'encarregava de l\'educaci\xc3\xb3 dels seus fills. Predominaven en les lli\xc3\xa7ons musicals Mozart, Schubert i Robert Schumann, que van tenir una indiscutible influ\xc3\xa8ncia en el posterior desenvolupament art\xc3\xadstic d\'Isadora._NEWLINE_D\'acord amb els seus bi\xc3\xb2grafs, Isadora era una nena solit\xc3\xa0ria i retreta que acostumava a jugar a la platja mentre observava la mar. La seva fascinaci\xc3\xb3 pel moviment de les onades seria el germen del seu art en els anys posteriors. La nena Isadora imaginava llavors moviments de mans i peus que acompanyaven les onades de la badia de San Francisco, i que seria l\'origen del seu peculiar estil de dansa. La influ\xc3\xa8ncia del mar i els seus jocs infantils es recullen en la seva Autobiografia, publicada el 1927._NEWLINE_Quan Isadora va arribar a l\'adolesc\xc3\xa8ncia, la fam\xc3\xadlia es va mudar a Chicago, on Duncan va estudiar dansa cl\xc3\xa0ssica. La fam\xc3\xadlia va perdre totes les seves possessions en un incendi, i es va traslladar novament, aquest cop a Nova York, on Duncan va ingressar en la companyia de teatre dramaturg Augustin Daly._NEWLINE_En l\'inici del segle, Isadora conven\xc3\xa7 la seva mare i la seva germana perqu\xc3\xa8 la fam\xc3\xadlia emigri a Europa. \xc3\x89s ir\xc3\xb2nic pensar que aleshores mitja Europa intentava emigrar als Estats Units per allunyar-se de la pen\xc3\xbaria econ\xc3\xb2mica i trobar un futur millor; tot i aix\xc3\xb2, les Duncan parteixen el 1900 i s\'assenten a Londres inicialment, i posteriorment a la Ciutat de la Llum.\n_START_SECTION_\nExpressionisme i dansa\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la seva etapa londinenca, Isadora, sempre inquieta i autodidacta, passa llargues hores al Museu Brit\xc3\xa0nic. Li fascinen les expressions art\xc3\xadstiques de la Gr\xc3\xa8cia cl\xc3\xa0ssica i, especialment, els gots decorats amb figures de ballarines. D\'aquestes, adoptar\xc3\xa0 alguns elements caracter\xc3\xadstics de la seva dansa, com inclinar la testa cap enrere com les bacants._NEWLINE_\xc3\x89s en aquesta \xc3\xa8poca quan comen\xc3\xa7a a consolidar-se l\'estil \xc3\xbanic d\'Isadora. Es tracta d\'una dansa molt allunyada dels patrons cl\xc3\xa0ssics coneguts fins aleshores, que incorpora escenificacions i moviments que tenien m\xc3\xa9s a veure amb una visi\xc3\xb3 filos\xc3\xb2fica de la vida lligada potser a l\'expressionisme (l\xc3\xadnia de pensament art\xc3\xadstic incipient en aquella \xc3\xa8poca) i, per tant, a una recerca de l\'ess\xc3\xa8ncia de l\'art que nom\xc3\xa9s pot procedir de l\'interior._NEWLINE_Isadora era plenament conscient que el seu estil suposava una ruptura radical amb la dansa cl\xc3\xa0ssica i, en aquest sentit, es veia a ella mateixa com una revolucion\xc3\xa0ria precursora en un context art\xc3\xadstic de revisi\xc3\xb3 generalitzada dels valors antics. Alhora que el seu estil s\'anava consolidant, Isadora estudiava en profunditat la dansa i la literatura antigues als museus, particularment el Louvre de Par\xc3\xads, la National Gallery de Londres i el Museu Rodin. A m\xc3\xa9s, tenia alumnes que seguien el seu estil; entre aquestes hi havia la francesa Jeanne Ronsay._NEWLINE_Els temes de les danses d\'Isadora eren cl\xc3\xa0ssics, freq\xc3\xbcentment relacionats amb la mort o el dolor, per\xc3\xb2 s\'oposava