b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de l'Immaculat Cor de Maria (Sabadell)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1899 els missioners claretians arriben a Sabadell i l'antiga esgl\xc3\xa9sia dels Escolapis de Sabadell (anomenada popularment Esgl\xc3\xa9sia dels Padres), passa a mans claretianes, anomenant-se definitivament Esgl\xc3\xa9sia de l'Immaculat Cor de Maria. Des de llavors l'esgl\xc3\xa9sia va quedar vinculada als actes religiosos del Col\xc2\xb7legi Claret de Sabadell i de la ciutat._NEWLINE_Est\xc3\xa0 situada entre el carrer de Sant Antoni Maria Claret (entrada posterior), en honor al fundador dels claretians, i la pla\xc3\xa7a del Doctor Robert, n\xc3\xbam. 3 (entrada principal)._NEWLINE_Tot i que les obres havien comen\xc3\xa7at el 3 de gener de 1831, la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de la primera pedra de l'esgl\xc3\xa9sia no es va dur a terme fins al 7 de mar\xc3\xa7 del mateix any, sent bene\xc3\xafda pel pare Tom\xc3\xa0s Miret. Finalment l'edifici fou inaugurat oficialment el 9 de setembre de 1832, quan s'hi va traslladar el Sant\xc3\xadssim (el temple havia estat bene\xc3\xaft el 8 de setembre). El finan\xc3\xa7ament del temple fou fruit de la s\xc3\xbaplica dels escolapis arran d'una visita de Ferran VII i la seva esposa Maria Josepa de Sax\xc3\xb2nia a Sabadell l'any 1828. La subvenci\xc3\xb3, que fou concedida pel Reial Patrimoni el 22 de gener de 1829, va ser de 480.000 rals._NEWLINE_El dia 20 de juliol de 1936, en ple esclat de la Guerra Civil Espanyola, com altres temples de la ciutat, l'esgl\xc3\xa9sia fou incendiada junt amb imatges i altres objectes de culte. Cont\xc3\xa9 en el seu interior les restes de Josep Reixach Reguer, Josep Cardona Dalmases i Mateu Casals Mas.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia, d'estil neocl\xc3\xa0ssic amb interior barroc, \xc3\xa9s obra de l'arquitecte Antoni Cellers i Azcona. La planta \xc3\xa9s ovalada i d'una sola nau. Est\xc3\xa0 coberta per una c\xc3\xbapula esglaonada prove\xc3\xafda de lluerna. El conjunt arquitect\xc3\xb2nic recorda a la Real Bas\xc3\xadlica de San Francisco el Grande de Madrid._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana del temple s'eleva sobre un gran basament en el qual hi trobem quatre col\xc2\xb7losals columnes j\xc3\xb2niques que suporten un gran arc serli\xc3\xa0, que centra la composici\xc3\xb3 i correspon a l'\xc3\xa0tic. Sota l'arc hi trobem la inscripci\xc3\xb3 llatina b\xc3\xadblica \xc2\xabAve Gratia Plena\xc2\xbb (Alegra't, plena de gr\xc3\xa0cia) (Lluc 1,28). Entre les columnes hi ha dues forn\xc3\xadcules laterals que allotjen escultures de l'autor Camil F\xc3\xa0bregas Dalmau, col\xc2\xb7locades l'any 1949 en honor al 50\xc3\xa8 aniversari de l'arribada dels claretians a la ciutat, que representen Sant Antoni Maria Claret (banda esquerra) i el doctor F\xc3\xa8lix Sard\xc3\xa0 i Salvany (banda dreta)._NEWLINE_A la part superior de la fa\xc3\xa7ana hi trobem dos medallons decorats amb relleus: el de la dreta representa l'aparici\xc3\xb3 de la Verge Maria amb el nen Jes\xc3\xbas a Sant Josep de Calassan\xc3\xa7, fundador de les Escoles Pies, presidint missa; el de l'esquerra simbolitza el rei Ferran VII entregant l'esgl\xc3\xa9sia la qual reben els pares Escolapis i els alumnes. Finalment dues grans l\xc3\xa0pides, una a sota de cada medall\xc3\xb3, esmenten el rei Ferran VII, l'arquitecte Antoni Cellers i Azcona i l'any de la construcci\xc3\xb3 del temple, el 1831._NEWLINE_A l'interior hi havia grans composicions pict\xc3\xb2riques que representaven la Sagrada Fam\xc3\xadlia, el Naixement, Sant Agust\xc3\xad, Sant Tom\xc3\xa0s i Sant Ferran, obra dels pintors Salvador Mayol i Adri\xc3\xa0 Ferran."