b'\n_START_ARTICLE_\nMolins de Rei\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha testimonis de l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un poblament prehist\xc3\xb2ric continuat, que s\'inicia al per\xc3\xadode paleol\xc3\xadtic. A la riba del Llobregat s\'han descobert eines de la ind\xc3\xbastria de c\xc3\xb2dols que hi pertanyen. A la cova de l\'Or de Santa Creu d\'Olorda (ja dins el terme de Sant Feliu de Llobregat) es troben restes neol\xc3\xadtiques i \xc3\xa9s evident un h\xc3\xa0bitat continuat fins a l\'edat del ferro. D\'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica s\xc3\xb3n els poblats del puig d\'Olorda, de la Pla\xc3\xa7a de les Bruixes i de les Argiles, amb origen al segle IV aC._NEWLINE_El poble de Molins de Rei neix l\'any 1188 quan Alfons II, rei d\'Arag\xc3\xb3 i comte de Barcelona, confia la construcci\xc3\xb3 d\'uns molins a un tal Joan dit "dels molins". Una vegada constru\xc3\xafts, i per decisi\xc3\xb3 reial, els molins queden sota la responsabilitat de Bernat el Ferrer. Una de les condicions que se li imposa \xc3\xa9s que ha de viure all\xc3\xa0 i tenir cura de l\'edifici de nova construcci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad se sembra la llavor d\'un nou municipi._NEWLINE_L\'any 1208 adopt\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol de Vila i se li atorg\xc3\xa0 llicencia per a tenir parr\xc3\xb2quia -fins aleshores pertanyia a Santa Creu d\'Olorda- i cementiri en el lloc on hi havia la capella de Sant Miquel._NEWLINE_En el transcurs dels anys el poble fou venut o hipotecat en diverses ocasions. El rei Jaume II va fer-ho a Ramon Fiveller i posteriorment, l\'any 1309, a Sibil\xc2\xb7la de Pallars, comtessa de Pallars Sobir\xc3\xa0. Els descendents de Sibil\xc2\xb7la van vendre als germans Francesc i Guillem Bastida, per compte del jutge d\'Arborea, a Sardenya, i a continuaci\xc3\xb3 al gran jutge Hug I d\'Arborea, vescomte de Bas. _NEWLINE_Finalment, el 1366 Berenguer de Relat (conseller del rei i mestre racional de la cort) adquir\xc3\xad la senyoria del poble de Molins de Rei, del castell d\'Olorda i del Castellciur\xc3\xb3._NEWLINE_El 1419 un grup de molinencs (la "universitat") aconsegueix reunir capitals per a la redempci\xc3\xb3 de la feudalitat i el retorn de la vila a la corona. Tanmateix, l\'any 1430, el rei Alfons V el Magn\xc3\xa0nim cedeix el poble a Galceran de Requesens, ja propietari de la majoria de territoris de l\'entorn i que probablement havia estat el prestatari de l\'import del rescat. Requesens converteix Molins de Rei en baronia i hi fa construir un magn\xc3\xadfic palau on la fam\xc3\xadlia passar\xc3\xa0 llargues temporades i rebr\xc3\xa0 personatges notables. El 1493 ho fan els Reis Cat\xc3\xb2lics i Crist\xc3\xb2for Colom._NEWLINE_La Junta de Molins de Rei fou una lliga de ciutats, viles i barons que la noblesa catalana va crear, el 1418, encap\xc3\xa7alada pel conseller de Barcelona Ramon Despl\xc3\xa0 i el comte Roger Bernat I de Pallars Sobir\xc3\xa0, per a fer front als moviments castellanitzants de la cort iniciats per Ferran d\'Antequera, i denunciats a les Corts de Montblanc (1414). _NEWLINE_A Molins de Rei el 30 de novembre de l\'any 1519, Diada de Sant Andreu, el rei Carles I va ser proclamat oficialment Rei dels Romans i futur Emperador Electe del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic._NEWLINE_El 1532 s\'hi hostatjaren