b"\n_START_ARTICLE_\nCompanyia de teatre\n_START_PARAGRAPH_\nUna companyia de teatre \xc3\xa9s un grup de persones que es dedica professionalment al teatre. El teatre catal\xc3\xa0 compta amb professionals de l'escena des del darrer ter\xc3\xa7 del segle XIX. Aquesta tradici\xc3\xb3 tan sols es va interrompre en el per\xc3\xadode de postguerra. Als anys setanta i vuitanta del segle XX, van sorgir noves companyies que encara avui alimenten el teatre.\n_START_SECTION_\nLes primeres companyies\n_START_PARAGRAPH_\nL'arrencada de les representacions de teatre catal\xc3\xa0 de manera regular i amb unes companyies professionals m\xc3\xa9s o menys estables est\xc3\xa0 \xc3\xadntimament lligada a la creaci\xc3\xb3 i desenvolupament del Teatre Romea. Inaugurat el 1863, com a alternativa als dos grans teatres burgesos de la ciutat, el Principal i el Liceu, el Romea va acollir Frederic Soler, el primer gran autor teatral catal\xc3\xa0 de masses._NEWLINE_El primer escenari on Soler va representar obres va ser el Teatre Odeon. Aquest autor teatral monopolitzava les funcions del teatre catal\xc3\xa0 a Barcelona des que el 1864 havia estrenat L'esquella de la torratxa i havia fundat la societat La Gata. Ara b\xc3\xa9, l'\xc3\xa8xit creixent de les obres de Soler i el pas d'aquest, el 1866, de les obres par\xc3\xb2diques al drama rom\xc3\xa0ntic, van precipitar-ne l'arribada al Romea, un local amb millors condicions que l'anterior. A m\xc3\xa9s, Soler va entrar a formar part de l'empresa com a soci capitalista i va ser nomenat director art\xc3\xadstic de la societat._NEWLINE_Amb la pres\xc3\xa8ncia de Soler, i altres autors afins com Eduard Vidal i Valenciano o Conrad Roure, el Romea s'havia de consolidar com el coliseu per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia del teatre catal\xc3\xa0 al llarg del darrer ter\xc3\xa7 del segle XIX, una fama que es va perllongar fins m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d'aquest per\xc3\xadode. Aquest fet va provocar que tot un estol d'actors, que abans havien exercit a temps parcial o com a aficionats \xe2\x80\x93alguns havien acompanyat Soler en la seva etapa a l'Odeon\xe2\x80\x93, entressin a formar part de l'empresa del Romea, el Teatre Catal\xc3\xa0, i es professionalitzessin. Va ser la consolidaci\xc3\xb3 d'actors com Iscle Soler, Lle\xc3\xb3 Fontova, Francisca Soler o Carlota de Mena. Tots ells esdevindrien aut\xc3\xa8ntics mites populars._NEWLINE_La llista d'actors i d'actrius que van passar per aquesta companyia \xc3\xa9s interminable. Entre molts altres, destaquen Ermengol Goula, Anna Monner o Maria Morera. La companyia va imposar unes pautes interpretatives molt clares derivades de l'est\xc3\xa8tica de Soler. A grans trets, va triomfar un estricte naturalisme amb una certa tend\xc3\xa8ncia a l'histrionisme. Aquests estereotips van gaudir d'una gran acceptaci\xc3\xb3 entre el p\xc3\xbablic i, a llarg termini, esdevindrien un tret d'identitat del Romea. No obstant aix\xc3\xb2, condicionarien una in\xc3\xa8rcia molt conservadora i immobilista._NEWLINE_La situaci\xc3\xb3 al Romea es va mantenir estable fins al 1890. Aquell any, el teatre va viure una profunda crisi per la pol\xc3\xa8mica desfermada arran d'unes acusacions de plagi creuades entre Soler i Guimer\xc3\xa0. Aquest fet, sumat a la profunda crisi creativa que passava Soler, va precipitar la sortida de la companyia de Lle\xc3\xb3 Fontova, seguida de la d'Ermengol Goula, Teodor Bonaplata, Carme Parrenyo i altres.