b"\n_START_ARTICLE_\nEspai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'Espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 engloba els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0 d'arreu. S'usa per referir-se al desenvolupament d'aquests mitjans des de l'inici de la transici\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica, malgrat l'exist\xc3\xa8ncia anterior de mitjans en catal\xc3\xa0. El concepte fou formulat per Josep Gifreu i Pinsach a la d\xc3\xa8cada del 1980 i desenvolupat el 1991 al seu llibre Construir l'espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3, elaborat amb les aportacions i reflexions de consultors d'arreu dels Pa\xc3\xafsos Catalans. _NEWLINE_De finals del segle XIX fins a l'ocupaci\xc3\xb3 franquista de la major part dels Pa\xc3\xafsos Catalans va viure un creixement sostingut, fins a arribar a un sistema de comunicaci\xc3\xb3 variat i complet amb diaris locals i generals, especialitzats i generalistes, revistes amb gran pres\xc3\xa8ncia al quiosc i a la societat, col\xc2\xb7leccions de novel\xc2\xb7la popular i anuaris variats. Aquests elements feien del catal\xc3\xa0 una llengua de comunicaci\xc3\xb3 imprescindible. Despr\xc3\xa9s de la repressi\xc3\xb3 de la dictadura franquista, amb la recuperaci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia l'espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 es va anar refent de manera progressiva. Sobretot a l'inici d'aquest proc\xc3\xa9s les pol\xc3\xadtiques de comunicaci\xc3\xb3 de la Generalitat de Catalunya han tingut un paper destacat amb la creaci\xc3\xb3 i el suport als mitjans en catal\xc3\xa0 i l'activitat reguladora. Hi ha diverses mocions en aquest sentit com la del 1999 on es posaven les bases normatives per a la promoci\xc3\xb3 d'un espai comunicacional catal\xc3\xa0 o la del 8 de juliol de 2011 per a refor\xc3\xa7ar els mitjans de l'espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3. No han tingut el mateix suport sostingut altres territoris amb mitjans en catal\xc3\xa0._NEWLINE_Durant les primeres d\xc3\xa8cades de la recuperaci\xc3\xb3 van tenir un paper preponderant els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablics, sobretot Televisi\xc3\xb3 de Catalunya, Televisi\xc3\xb3 Valenciana, Catalunya R\xc3\xa0dio, COM R\xc3\xa0dio i l'ACN i m\xc3\xbaltiples r\xc3\xa0dios i televisions locals en catal\xc3\xa0, fins a l'aparici\xc3\xb3 d'Ona Catalana i RAC 1. La premsa en catal\xc3\xa0 iniciada per el diari Avui i seguida amb altres mitjans com El Punt, l'edici\xc3\xb3 catalana de El Peri\xc3\xb3dico i La Vanguardia i el diari ARA ha estat majorit\xc3\xa0riament en mans privades. A internet el sorgiment fou r\xc3\xa0pid a partir de l'aparici\xc3\xb3 de Vilaweb, a qui seguiren Lamalla.cat i el 324.cat entre molts d'altres. Una regressi\xc3\xb3 en aquest creixement de l'espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 ha estat el tancament de Canal Nou, que cinc anys despr\xc3\xa9s va ser substitu\xc3\xaft per \xc3\x80 Punt, i l'amena\xc3\xa7a de tancament dels mitjans p\xc3\xbablics de les Illes Balears.