l\'emperadriu Isabel de Portugal i el seu fill, el futur Felip II de Castella. Cap a final del segle XV, la fam\xc3\xadlia Requesens emparenta amb la noblesa castellana (els marquesos de Los V\xc3\xa9lez i de Villafranca del Bierzo, els ducs d\'Alba, els de Medina Sidonia i els comtes de Sobradiel) i es distancia de la vila. A la meitat d\'aquest mateix segle, la baronia ja havia cedit compet\xc3\xa8ncies als seus habitants autoritzant l\'obertura d\'establiments, alhora que arrendava els molins i tots aquells serveis que fins llavors controlaven directament, com la carnisseria. _NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant, amb la construcci\xc3\xb3 del Pont de Carles III, entre el 1763 i 1767, Molins de Rei guanya import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica i un cert protagonisme en ser parada obligada en el transport entre Madrid i Barcelona. Aix\xc3\xb2 afavor\xc3\xad la construcci\xc3\xb3 d\'hostals i l\'obertura de nous comer\xc3\xa7os. La vila es converteix en un centre neur\xc3\xa0lgic per als pobles de la comarca._NEWLINE_La import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica del Pont propici\xc3\xa0 que la vila sofr\xc3\xads diverses batalles en el transcurs de la Guerra del Franc\xc3\xa8s. El dia 7 de juny de 1808 les tropes franceses del general Schwartz,derrotades a la Batalla del Bruc), la saquejaren i incendiaren per primera vegada. El dia 30 del mateix mes, despr\xc3\xa9s d\'una forta batalla prop de la vila, aquesta torna a ser incendiada per la tropa francesa. Finalment el general Saint-Cyr, amb un nombr\xc3\xb3s ex\xc3\xa8rcit, ocupa tota la zona compresa de Molins de Rei a Vilafranca. Aquests esdeveniments b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics van provocar baixes a la poblaci\xc3\xb3 i van fer destrosses a l\'estructura urbana i al Palau dels Requesens, cosa que va donar pas a la posterior parcel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 dels terrenys d\'aquest palau, propietat dels marquesos de Villafranca y de los V\xc3\xa9lez com a descendents de la fam\xc3\xadlia Requesens. La parcel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d\'aquests terrenys va propiciar la configuraci\xc3\xb3 de l\'actual carrer Major._NEWLINE_L\'any 1874, en el curs de la Tercera Guerra Carlina la vila fou novament saquejada i incendiada._NEWLINE_Les guerres no van ser l\'\xc3\xbanic esdeveniment que va trasbalsar l\'economia local; tamb\xc3\xa9 hi van influir les vagues a la incipient ind\xc3\xbastria i la fil\xc2\xb7loxera, que arribava al municipi a final de segle, despr\xc3\xa9s de fer estralls a les vinyes franceses i del nord de Catalunya. Aquesta plaga va acabar amb la vinya del municipi i va suposar un daltabaix per a l\'agricultura local. _NEWLINE_Com a tot Catalunya, la pagesia va ser el sector m\xc3\xa9s important de l\'economia local. Molins de Rei va ser un poble agrari fins ben entrat el segle XX, tot i que a final del segle XIX, la ind\xc3\xbastria, amb una certa migradesa, s\'anava imposant._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 del Canal de la Infanta, l\'any 1819, amb noves xarxes de regadiu, i la inauguraci\xc3\xb3 del ferrocarril l\'any 1855 van suposar un pas endavant en la consolidaci\xc3\xb3 d\'un municipi que comen\xc3\xa7ava a comptar amb una xarxa d\'infraestructures que n\'afavorien el desenvolupament._NEWLINE_L\'impuls que van rebre