b"\n_START_ARTICLE_\nConfer\xc3\xa8ncies monet\xc3\xa0ries internacionals\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nLes confer\xc3\xa8ncies van ser la manifestaci\xc3\xb3 d'una tend\xc3\xa8ncia decidida a aconseguir reformes per mitj\xc3\xa0 d'accions internacionals concertades. L'estat desorganitzat de les monedes europees, que es va tornar m\xc3\xa9s greu a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la gran expansi\xc3\xb3 del comer\xc3\xa7 i la ind\xc3\xbastria, es va anar fent cada cop m\xc3\xa9s evident a trav\xc3\xa9s dels grans descobriments de mines d'or i el seu efecte sobre el preu relatiu dels dos metalls preciosos de l'or i la plata. Tant per la seva situaci\xc3\xb3 com pel seu sistema monetari, Fran\xc3\xa7a va ser l'estat que va comen\xc3\xa7ar a proposar la creaci\xc3\xb3 d'una uni\xc3\xb3 monet\xc3\xa0ria, en la qual les idees i les influ\xc3\xa8ncies franceses serien predominants. Un pas preliminar va ser la formaci\xc3\xb3 de la Uni\xc3\xb3 Monet\xc3\xa0ria Llatina, on es van unificar les monedes de Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia, B\xc3\xa8lgica i Su\xc3\xafssa, pel que feia a les monedes d'or i de plata.\n_START_SECTION_\nPrimera confer\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera confer\xc3\xa8ncia monet\xc3\xa0ria internacional va tenir lloc a Par\xc3\xads el 1867. L'Exposici\xc3\xb3 Universal d'aquell any a la capital francesa va proporcionar l'ocasi\xc3\xb3 de convocar la confer\xc3\xa8ncia, a la qual van enviar representants els principals estats del m\xc3\xb3n. L'esperit orientador d'aquesta trobada va ser l'estadista franc\xc3\xa8s F\xc3\xa9lix Esquirou de Parieu, que havia donat origen a la Uni\xc3\xb3 Monet\xc3\xa0ria Llatina. Mitjan\xc3\xa7ant el seu assessorament es va aprovar un esquema que recomanava l'adopci\xc3\xb3 d'un patr\xc3\xb3 or \xc3\xbanic, la decimalitzaci\xc3\xb3 de les monedes i la coordinaci\xc3\xb3 de les diferents monedes nacionals amb el sistema monetari franc\xc3\xa8s._NEWLINE_A la confer\xc3\xa8ncia s'hi va parlar de les dificultats sobre la manera de posar en pr\xc3\xa0ctica aquests principis i es va donar llibertat total als diversos estats participants per dur a terme les propostes de la forma que millor els sembl\xc3\xa9s. El resultat va demostrar que els obstacles eren insuperables: per exemple, el Govern brit\xc3\xa0nic no va poder obtenir el consentiment de la respectiva Comissi\xc3\xb3 Reial perqu\xc3\xa8 el sobir\xc3\xa0 adopt\xc3\xa9s un canvi fix respecte a la pe\xc3\xa7a de 25 francs. D'altra banda, el curs dels esdeveniments pol\xc3\xadtics no va trigar a alterar completament la posici\xc3\xb3 relativa dels pa\xc3\xafsos capdavanters, fins i tot en les seves relacions monet\xc3\xa0ries. Aix\xc3\xad doncs, quan Alemanya i els Estats Units van reformar les seves monedes, ho van fer sense tenir en compte les consideracions discutides a la confer\xc3\xa8ncia internacional.\n_START_SECTION_\nSegona confer\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nLa segona confer\xc3\xa8ncia es va dur a terme el 1878, tamb\xc3\xa9 a Par\xc3\xads. Una gran caiguda del preu relatiu de la plata respecte a l'or, que s'estava produint des del 1873, havia afectat les relacions dels pa\xc3\xafsos que feien servir aquest metall com a part del seu sistema monetari i havia alterat el nivell de preus. Els interessos de l'administraci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica de l'\xc3\x8dndia aix\xc3\xad com els dels productors d'argent dels Estats Units van patir fortes turbul\xc3\xa8ncies, mentre que la gesti\xc3\xb3 dels sistemes que utilitzaven els dos tipus de monedes (or i plata) es va convertir en una tasca de dificultat creixent. El govern dels Estats Units va convidar els representants de les pot\xc3\xa8ncies principals a reunir-se