b"\n_START_ARTICLE_\nLa Pobla de Farnals\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nSituat a la part septentrional de l'Horta de Val\xc3\xa8ncia, a meitat cam\xc3\xad entre el Cap i Casal i Sagunt, el relleu \xc3\xa9s totalment pla i el clima mediterrani. Al terme es conreen productes de l'horta i, a la franja costanera, a les terres de la Marjal de Rafalell i Vistabella (protegida pels ajuntaments de Massamagrell i el Puig), on hist\xc3\xb2ricament s'ha cultivat l'arr\xc3\xb2s, actualment creix una vegetaci\xc3\xb3 de joncs i canyes molt exuberant.\n_START_SECTION_\nMunicipis lim\xc3\xadtrofs\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal limita amb els dels municipis de Massamagrell, el Puig i Rafelbunyol, tots a la comarca de l'Horta Nord\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nS'accedeix al poble per la CV-300 o antiga carretera nacional N-340 de Barcelona, que esdev\xc3\xa9 carrer principal. L'eixida 5 de l'autovia V-21 est\xc3\xa0 a escassos quil\xc3\xb2metres, al municipi del Puig. Per a arribar a la Platja de la Pobla es poden prendre diferents camins locals des del nucli principal o per l'eixida 9 de la mateixa autovia V-21._NEWLINE_La Pobla de Farnals compta amb una estaci\xc3\xb3 de la L\xc3\xadnia 3 de Metro de Val\xc3\xa8ncia que comunica el poble amb el centre de la ciutat, l'aeroport i amb altres pobles de la comarca.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'origen de la Pobla de Farnals sembla ser una alqueria andalus\xc3\xad situada en el lloc que actualment ocupa l'esgl\xc3\xa9sia parroquial _NEWLINE_,_NEWLINE_, davant de la font de Caduf. Els \xc3\xbanics vestigis dels antics pobladors s\xc3\xb3n uns materials romans trobats en prospeccions subaqu\xc3\xa0tiques en la zona de la platja. Reminisc\xc3\xa8ncies de l'\xc3\xa8poca isl\xc3\xa0mica s\xc3\xb3n, a m\xc3\xa9s de la font del Caduf, la Partida de Cebolla i el Cam\xc3\xad dels Moriscos, que uneix el Barri de Moratall amb el litoral. En el Llibre de repartiment de Jaume I apareix com l'Alqueria de Fernalis,_NEWLINE_ donada el 17 de juny del 1238 a Guillem d'Alcal\xc3\xa0. El 28 de desembre de 1240, la donaci\xc3\xb3 va ser revocada i aquesta fou donada a Deusdat, San\xc3\xa7a Dami\xc3\xa0 i Pere Mart\xc3\xad, a excepci\xc3\xb3 dels fons i el molins, tant del n\xc3\xbacli de dalt (\xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x81\xd9\x88\xd9\x82\xd9\x8a\xd8\xa9, al-fauqu\xc3\xada) com el de baix (\xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb3\xd9\x81\xd9\x84\xd9\x8a\xd8\xa9, As-sifl\xc3\xada). Despr\xc3\xa9s d'aquesta revocaci\xc3\xb3, Guillem d'Alcal\xc3\xa0 reb\xc3\xa9 en compensaci\xc3\xb3 l'Alqueria de Godayla (Godella), amb perjudici d'Eixim\xc3\xa9n San\xc3\xa7 de Geraix._NEWLINE_La Pobla de Farnals i el Puig de Santa Maria formaven una baronia que va pert\xc3\xa0nyer als voltants de 1340 a Margarida Escalona, dona del Comte de Terranova, Nicolau Morat\xc3\xb3. Al morir la baronessa sense descend\xc3\xa8ncia, ced\xc3\xad les terres per a obres a la jurisdicci\xc3\xb3 criminal del Rei, qui va fer beneficiari d'aquestes a Val\xc3\xa8ncia. Per altra part la jurisdicci\xc3\xb3 civil va recaure al temps sobre la fam\xc3\xadlia Exarch, de la localitat ve\xc3\xafna de Rafelbunyol, mentre que l'eclesi\xc3\xa0stica pass\xc3\xa0 a Massamagrell. En la primera meitat del segle XV el lloc apareix registrat en el llibre de ve\xc3\xafnats de Val\xc3\xa8ncia com las Tascas del Puig, nom que rep tamb\xc3\xa9 en el