les hortalisses i els arbres fruiters, i l\'annexi\xc3\xb3 de part del terme de l\'antic municipi de Santa Creu d\'Olorda l\'any 1916 van donar una nova empenta a l\'agricultura, que va arribar a altes cotes d\'exportaci\xc3\xb3 durant els anys 30. _NEWLINE_El desenvolupament industrial catal\xc3\xa0 de final del XIX tamb\xc3\xa9 es va fer notar modestament a Molins de Rei. El 1890, amb una poblaci\xc3\xb3 de 2.935 habitants, hi havia 52 comer\xc3\xa7os i 12 ind\xc3\xbastries. La branca m\xc3\xa9s important d\'aquesta ind\xc3\xbastria era el t\xc3\xa8xtil de capital for\xc3\xa0. A final de segle, la f\xc3\xa0brica Ferrer i Mora, present a la vila des de 1858, instal\xc2\xb7lava la primera m\xc3\xa0quina de vapor en substituci\xc3\xb3 de la for\xc3\xa7a hidr\xc3\xa0ulica que, en el mateix indret, havia mogut molins des de feia sis segles. _NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament al creixement econ\xc3\xb2mic, la vila no era aliena a l\'embranzida de l\'associacionisme que es manifestava arreu de Catalunya. La creaci\xc3\xb3 de noves associacions \xe2\x80\x94algunes, dotades de patrimoni\xe2\x80\x94 ajuden a enriquir l\'oferta cultural i a canalitzar les reivindicacions socials dels seus associats i algunes de les ofertes culturals de la vila. El 1852 s\'organitza per primera vegada la Fira de la Candelera.  _NEWLINE_Aquestes associacions, avui encara tenen un paper destacat en l\'oferta cultural: l\'any 1918 es crea la Federaci\xc3\xb3 Obrera, hereva del sindicat Les Tres Classes de Vapor, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s espoliada pel franquisme i retornada finalment al municipi; la Joventut Cat\xc3\xb2lica es constitueix l\'any 1879 i el 1921 s\'aixeca un nou local \xe2\x80\x94els seus socis s\xc3\xb3n majorit\xc3\xa0riament de tend\xc3\xa8ncia cat\xc3\xb2lica\xe2\x80\x94 i el Foment Agr\xc3\xadcola, Industrial i Comercial (ara Foment Cultural i Art\xc3\xadstic) neix el 1920 i el 1923 inaugura un nou edifici patrocinat en part per la burgesia de proced\xc3\xa8ncia agr\xc3\xa0ria. _NEWLINE_A la primera meitat del segle XX, publicacions com Enll\xc3\xa0, Festa, Camins, Germanor o Espartacus \xe2\x80\x94algunes, plenes de contingut ideol\xc3\xb2gic i d\'altres, actuant de portaveu d\'entitats\xe2\x80\x94 omplen el ventall cultural de la vila. La Guerra Civil provocar\xc3\xa0 un tall profund en la vida social i quotidiana de la vila que costar\xc3\xa0 de curar._NEWLINE_Els canvis en l\'estructura urbana cap a noves zones a l\'altre costat de la via del tren \xe2\x80\x94propiciats pel trasllat del cementiri l\'any 1898, la construcci\xc3\xb3 de la f\xc3\xa0brica de conserves al barri que avui porta el mateix nom, la construcci\xc3\xb3 del nou mercat l\'any 1935 i la nova escola p\xc3\xbablica, batejada els anys setanta amb el nom d\'Alfons XIII perqu\xc3\xa8 aquest l\'havia inaugurat personalment\xe2\x80\x94 van permetre l\'expansi\xc3\xb3 de la vila i annexar nous barris al nucli hist\xc3\xb2ric, el primer dels quals va ser la carretera. _NEWLINE_Durant la Guerra Civil espanyola, els escamots incontrolats de la FAI assassinaren mitja dotzena de vilatans i dinamitaren l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Miquel Arc\xc3\xa0ngel, amb la destrucci\xc3\xb3 subseg\xc3\xbcent del seu arxiu que datava del segle XVI. Les tropes franquistes entraren a Molins de Rei el 25 de gener de 1939, i el 4 de febrer van