\n_START_SECTION_\nTeatre Novetats\n_START_PARAGRAPH_\nEl refugi d'aquests actors va ser l'empresa de Salvador Mir al Teatre Novetats. La fundaci\xc3\xb3 d'aquesta nova empresa va respondre a la necessitat de trencar el monopoli que havien exercit Soler i el Romea durant m\xc3\xa9s de vint anys. El projecte es va aglutinar entorn de la figura de Guimer\xc3\xa0, un fet que escenificava l'oposici\xc3\xb3 a l'antic ordre i el triomf d'una nova sensibilitat. La direcci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica de la companyia va anar a c\xc3\xa0rrec de l'escen\xc3\xb2graf Soler i Rovirosa i la direcci\xc3\xb3 esc\xc3\xa8nica era d'Antoni Tutau. Durant cinc temporades hi va haver teatre catal\xc3\xa0 al Novetats. Ara b\xc3\xa9, una mala gesti\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica va fer que l'empresa hagu\xc3\xa9s de plegar i Mir va acabar arru\xc3\xafnat._NEWLINE_El final de l'empresa i de la companyia del Novetats el 1895 va coincidir amb la mort de Frederic Soler. Aquest fet va determinar la progressiva degradaci\xc3\xb3 del teatre catal\xc3\xa0 a l'escenari del Romea, amb una programaci\xc3\xb3 cada vegada m\xc3\xa9s pobra i un desinter\xc3\xa8s empresarial creixent pel tema, fins al punt que la temporada seg\xc3\xbcent va ser acomiadada pr\xc3\xa0cticament tota la companyia. Els actors van trobar aixopluc al Teatre Principal, aleshores sota la direcci\xc3\xb3 d'Antoni Tutau. Fins a l'arribada al Romea de la generaci\xc3\xb3 modernista, coincidint amb el canvi de segle i representada per Ignasi Igl\xc3\xa9sias, Santiago Rusi\xc3\xb1ol o Jaume Brossa, no hi va haver s\xc3\xadmptomes clars de recuperaci\xc3\xb3. Ara b\xc3\xa9, aquesta recuperaci\xc3\xb3 va ser ef\xc3\xadmera, ja que al comen\xc3\xa7ament de la d\xc3\xa8cada seg\xc3\xbcent el Romea es va abonar decididament una altra vegada al teatre en castell\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nSindicat d'Autors Dram\xc3\xa0tics Catalans\n_START_PARAGRAPH_\nEl responsable d'aquest tomb, l'empresari Ramon Franqueza, va veure com una bona part dels autors catalans s'unien al Sindicat d'Autors Dram\xc3\xa0tics Catalans, per fer front a aquesta pol\xc3\xadtica de marginaci\xc3\xb3 de la producci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2ctona, i constitu\xc3\xafen el Teatre Catal\xc3\xa0. Tot i les bones intencions, per\xc3\xb2, el projecte no va quallar per la manca de cohesi\xc3\xb3 del sector. Al marge del Romea, en aquesta \xc3\xa8poca les companyies de teatre catal\xc3\xa0 van ser molt modestes i for\xc3\xa7a inestables, lluny de l'empara dels grans teatres. Normalment van estar vinculades a projectes personals, com \xc3\xa9s el cas del Teatre \xc3\x8dntim d'Adri\xc3\xa0 Gual. En canvi, en el m\xc3\xb3n de les societats, el teatre catal\xc3\xa0 va sobreviure amb molt bona salut. Durant aquests anys, espais com l'Ateneu Obrer del districte II o el CADCI van tenir un elenc amateur propi i una programaci\xc3\xb3 estable.\n_START_SECTION_\nEl Paral\xc2\xb7lel\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre m\xc3\xb3n a part \xc3\xa9s el Paral\xc2\xb7lel. El teatre catal\xc3\xa0 va entrar a aquesta art\xc3\xa8ria barcelonina la primera d\xc3\xa8cada del segle XX amb g\xc3\xa8neres aleshores considerats menors com l'opereta o el vodevil, de la m\xc3\xa0 d'Andreu Guixer. A Guixer el van seguir personatges tan destacats com Enric Borr\xc3\xa0s, Margarida Xirgu o la companyia del valenci\xc3\xa0 Joaquim Montero. De fet, tant Borr\xc3\xa0s com Xirgu van disposar de companyia pr\xc3\xb2pia