als assumptes de la dansa cl\xc3\xa0ssica coneguda fins aleshores, que giraven a l\'entorn d\'herois i follets. Les seves escenificacions eren tamb\xc3\xa9 revolucionaries i, fins i tot, minimalistes: nom\xc3\xa9s alguns teixits de color blau cel, en lloc dels ostentosos decorats dels muntatges coneguts fins aleshores, i una t\xc3\xbanica vaporosa que deixava endevinar el cos i entreveure les cames despullades i els peus descal\xc3\xa7os, front els vestits de tut\xc3\xba, sabatilles de punta i mitges rosades de rigor del ballet cl\xc3\xa0ssic. Isadora ballava sense maquillatge i amb el cabell sense recollir, mentre que all\xc3\xb2 habitual en aquella \xc3\xa8poca era maquillar-se a consci\xc3\xa8ncia i recollir-se el cabell en un monyo o cua. \xc3\x89s comprensible que l\'estil d\'Isadora xoqu\xc3\xa9s, inicialment, al p\xc3\xbablic del moment, acostumat al llenguatge de la dansa cl\xc3\xa0ssica. Isadora va haver d\'aguantar interrupcions i esbroncades de diverses \xc3\xadndoles en les seves sessions de dansa durant algun temps, i \xc3\xa9s notable en aquest sentit la pol\xc3\xa8mica que es va desencadenar durant una gira per Am\xc3\xa8rica del Sud, el 1916.\n_START_SECTION_\nArgentina\n_START_PARAGRAPH_\nVa arribar a Buenos Aires per primera vegada el 1916. La ballarina californiana tenia en aquell moment 38 anys i la seva fama i \xc3\xa8xit havien arribat, particularment a Europa, a altures extraordin\xc3\xa0ries. Per\xc3\xb2 el cop atro\xc3\xa7 que havia representat per a ella la mort, el 1913, dels seus dos fills en un accident automobil\xc3\xadstic prop de Par\xc3\xads, va alterar la seva vida d\xe2\x80\x99una manera definitiva. Les extravag\xc3\xa0ncies d\xe2\x80\x99Isadora (que inclo\xc3\xafen una despreocupaci\xc3\xb3 completa pels diners, en tingu\xc3\xa9s o no) es van tornar m\xc3\xa9s acusades i el mateix va passar amb el seu desinter\xc3\xa8s per les convencions socials._NEWLINE_El vaixell que la portava des de Rio de Janeiro va atracar a Buenos Aires a principis de juliol i Isadora va trobar una primera dificultat: les cortines i les catifes que acompanyaven els seus recitals no havien arribat i va haver d\'encarregar unes altres de noves, perqu\xc3\xa8 la primera presentaci\xc3\xb3 estava programada pocs dies m\xc3\xa9s tard. El cost era aproximadament de 4.000 d\xc3\xb2lars i, com no tenia efectiu per afrontar aquesta despesa inesperada, va arreglar-ho pagant a cr\xc3\xa8dit. Les partitures orquestrals dels seus programes tamb\xc3\xa9 estaven de viatge des de Fran\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 va ser f\xc3\xa0cil reempla\xc3\xa7ar-les gr\xc3\xa0cies a l\'ajut del director del Conservatori de Buenos Aires, que va prestar les partitures de la biblioteca de la instituci\xc3\xb3._NEWLINE_Tot i que disposava de pocs diners, Isadora es va allotjar al Plaza Hotel i, mentre es preparava per als seus concerts, va comen\xc3\xa7ar a rec\xc3\xb3rrer la ciutat. La seva bi\xc3\xb2grafa, la nord-americana Frederika Blair, explica que va visitar no sols els barris m\xc3\xa9s elegants \xe2\x80\x9csin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 La Boca, centre de la rutilant vida nocturna de la ciutat (sic)\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Els espectadors del seu primer concert, el 12 de juliol, van rebre les danses