establir una gestora municipal que instaurava el franquisme a la vila._NEWLINE_Els anys foscos de la postguerra van anar acompanyats d\'una revifada de la ind\xc3\xbastria. F\xc3\xa0briques com Samaranch, Malvehy, Iborra, Torra-Balari i Balanz\xc3\xb3 van aconseguir altes cotes de producci\xc3\xb3 i van donar feina a la poblaci\xc3\xb3 immigrada que arribava d\'Andalusia, M\xc3\xbarcia i Extremadura. El creixement demogr\xc3\xa0fic dels anys 60 i 70 va provocar un augment de la poblaci\xc3\xb3, que va passar de tenir 7.364 habitants l\'any 1936 a tenir-ne 14.460 l\'any 1970. _NEWLINE_En aquells anys, les manifestacions culturals van seguir la pauta de la ideologia dominant: les publicacions d\'aquells anys estaven sota el control de l\'esgl\xc3\xa9sia o del r\xc3\xa8gim. La recuperaci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia va anar acompanyada de noves iniciatives de participaci\xc3\xb3. A Molins de Rei, la recuperaci\xc3\xb3 de El Camell, b\xc3\xa8stia popular del segle XIX, la celebraci\xc3\xb3 del Carnestoltes i la participaci\xc3\xb3 popular a la Festa Major van aportar un aire fresc a les manifestacions festives i culturals, i van potenciar el ric teixit associatiu de la vila. _NEWLINE_El creixement demogr\xc3\xa0fic registrat en la primera meitat de segle XX, que va generar la formaci\xc3\xb3 de barris, no es va tornar a produir fins despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil. La ubicaci\xc3\xb3 de fortes onades migrat\xc3\xb2ries a zones de nova construcci\xc3\xb3 crea una nova estructura urbana configurada per la suma de barris. Can Graner, Riera de Bonet, l\'\xc3\x80ngel i el Canal completen una etapa de creixement urb\xc3\xa0. Aquest creixement no es tornar\xc3\xa0 a reprendre fins als anys 80 i 90 amb el desenvolupament del planejament urban\xc3\xadstic contemplat en el Pla General Metropolit\xc3\xa0 de 1976.\n_START_SECTION_\nEl Canal\n_START_PARAGRAPH_\nEl barri del canal est\xc3\xa0 compr\xc3\xa8s entre la carretera N-340, que travessa la vila, i l\'autopista A-2. Les primeres edificacions daten de la d\xc3\xa8cada del 1960. Inicialment, en el "Proyecto de Ordenaci\xc3\xb3n General de la villa de Molins de Rey" de 1957, a la zona es preveia una urbanitzaci\xc3\xb3 residencial amb un parc p\xc3\xbablic d\'una extensi\xc3\xb3 de 7.120 m\xc2\xb2. No obstant aquests prop\xc3\xb2sits, la realitat va imposar un tipus de barri diferent; un altre exemple de la construcci\xc3\xb3 r\xc3\xa0pida dels anys seixanta. El creixement demogr\xc3\xa0fic de Molins entre la d\xc3\xa8cada dels 60 fou molt important (vora unes 4.000 persones), aquest augment propici\xc3\xa0 el creixement del barri mitjan\xc3\xa7ant blocs de pisos. Una de les empreses constructores m\xc3\xa9s actives fou Incresa. De fet, l\'activitat de l\'empresa tingu\xc3\xa9 com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que la part sud del barri fos coneguda amb el seu nom: l\'Incresa. L\'any 1976 es cre\xc3\xa0 l\'associaci\xc3\xb3 de ve\xc3\xafns del barri, el club Esportiu recreatiu Incresa, que l\'octubre inaugur\xc3\xa0 un camp de futbol propi i el club de petanca Incresa.