\n_START_SECTION_\nMitjans que en formen part\n_START_PARAGRAPH_\nAls Pa\xc3\xafsos Catalans existeixen diferents mitjans de comunicaci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0, els quals conformen l'anomenat espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3. En l'\xc3\xa0mbit de la premsa cal destacar els diaris editats en catal\xc3\xa0 El Punt Avui, Ara i L'Esportiu, l'edici\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0 de La Vanguardia i El Peri\xc3\xb3dico de Catalunya; la nombrosa premsa comarcal en catal\xc3\xa0 (Segre, Regi\xc3\xb3 7, Diari de Girona, El 9 Nou, etc.), les revistes en catal\xc3\xa0 (El Temps, S\xc3\xa0piens, Enderrock, etc.) i els nombrosos diaris digitals en catal\xc3\xa0 (VilaWeb, Naci\xc3\xb3 Digital, Diari de Balears, Rac\xc3\xb3 Catal\xc3\xa0, Ara.cat, 324.cat, etc.). Pel que fa a la r\xc3\xa0dio destaquen Catalunya R\xc3\xa0dio, \xc3\x80 Punt FM, IB3 R\xc3\xa0dio, RAC 1, R\xc3\xa0dio 4 i R\xc3\xa0dio Terra com a emissores generalistes, Catalunya Informaci\xc3\xb3 com a emissora d'informaci\xc3\xb3 24 hores, i Catalunya M\xc3\xbasica, R\xc3\xa0dio Flaixbac, Flaix FM i RAC 105 com a emissores musicals. Finalment pel que respecta a la televisi\xc3\xb3 cal fer esment de TV3, \xc3\x80 Punt, IB3 Televisi\xc3\xb3, El Punt Avui TV i 8tv com a canals generalistes i El 33, 3/24, Canal Super3, Esport 3, Bar\xc3\xa7a TV i RAC 105 TV com a canals tem\xc3\xa0tics.\n_START_SECTION_\nOrigen del catal\xc3\xa0 als mitjans\n_START_PARAGRAPH_\nEls or\xc3\xadgens de la premsa en catal\xc3\xa0 es remunten a l'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XIX. \xc3\x89s en aquell moment quan van apar\xc3\xa8ixer setmanaris sat\xc3\xadrics republicans for\xc3\xa7a populars, com \xe2\x80\x98La Campana de Gr\xc3\xa0cia\xe2\x80\x99 (1870) o \xe2\x80\x98L'Esquella de la Torratxa\xe2\x80\x99 (1872), i quan el moviment catalanista de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca va impulsar cap\xc3\xa7aleres de premsa di\xc3\xa0ria com \xe2\x80\x98Diari Catal\xc3\xa0\xe2\x80\x99 (1879), \xe2\x80\x98La Renaixen\xc3\xa7a\xe2\x80\x99 (1882) i \xe2\x80\x98La Veu de Catalunya\xe2\x80\x99 (1899), portaveu de la Lliga Regionalista. Una part de la premsa comarcal tamb\xc3\xa9 va comen\xc3\xa7ar a expressar-se en catal\xc3\xa0. Els partits pol\xc3\xadtics catalanistes de principi del segle XX van crear els seus diaris: \xe2\x80\x98El Poble Catal\xc3\xa0\xe2\x80\x99 (1905), d'Esquerra Catalana, o \xe2\x80\x98La Publicitat\xe2\x80\x99 (1922), d'Acci\xc3\xb3 Catalana. _NEWLINE_La Mancomunitat de Catalunya \xe2\x80\x93un organisme similar a la Generalitat actual per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s amb compet\xc3\xa8ncies en alguns camps com els dels serveis, l'educaci\xc3\xb3 i la cultura\xe2\x80\x93 va impulsar la reforma ortogr\xc3\xa0fica unificadora i la normativitzaci\xc3\xb3 de la llengua est\xc3\xa0ndard catalana. Durant aquells anys, des del 1914 fins al 1923, la premsa en llengua catalana mai va superar en difusi\xc3\xb3 a la feta en castell\xc3\xa0, i tant l'una com l'altra no podien arribar a tota la poblaci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 una part considerable era analfabeta. El 1915, la premsa di\xc3\xa0ria en catal\xc3\xa0 de Barcelona representava el 15% de tota la que es publicava a la ciutat i el 1923 nom\xc3\xa9s es publicaven set diaris en catal\xc3\xa0 a tot Catalunya, dos a Barcelona. Durant els anys de la Mancomunitat van sorgir moltes revistes especialitzades en catal\xc3\xa0, per\xc3\xb2 el fenomen de masses d'aquell temps, amb tiratges que alguns