d\xe2\x80\x99Isadora de manera freda. El p\xc3\xbablic "porte\xc3\xb1o" estava acostumat al llenguatge del ballet, encara en les seves formes renovadores (Vaslav Nijnsky, amb els Ballets Russos, s\xe2\x80\x99havia presentat al Teatre Col\xc3\xb3n tres anys abans amb un \xc3\xa8xit colossal) i va trobar pobra i limitada la t\xc3\xa8cnica d\xe2\x80\x99Isadora. La vig\xc3\xadlia del segon concert va ser amb un grup d\xe2\x80\x99amics en un club nocturn i all\xc3\xa0, impulsada per l\xe2\x80\x99excitaci\xc3\xb3 del moment, es va aventurar a ballar l\xe2\x80\x99himne nacional. L\'endem\xc3\xa0, el gerent del Coliseu addu\xc3\xad que ella havia faltat al contracte amb ell en oferir aquella actuaci\xc3\xb3 imprevista i va amena\xc3\xa7ar d\'anul\xc2\xb7lar el pr\xc3\xb2xim concert. Va ser necessari tot el tacte de Dumesnil, director musical de la gira, perqu\xc3\xa8 el gerent fes enrere la seva decisi\xc3\xb3._NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2, altres dificultats s\xe2\x80\x99apropaven. Isadora volia dedicar a Wagner el seu tercer programa i el seu director musical, que era franc\xc3\xa8s, es va negar a cooperar. Dumesnil tenia una llic\xc3\xa8ncia de l\xe2\x80\x99ex\xc3\xa8rcit del seu pa\xc3\xads i va considerar que provocaria censures si, en temps de guerra, participava en un programa amb obres d\xe2\x80\x99un compositor alemany. Tot i que van aconseguir un altre director, el programa wagneri\xc3\xa0 va allunyar molts admiradors d\xe2\x80\x99Isadora, de la mateixa manera que els pro alemanys s\xe2\x80\x99havien vist afectats per la seva interpretaci\xc3\xb3 de La Marsellesa._NEWLINE_Durant el concert, alguns dels espectadors van comen\xc3\xa7ar a parlar en veu alta. Isadora va deixar de ballar i es va dirigir a ells d\xe2\x80\x99una manera irada, dient que ja l\xe2\x80\x99havien advertida que els sud-americans no entenien res d\xe2\x80\x99art: \xe2\x80\x9cVous n\xe2\x80\x99\xc3\xa9tes que de n\xc3\xa9gres\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9cno sou res m\xc3\xa9s que negres\xe2\x80\x9d), els va increpar, utilitzant una forma (negres) molt despectiva. Aquest esdeveniment va determinar que l\xe2\x80\x99administrador cancel\xc2\xb7l\xc3\xa9s les funcions restants. _NEWLINE_Abans de partir cap a Montevideo, Isadora va haver de deixar el seu abric d\xe2\x80\x99ermini i les seves arracades de maragdes com a garantia de pagament de l\'hotel, que no podia efectuar. La pell i les joies havien estat regals del seu examant Paris Singer, un home extraordin\xc3\xa0riament ric, hereu de l\xe2\x80\x99imperi Singer de les m\xc3\xa0quines de cosir i que havia finan\xc3\xa7at moltes de les aventures art\xc3\xadstiques d\xe2\x80\x99Isadora.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xbassia\n_START_PARAGRAPH_\nVa simpatitzar amb la revoluci\xc3\xb3 social i pol\xc3\xadtica en la nova Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, i el 1922 es va traslladar a Moscou. La seva fama internacional va cridar l\'atenci\xc3\xb3 i va donar la benvinguda a l\'efervesc\xc3\xa8ncia art\xc3\xadstica i cultural del nou r\xc3\xa8gim. El frac\xc3\xa0s del govern rus perqu\xc3\xa8 compl\xc3\xads les promeses extravagants de suport per al treball de Duncan, juntament amb les condicions espartanes de vida del pa\xc3\xads, la van enviar de tornada a Occident el 1924.