\n_START_SECTION_\nLa Riera Bonet\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres cases d\'aquest barri daten de l\'any 1953. Es van aixecar a llindar de Santa Creu d\'Olorda i a tocar de Sant Pere de Roman\xc3\xad i la font del Rajol\xc3\xad. El barri deu el seu nom a la riera que el traspassava ( i que l\'amena\xc3\xa7ava amb inundacions quan plovia molt) i al cognom d\'un propietari de la zona. Actualment al barri resideixen m\xc3\xa9s de mil persones. L\'associaci\xc3\xb3 de ve\xc3\xafns, amb vora 300 socis, \xc3\xa9s for\xc3\xa7a activa i sol organitzar actes socials. Tamb\xc3\xa9 hi s\xc3\xb3n presents un Centre c\xc3\xadvic, un casal d\'avis i l\'ineludible club de petanca. El barri no t\xc3\xa9 centre escolar propi, reparteix els seus col\xc2\xb7legials entre l\'escola Castell Ciur\xc3\xb3, del barri de l\'\xc3\x80ngel, i les escoles Pont de la Cadena i Ferran Agull\xc3\xb3, del Barri del Canal.\n_START_SECTION_\nLes Conserves\n_START_PARAGRAPH_\nEl barri de les Conserves limita amb la part m\xc3\xa9s baixa de la Serra de Collserola i la l\xc3\xadnia del ferrocarril. L\'origen del barri es troba associat a la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de la f\xc3\xa0brica de Conserves del Sr. Artur Pedrerol l\'any 1916, gr\xc3\xa0cies a la qual es constru\xc3\xafren els primers carrers del barri \xe2\x80\x93Joan Maragall, Mancomunitat i Pep Ventura-. _NEWLINE_En el projecte d\'urbanitzaci\xc3\xb3 elaborat l\'any 1946 per l\'arquitecte municipal el Sr. Gum\xc3\xa0 Cuevas, es preveia la urbanitzaci\xc3\xb3 de les finques de l\'\xc3\x80ngel i d\'en Roca, \xc3\xa0rea on es construiria el futur barri de les Conserves. _NEWLINE_L\'activitat industrial ha marcat el desenvolupament del barri al llarg de tota la seva evoluci\xc3\xb3. La que fou inicialment f\xc3\xa0brica de Conserves, es convert\xc3\xad l\'any 1934 en una important f\xc3\xa0brica de tints \xe2\x80\x93Tint Iberia-, quan el Sr. Antoni Marca la compr\xc3\xa0 a la fam\xc3\xadlia Pedrerol. _NEWLINE_El gran creixement urban\xc3\xadstic del barri per\xc3\xb2, t\xc3\xa9 el seu punt de partida en la reurbanitzaci\xc3\xb3 dels terrenys ocupats per Industries Marca, amb el Pla Especial d\'Ordenaci\xc3\xb3 Urbana del barri de l\'\xc3\x80ngel i les Conserves. Amb la construcci\xc3\xb3 dels nous blocs de pisos canvia la fesomia del barri i arribaren nous ve\xc3\xafns i ve\xc3\xafnes, canviant el paisatge del barri, tant hum\xc3\xa0 com f\xc3\xadsic.\n_START_SECTION_\nL\'\xc3\x80ngel\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom del barri prov\xc3\xa9 del fraccionament de la finca propietat de Joan \xc3\x80ngel Gen\xc3\xads- Les primeres llic\xc3\xa8ncies d\'obres daten dels anys 20. No ser\xc3\xa0 fins a la d\xc3\xa8cada de 1960 que, amb la construcci\xc3\xb3 dels pisos promoguts per Constructora Molinense, es don\xc3\xa0 forma al barri. Els forts desnivells de la zona el converteixen en un barri esglaonat, connectat amb el barri de les Conserves, cap al pla, i connecta amb el barri de Can Graner. En el barri hi trobem l\'escola Castell Ciur\xc3\xb3 i l\'escola Estel, aix\xc3\xad com el IES Bernat el Ferrer (antic Institut de formaci\xc3\xb3 professional). Altres equipaments del barri s\xc3\xb3n el Centre c\xc3\xadvic, L\'associaci\xc3\xb3 de ve\xc3\xafns, el casal d\'avis i el club de petanca federat amb el del barri del canal.