anys havien superat els 60.000 exemplars, va ser el setmanari infantil i juvenil \xe2\x80\x98En Patufet\xe2\x80\x99, creat el 1904._NEWLINE_El general Primo de Rivera, que va imposar una dictadura militar des del 1923 fins al 1930, volia posar fi a la conflictivitat social i afermar la unitat d'Espanya. La repressi\xc3\xb3 del moviment obrer i del catalanisme va provocar com a reacci\xc3\xb3 la creaci\xc3\xb3 de for\xc3\xa7a revistes catalanes i de moltes cap\xc3\xa7aleres de premsa local i comarcal, ja que la dictadura no va arribar a prohibir la publicaci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0. En canvi, quan es va posar en marxa R\xc3\xa0dio Barcelona, a final de l'any 1924, la programaci\xc3\xb3 es va haver de fer en llengua castellana. Mentre a Catalunya la dictadura posava tota classe d'entrebancs a una r\xc3\xa0dio pr\xc3\xb2piament catalana de llengua i continguts, a l'Argentina, el 1928, un grup de catalans vinculats al Centre Catal\xc3\xa0 de Buenos Aires havia posat en antena el programa dominical en llengua catalana \xe2\x80\x98Hora Catalana\xe2\x80\x99, que es transmetia per R\xc3\xa0dio Prieto, propietat d'un catal\xc3\xa0. Aquell espai no va ser nom\xc3\xa9s el primer em\xc3\xa8s en catal\xc3\xa0 per una r\xc3\xa0dio de fora de Catalunya, sin\xc3\xb3 que va ser tamb\xc3\xa9 la primera programaci\xc3\xb3 en llengua estrangera feta per les comunitats d'immigrants de tot Am\xc3\xa8rica. Anys despr\xc3\xa9s se n'hi afegirien d'altres, com \xe2\x80\x98Hores Catalanes de R\xc3\xa0dio\xe2\x80\x99, produ\xc3\xafdes a l'Uruguai, Xile, Cuba, M\xc3\xa8xic i Vene\xc3\xa7uela._NEWLINE_Quan va caure la dictadura del general Primo de Rivera, la r\xc3\xa0dio es va catalanitzar de manera progressiva. D'altra banda, l'any 1930 es va crear la primera r\xc3\xa0dio en llengua catalana: R\xc3\xa0dio Associaci\xc3\xb3 de Catalunya. L'any seg\xc3\xbcent, amb la proclamaci\xc3\xb3 de la rep\xc3\xbablica catalana, la RAC va tenir un gran seguiment popular i va ser una emissora propera a la Generalitat. Aquells canvis pol\xc3\xadtics van portar un increment significatiu de la premsa en catal\xc3\xa0. Durant la Segona Rep\xc3\xbablica, l'any 1933, Barcelona tenia set diaris en catal\xc3\xa0 i dotze en castell\xc3\xa0, la qual cosa suposava una quarta part del tiratge total._NEWLINE_Abans de la Guerra Civil, a Catalunya existia un sistema de comunicaci\xc3\xb3 molt variat i complet: diaris locals i generals, especialitzats i generalistes, revistes amb gran pres\xc3\xa8ncia al quiosc i a la societat, col\xc2\xb7leccions de novel\xc2\xb7la popular i anuaris de tota classe. El catal\xc3\xa0 era la llengua de comunicaci\xc3\xb3 imprescindible per a qualsevol persona mitjanament culta. Hi havia revistes infantils d'\xc3\xa8xit, com \xe2\x80\x98En Patufet\xe2\x80\x99, d'adults, com \xe2\x80\x98Papitu\xe2\x80\x99, humor\xc3\xadstiques, com \xe2\x80\x98La Campana de Gr\xc3\xa0cia\xe2\x80\x99 o \xe2\x80\x98El Be Negre\xe2\x80\x99, culturals, com \xe2\x80\x98Mirador\xe2\x80\x99 o \xe2\x80\x98Revista de Catalunya\xe2\x80\x99, i cosmopolites, com \xe2\x80\x98D'Ac\xc3\xad i d'All\xc3\xa0\xe2\x80\x99. En definitiva, hi havia publicacions heterog\xc3\xa8nies per a tota mena de p\xc3\xbablic.