\n_START_SECTION_\nVida privada\n_START_PARAGRAPH_\nIsadora Duncan va tenir una vida \xc3\xadntima tan poc convencional com l\'expressi\xc3\xb3 del seu art, i va viure sempre al marge de la moral i els costums tradicionals. Es va_NEWLINE_casar amb el poeta rus Serguei Esenin, 17 anys m\xc3\xa9s jove que ella. Esenin la va acompanyar en un viatge per Europa, per\xc3\xb2 el seu car\xc3\xa0cter violent i la seva addicci\xc3\xb3 a l\'alcohol van donar lloc a la fi del matrimoni. L\'any seg\xc3\xbcent, Esenin va tornar a Moscou, on va patir una profunda crisi arran de la qual va ser ingressat en una instituci\xc3\xb3 mental. Es va su\xc3\xafcidar poc de temps despr\xc3\xa9s (28 de desembre de 1925), tot i que s\'ha especulat amb la possibilitat que fos assassinat. Isadora va triar ser mare soltera, i va tenir dos fills. Tot i que no va voler revelar el nom dels pares, se sap que van ser els dissenyadors teatrals Gordon Craig i Par\xc3\xads Singer, fill del magnat de les m\xc3\xa0quines de cosir Isaac Merritt Singer. La vida privada d\'Isadora no va estar mai exempta d\'esc\xc3\xa0ndols, ni tampoc de trag\xc3\xa8dies. La m\xc3\xa9s espantosa va ser certament la mort dels dos fills Deirdre i Patrick, que es van ofegar en un accident al riu Sena a Par\xc3\xads, el 1913, en caure a l\'aigua l\'autom\xc3\xb2bil en qu\xc3\xa8 viatjaven al costat de la seva dida._NEWLINE__NEWLINE_Isadora Duncan era bisexual i va mantenir relacions amb algunes dones conegudes de la seva \xc3\xa8poca, com ara la poeta Mercedes de Acosta o l\'escriptora Natalie Barney. Se li van atribuir molts altres roman\xc3\xa7os no confirmats amb altres dones, com ara l\'actriu Eleonora Duse o Lina Poletti._NEWLINE_Cap al final de la seva vida, la carrera d\'Isadora havia comen\xc3\xa7at a declinar. Van ser per a ella temps de seriosos problemes financers i diversos esc\xc3\xa0ndols sentimentals, acompanyats per alguns episodis d\'embriaguesa p\xc3\xbablica. Tot aix\xc3\xb2 la va anar allunyant dels seus amics i el seu p\xc3\xbablic, i finalment, del seu propi art. Isadora va viure aquells anys finals entre Par\xc3\xads i la costa del Mediterrani, deixant deutes considerables en hotels o passant curts per\xc3\xadodes en apartaments llogats. Alguns dels seus amics van intentar conv\xc3\xa8ncer-la perqu\xc3\xa8 escriv\xc3\xads la seva autobiografia, amb l\'esperan\xc3\xa7a d\'alleujar una mica la seva ja preocupant situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. Un d\'aquests amics va ser l\'escriptor Sewell Stokes, que va con\xc3\xa8ixer Isadora en els seus \xc3\xbaltims anys, quan ja estava pr\xc3\xa0cticament sola i arru\xc3\xafnada. Stokes va escriure posteriorment un llibre sobre la ballarina: Isadora, un retrat \xc3\xadntim. L\'autobiografia d\'Isadora Duncan va ser finalment publicada el 1927.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nLes tr\xc3\xa0giques circumst\xc3\xa0ncies que envolten la mort d\'Isadora Duncan han contribu\xc3\xaft a grans trets a la consolidaci\xc3\xb3 del mite, i estan embolicades en un cert misteri que la hist\xc3\xb2ria no ha aconseguit aclarir del tot._NEWLINE_Isadora Duncan va morir en un accident d\'autom\xc3\xb2bil esdevingut a Ni\xc3\xa7a, Fran\xc3\xa7a, la nit del 14 de setembre de 1927, a l\'edat de 50 anys. Va morir estrangulada per la llarga chalina que portava