la segona i la tercera d\xc3\xa8cades del segle i es van arribar a fusionar el 1919 i el 1932 per actuar a Madrid._NEWLINE_Tornant de nou al Romea, la situaci\xc3\xb3 no va millorar fins al 1917. Aquest any, un grup d'escriptors liderat per Ignasi Igl\xc3\xa9sias i Josep Pous i Pag\xc3\xa8s es van plantejar la possibilitat de recuperar el Romea per a l'escena catalana. La primera temporada va ser un frac\xc3\xa0s absolut, per la qual cosa va assumir l'empresa Josep Canals. Amb aquest comen\xc3\xa7aria un cicle favorable de quinze anys, primer al Romea (1917-1925) i despr\xc3\xa9s al Novetats (1926-1932), caracteritzat per la incorporaci\xc3\xb3 de nous autors com Josep Maria de Sagarra i Ferran Soldevila i la recuperaci\xc3\xb3 de la sintonia amb el p\xc3\xbablic.\n_START_SECTION_\nLa Gran Companyia Catalana\n_START_PARAGRAPH_\nLa Gran Companyia Catalana es va constituir amb un elenc de primer nivell, format per actors consolidats, com Maria Morera, Maria Vila, Enric Gim\xc3\xa9nez, Joaquim Montero o Enric Borr\xc3\xa0s. El bagatge global va ser de m\xc3\xa9s de 250 estrenes d'autors catalans i un total de gaireb\xc3\xa9 cinc-centes obres. Amb aquesta, fins a l'esclat de la Guerra Civil espanyola, hi van conviure la companyia de Josep Santpere i la companyia Vila-Dav\xc3\xad, que durant la Guerra Civil van treballar en la companyia oficial del Teatre Catal\xc3\xa0 de la Com\xc3\xa8dia.\n_START_SECTION_\nPostguerra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del conflicte, la prohibici\xc3\xb3 de fer teatre en catal\xc3\xa0 va suposar que aquest rest\xc3\xa9s redu\xc3\xaft a la clandestinitat. Pel que fa als int\xc3\xa8rprets professionals, els que no eren a l'exili, com el cas de Margarida Xirgu, es van haver d'adaptar a les noves condicions. Les companyies catalanes es van desmembrar i van donar peu a elencs modestos de teatre castell\xc3\xa0, plens de primeres figures d'abans de la guerra._NEWLINE_La represa de les activitats va coincidir amb l'autoritzaci\xc3\xb3 el 1946 de les funcions en catal\xc3\xa0. La primera companyia que va reprendre l'activitat va ser la de Jaume Borr\xc3\xa0s i Josep Bruguera, a la qual es va sumar la Vila-Dav\xc3\xad. Just despr\xc3\xa9s, l'empresa Fern\xc3\xa0ndez-Castanyer, propiet\xc3\xa0ria del Romea, va decidir programar el primer cicle retrospectiu complet de teatre catal\xc3\xa0 de la postguerra. La companyia aleshores l'encap\xc3\xa7alaven Pau Garsaball i Paquita Ferr\xc3\xa0ndiz i hi va debutar una joven\xc3\xadssima N\xc3\xbaria Espert. El cicle no va tenir l'\xc3\xa8xit esperat i no va ser fins a la temporada 1954-55 que una nova empresa art\xc3\xadstica del Romea, sota la direcci\xc3\xb3 d'Esteve Polls, va engegar unes sessions mensuals de teatre catal\xc3\xa0 de cambra._NEWLINE_El Romea, de bell nou, havia de ser l'encarregat de mantenir la flama viva dins del m\xc3\xb3n de les sales comercials al llarg dels anys cinquanta. Pel que fa als espais alternatius i amateurs, cal destacar l'aparici\xc3\xb3 de l'Agrupaci\xc3\xb3 Catalana d'Art Dram\xc3\xa0tic (1955), de la companyia de l'Escola d'Art Dram\xc3\xa0tic Adri\xc3\xa0 Gual (1960) o d'Els Joglars (1962).\n_START_SECTION_\nAnys 70\n_START_PARAGRAPH_\nA partir dels anys setanta, tota una muni\xc3\xb3 de projectes de companyies alternatives va comen\xc3\xa7ar a treure el nas en l'escena catalana. El Festival de Teatre de Sitges i la Fira de Teatre al Carrer de T\xc3\xa0rrega van donar cobertura a companyies com Comediants, La Cubana, Tricicle o La Fura dels Baus."