a Par\xc3\xads amb l'objectiu de considerar la conveni\xc3\xa8ncia de conservar l'\xc3\xbas il\xc2\xb7limitat de la plata per als sistemes monetaris i l'adopci\xc3\xb3 del bimetal\xc2\xb7lisme internacional, amb l'objectiu d'aconseguir l'acceptaci\xc3\xb3 d'una relaci\xc3\xb3 acordada per tothom._NEWLINE_Hi van enviar delegats onze estats, i l'\xc3\xbanica gran pot\xc3\xa8ncia que no hi estava representada era Alemanya. Despr\xc3\xa9s d'una discussi\xc3\xb3 que es va allargar en el temps i la presentaci\xc3\xb3 d'una gran quantitat de documentaci\xc3\xb3, els estats europeus van acceptar la proposta dels Estats Units que calia mantenir al m\xc3\xb3n les funcions monet\xc3\xa0ries de la plata, per\xc3\xb2 no es va arribar a cap acord sobre vincular els diferents estats en particular a l'hora dels m\xc3\xa8todes que calia utilitzar. A m\xc3\xa9s, van declarar que era impossible consensuar una relaci\xc3\xb3 comuna. La confer\xc3\xa8ncia, per tant, es va donar per acabada sense obtenir-ne cap resultat pr\xc3\xa0ctic.\n_START_SECTION_\nTercera confer\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nA Par\xc3\xads s'hi va tornar a reunir una tercera confer\xc3\xa8ncia el 1881. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la caiguda cont\xc3\xadnua del valor de la plata, aquesta confer\xc3\xa8ncia va ser convocada per l'acci\xc3\xb3 conjunta de Fran\xc3\xa7a i els Estats Units. Inicialment va demostrar una m\xc3\xa9s gran influ\xc3\xa8ncia que la segona confer\xc3\xa8ncia, ja que Alemanya hi va enviar representants, igual que Espanya, Portugal, Dinamarca i l'\xc3\x8dndia brit\xc3\xa0nica. La caracter\xc3\xadstica principal de la confer\xc3\xa8ncia va ser la major for\xc3\xa7a del suport donat a la proposta bimet\xc3\xa0l\xc2\xb7lica de Fran\xc3\xa7a i els Estats Units, juntament amb l'oposici\xc3\xb3 dels delegats dels estats europeus m\xc3\xa9s petits, i la negativa d'Alemanya a prometre qualsevol mena de cooperaci\xc3\xb3. La conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia inevitable d'aquesta situaci\xc3\xb3 va ser l'ajornament de la confer\xc3\xa8ncia fins a obtenir noves instruccions per part dels representants internacionals, que, no obstant aix\xc3\xb2, no van arribar a produir-se.\n_START_SECTION_\nQuarta confer\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de diversos intents fallits, la quarta (i \xc3\xbaltima) confer\xc3\xa8ncia monet\xc3\xa0ria d'aquesta mena es va reunir a Brussel\xc2\xb7les el novembre de 1892 per iniciativa dels Estats Units. Hi va assistir una gran representaci\xc3\xb3 de les diverses pot\xc3\xa8ncies mundials, per\xc3\xb2 la confer\xc3\xa8ncia es va anar retardant per l'abs\xc3\xa8ncia de propostes definides per part del govern dels Estats Units. Finalment, quan se'n van presentar les propostes, es va poder comprovar que nom\xc3\xa9s eren una reafirmaci\xc3\xb3 de la pol\xc3\xadtica bimet\xc3\xa0l\xc2\xb7lica, i no es va produir cap aven\xc3\xa7. La confer\xc3\xa8ncia, per tant, va procedir a considerar els plans de Moritz Levy, el bar\xc3\xb3 de Rothschild i Adolf Soetbeer per estendre l'\xc3\xbas de la plata. Aquestes propostes alternatives no van aconseguir cap suport efica\xc3\xa7. La crida a Anglaterra i Alemanya perqu\xc3\xa8 fessin algunes concessions tamb\xc3\xa9 va fracassar. Aix\xc3\xad doncs, igual que havia passat amb les seves precursores de Par\xc3\xads, la confer\xc3\xa8ncia de Brussel\xc2\xb7les es va ajornar, per\xc3\xb2 no se'n van reprendre mai m\xc3\xa9s les sessions._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del 1892, els problemes monetaris van passar a una nova etapa en qu\xc3\xa8 es va actuar m\xc3\xa9s a nivell nacional que no internacional. El m\xc3\xa8tode de procedir a trav\xc3\xa9s de confer\xc3\xa8ncies internacionals es va abandonar durant un temps."