al voltant del coll, quan aquesta es va enredar en la llanda de l\'autom\xc3\xb2bil en qu\xc3\xa8 viatjava. Aquest accident va donar lloc al comentari morda\xc3\xa7 de Gertrude Stein: \xc2\xabl\'afectaci\xc3\xb3 pot ser perillosa\xc2\xbb. Duncan viatjava al seient del copilot d\'un autom\xc3\xb2bil Amilcar propietat d\'un jove i guapo mec\xc3\xa0nic itali\xc3\xa0, Beno\xc3\xaet Falchetto, a qui ella ir\xc3\xb2nicament havia sobrenomenat \xc2\xabBugatti\xc2\xbb (la marca de l\'autom\xc3\xb2bil \xc3\xa9s mat\xc3\xa8ria de debat, per\xc3\xb2 l\'opini\xc3\xb3 general \xc3\xa9s que es tractava d\'un Amilcar franc\xc3\xa8s model GS de 1924. La llegenda va transformar despr\xc3\xa9s la marca i el va convertir en un Bugatti, molt m\xc3\xa9s car i lux\xc3\xb3s). Abans de pujar al vehicle, Isadora va proferir unes paraules pretesament recordades per la seva amiga Maria Desti i alguns companys: \xc2\xabAdieu, mes amis. Je vais \xc3\xa0 la gloire!\xc2\xbb(\xc2\xabAdeu, amics meus, me\'n vaig a la gl\xc3\xb2ria!\xc2\xbb). No obstant aix\xc3\xb2, segons els diaris del novel\xc2\xb7lista nord-americ\xc3\xa0 Glenway Wescott, que estava a Ni\xc3\xa7a en aquest moment i va visitar el cos de Duncan al dip\xc3\xb2sit de cad\xc3\xa0vers (els seus diaris s\xc3\xb3n a la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de la biblioteca de Beineke, a la Universitat Yale), Desti va admetre haver mentit sobre les \xc3\xbaltimes paraules de la ballarina, i va confessar a Wescott que aquestes havien estat: \xc2\xabJe vais \xc3\xa0 l\'amour\xc2\xbb (\xc2\xabMe\'n vaig a l\'amor\xc2\xbb)._NEWLINE_Pel que sembla, Desti va considerar aquestes paraules poc apropiades com a \xc3\xbaltim testimoni hist\xc3\xb2ric de la seva il\xc2\xb7lustre amiga, ja que indicaven que Isadora i Beno\xc3\xaet partien cap a una de les seves trobades rom\xc3\xa0ntiques. Qualssevol que fossin les seves paraules, quan Falchetto va posar en marxa el vehicle, la delicada xalina de Duncan (una estola pintada a m\xc3\xa0, regal de la seva amiga Desti, prou llarga com per a embolicar-li el coll i la cintura i onejar per fora de l\'autom\xc3\xb2bil) es va enredar entre la llanda de radis i l\'eix posterior del cotxe, i provoc\xc3\xa0 la mort per escanyament d\'Isadora._NEWLINE_En l\'obituari publicat al diari New York Times el 15 setembre del 1927, es podia llegir el seg\xc3\xbcent: \xc2\xabl\'autom\xc3\xb2bil anava a tota velocitat quan l\'estola de forta seda que li cenyia el coll es va comen\xc3\xa7ar a enrotllar al voltant de la roda, arrossegant la senyora Duncan amb una for\xc3\xa7a terrible, cosa que va provocar que sort\xc3\xads per un costat del vehicle i es precipit\xc3\xa9s sobre la cal\xc3\xa7ada de llambordes. Aix\xc3\xad va ser arrossegada diverses desenes de metres abans que el conductor, alertat pels seus crits, aconsegu\xc3\xads aturar l\'autom\xc3\xb2bil. Es va obtenir auxili m\xc3\xa8dic, per\xc3\xb2 es va constatar que Isadora Duncan ja havia mort per escanyament, i va succeir de manera gaireb\xc3\xa9 instant\xc3\xa0nia\xc2\xbb._NEWLINE_Isadora Duncan va ser incinerada i les seves cendres van ser col\xc2\xb7locades al columbari del cementiri del P\xc3\xa8re-Lachaise (Par\xc3\xads, Fran\xc3\xa7a)._NEWLINE_Al pante\xc3\xb3 de Sant Ferran de Ciutat de M\xc3\xa8xic, hi ha un n\xc3\xadnxol d\'homenatge al seu nom.'