pl\xc3\xa0nol d'Abraham Ortelius del segle XVI. En aquesta \xc3\xa8poca la poblaci\xc3\xb3 tenia unes 9 cases (uns 36 habitants). \xc3\x89s, sobretot, a partir del segle CVII que es comen\xc3\xa7a a coneixes la poblaci\xc3\xb3 com La Creu del Puig, nom que encara es segueix utilitzant popularment i origen del gentilici Creueti._NEWLINE_Fins al segle XVII, La Pobla de Farnals estigu\xc3\xa9 conformada per dos nuclis, en un dels quals probablement habitarien els repobladors cristians i en altre els musulmans. Aix\xc3\xad, el nucli sud (Acifilia) constituiria la moreria motiu per a l'actual denominaci\xc3\xb3 de Moratall. En 1608 va deixar de pert\xc3\xa0nyer al Puig i en 1609 s'efectua l'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos i el nucli va quedar despoblat. En 1646 en La Pobla de Farnals hi havia 24 ve\xc3\xafns un 100 habitants, la mateixa xifra que el 1713. Al segle XVIII va ser un segle d'expansi\xc3\xb3, ja que el 1787 ja hi habitaven 629 persones i cent anys m\xc3\xa9s tard 1021. El moss\xc3\xa8n nadiu Joaqu\xc3\xadn Ferrer sol\xc2\xb7licit\xc3\xa0 al Vatic\xc3\xa0 el trasllat de les restes de San F\xc3\xa9lix a La Pobla de Farnals, i aquest trasllat es va concedir en 1785 convertint-se en sant patr\xc3\xb3 del poble. Per albergar les restes del sant es constru\xc3\xad llavors una esgl\xc3\xa9sia encara depenent de Massamagrell, bene\xc3\xafda el 16 d'agost de 1789. El temple creuet\xc3\xad fou ampliat en 1887 i en 1902 elevada a parr\xc3\xb2quia independent._NEWLINE_En la d\xc3\xa8cada de 1970 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 el pobla de la platja de la Pobla de Farnals que el 1974 ja comptava amb port esportiu i una esgl\xc3\xa9sia. Aquesta urbanitzaci\xc3\xb3 del litoral va fer desapareixes bona part dels aiguamolls. En 2003 ja estaven censades 2015 persones, la meitat que al nucli principal.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3, tradicionalment agr\xc3\xadcola, ha abandonat quasi per complet aquesta activitat per a dedicar-se a la ind\xc3\xbastria, per\xc3\xb2 sobretot als serveis, i m\xc3\xa9s concretament al turisme._NEWLINE_Al sector agr\xc3\xadcola, tradicionalment principal, es dedica avui dia sols un 6% de la poblaci\xc3\xb3. El terme est\xc3\xa0 cultivat majorit\xc3\xa0riament amb c\xc3\xadtrics (taronja, llima) mentre que la resta est\xc3\xa0 ocupat per cultius intensius de diverses hortalisses. En concret, de les 220 ha conreades, totes de regadiu, els c\xc3\xadtrics ocupen 190 ha, les hortalisses 27 ha i els arbres fruiters 3 ha. L'aigua de reg procedeix de la S\xc3\xa9quia Reial de Montcada._NEWLINE_El sector industrial ocupa gaireb\xc3\xa9 un miler de treballadors, repartits entre una gran empresa aliment\xc3\xa0ria i altres empreses de metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia. A m\xc3\xa9s de petits tallers de construcci\xc3\xb3 i cer\xc3\xa0mica, entre altres. Segons dades de 2003, la ind\xc3\xbastria i la construcci\xc3\xb3 ocupaven a un 23% i a 14% de la poblaci\xc3\xb3 activa respectivament._NEWLINE_El gruix de la poblaci\xc3\xb3 (un 57%) es dedicava en 2003 al sector serveis. La ind\xc3\xbastria hotelera, amb un fort car\xc3\xa0cter estacional, d\xc3\xb3na feina a unes 150 persones. El sector tur\xc3\xadstic s'ha desenvolupat de forma destacada en els darrers anys, sobretot al voltant del Port Esportiu on ha sorgit un vertader nucli urb\xc3\xa0 amb fisonomia similar a la de Benidorm (edificaci\xc3\xb3 vertical), per\xc3\xb2 de dimensions menors."