\n_START_SECTION_\nCan Graner\n_START_PARAGRAPH_\nEl barri de Can Graner se situa, a l\'ombra de les ru\xc3\xafnes de Castellciur\xc3\xb3, en els antics terrenys de la masia de Can Graner. Els edificis d\'aquest barri es comen\xc3\xa7aren a construir els primers anys de postguerra (inicis de la d\xc3\xa8cada de 1940) per part dels immigrants que arribaven a la vila, principalment d\'Andalusia. Inicialment es tractava d\'un barri on l\'autoconstrucci\xc3\xb3 es convert\xc3\xad en la t\xc3\xb2nica dominant i configurava edificacions que mai pretenien una connexi\xc3\xb3 amb els carrers de la vila. Durant for\xc3\xa7a anys Can Graner es va desenvolupar al marge d\'altres sectors m\xc3\xa9s o menys urbanitzats. Davant la pol\xc3\xadtica de fets consumats, L\'Ajuntament va decidir numerar les cases per tal de posar un cert ordre urban\xc3\xadstic. En el transcurs dels anys el creixement urban\xc3\xadstic ha fet que el barri deix\xc3\xa9s d\'estar a\xc3\xafllat, les successives obres de millora, rehabilitaci\xc3\xb3 i urbanitzaci\xc3\xb3 fan que l\'aspecte actual de barri tingui poc a veure amb la barriada que nasqu\xc3\xa9 durant els anys quaranta. Actualment s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s de 200 molinencs els que hi viuen. Cal remarcar la important activitat de la seva Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns, que treballa per mantenir el teixit social del barri. Celebra la seva festa popular el primer cap de setmana de juliol des de fa m\xc3\xa9s de trenta anys.\n_START_SECTION_\nBonavista\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria del barri ve d\'antic. A principis del segle XX apareix el primer projecte d\'urbanitzaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0rea compresa entre la via del tren fins al peu de Collserola. Aviat es comen\xc3\xa7aren a bastir les primeres cases, la majoria unifamiliars i amb jard\xc3\xad. Moltes propietat de barcelonins que les utilitzaven per a l\'estiueig i els caps de setmana. Entre les d\xc3\xa8cades de 1950 i 1960, amb la promoci\xc3\xb3 de habitatges de renda limitada per part del Patronato Local de la Vivienda, el barri prengu\xc3\xa9 volada. Amb els pisos es d\xc3\xb3na pas a la construcci\xc3\xb3 d\'una escola, inicialment es dir\xc3\xa0 Gual Villab\xc3\xad, despr\xc3\xa9s canviar\xc3\xa0 el nom pel de L\'Alzina._NEWLINE_L\'alternan\xc3\xa7a de les cases senyor\xc3\xadvoles de primers de segle i els blocs de pisos configuren un barri peculiar. Pel que fa als equipaments, a banda de la mencionada escola L\'Alzina, hi trobem l\'associaci\xc3\xb3 de ve\xc3\xafns i, per descomptat, el club de petanca\n_START_SECTION_\nFesta Major de Sant Miquel\n_START_PARAGRAPH_\nLa Festa Major de Sant Miquel Arc\xc3\xa0ngel se celebra, anualment, el dia del patr\xc3\xb3 de Molins de Rei, el 29 de setembre. _NEWLINE_Cal destacar-ne l\'alt grau d\'implicaci\xc3\xb3 de les entitats en el desenvolupament de la festa com s\xc3\xb3n la colla castellera els Matossers de Molins de Rei, els Bastoners, l\'Esbart Dansaire, El Cuc, el drac l\'Entxuscat o els Diables de Molins de Rei, l\'Agrupa._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, els principals dinamitzadors de la festa s\xc3\xb3n la b\xc3\xa8stia de foc local el Camell, els or\xc3\xadgens del qual procedeixen del segle XIX i fou recuperada l\'any 1981, i els gegants de Molins de Rei, dels quals n\'hi ha dos parelles, els Gegants Vells Miquel i Montserrat datats de 1913 i els Gegants Nous Bernat i Candelera datats de 1988. Tots els gegants de Molins, i colles amigues d\'altres pobles, fan una trobada gegantera, el diumenge al mat\xc3\xad._NEWLINE_http://www.festacatalunya.cat/articles-mostra-1921-cat-festa_major_de_sant_miquel_de_molins_de_rei.htm'