\n_START_SECTION_\nEsfor\xc3\xa7 popular contracorrent\n_START_PARAGRAPH_\nLa dura repressi\xc3\xb3 i la destrucci\xc3\xb3 de mercat expliquen per qu\xc3\xa8 la ind\xc3\xbastria period\xc3\xadstica de masses en catal\xc3\xa0 no va poder quallar. Ni tan sols quan hi ha hagut iniciatives que han tingut \xc3\xa8xit pel que fa a la qualitat, al p\xc3\xbablic i, fins i tot, comercialment, com la can\xc3\xa7\xc3\xb3, no hi ha hagut un arrelament perqu\xc3\xa8 el sistema comunicatiu global era en castell\xc3\xa0 i aquesta ha estat la llengua vehicular. El mateix ha succe\xc3\xaft amb el teatre m\xc3\xa9s popular, des del cabaret fins a la com\xc3\xa8dia, passant pel circ. S'ha utilitzat sempre el castell\xc3\xa0 i el catal\xc3\xa0 s'ha destinat al teatre culte, amb molt d'\xc3\xa8xit, per cert, o el popular que emana de la base i que no t\xc3\xa9 empreses intermedi\xc3\xa0ries, com \xc3\xa9s el cas d\xe2\x80\x99\xe2\x80\x98Els Pastorets\xe2\x80\x99. Aix\xc3\xad doncs, el gust, el mercat i la sensibilitat s'han educat en castell\xc3\xa0. A consolidar aquesta situaci\xc3\xb3 hi han contribu\xc3\xaft des de les can\xc3\xa7ons de festa major fins a la publicitat comercial. A m\xc3\xa9s, en molts \xc3\xa0mbits comunicatius, com les revistes del cor o els diaris gratu\xc3\xafts, s'ha considerat que el catal\xc3\xa0 era un obstacle, comercial i operatiu, i per tant no ha arribat la normalitzaci\xc3\xb3. Aquesta, en general, tan sols  ha estat possible a trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99accions institucionals o amb l'esfor\xc3\xa7 popular, que no ha defallit amb el pas del temps._NEWLINE_Exemples d'aquest esfor\xc3\xa7 popular serien \xe2\x80\x98Cultura\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98El Pati de Valls\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98Hora Nova\xe2\x80\x99 o \xe2\x80\x98L'Empord\xc3\xa0 de Figueres\xe2\x80\x99, publicacions populars, democr\xc3\xa0tiques, \xc3\xbatils i de qualitat informativa. L'\xc3\xa8xit acompanya tant \xe2\x80\x98Regi\xc3\xb3 7\xe2\x80\x99 com \xe2\x80\x98El 9 Nou\xe2\x80\x99 o \xe2\x80\x98El Punt\xe2\x80\x99. Una premsa que passa dels vuit-cents mil lectors segons la quarta onada del Bar\xc3\xb2metre de la Comunicaci\xc3\xb3 i la Cultura. Hi ha altres iniciatives d'\xc3\xa8xit com \xe2\x80\x98Pres\xc3\xa8ncia\xe2\x80\x99, encartada en setmanaris i diaris en diumenge, el \xe2\x80\x98Balears\xe2\x80\x99 a les Illes o \xe2\x80\x98El Punt\xe2\x80\x99 al Principat. Cal afegir-hi les revistes gratu\xc3\xaftes, gaireb\xc3\xa9 una per ciutat, les culturals, associatives, liter\xc3\xa0ries, acad\xc3\xa8miques, religioses i pol\xc3\xadtiques, amb predomini del catal\xc3\xa0. Tot sense oblidar la premsa institucional, des de la veterana mensual \xe2\x80\x98Revista de Girona\xe2\x80\x99 fins a l'estol de les t\xc3\xa8cniques del Govern, alguna de les quals \xc3\xa9s de distribuci\xc3\xb3 massiva i arriba als centenars de milers de tiratge, passant per la de grups o entitats privades, com la del RACC, la de Caprabo o la del Bar\xc3\xa7a, amb tiratges que superen els cent mil exemplars._NEWLINE_En canvi, la premsa di\xc3\xa0ria gratu\xc3\xafta de Barcelona \xc3\xa9s en castell\xc3\xa0, amb una minsa pres\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s en castell\xc3\xa0 la premsa di\xc3\xa0ria esportiva i econ\xc3\xb2mica, tret del suplement d\xe2\x80\x99\xe2\x80\x98El Punt\xe2\x80\x99. La premsa di\xc3\xa0ria, de la qual \xe2\x80\x98La Vanguardia\xe2\x80\x99 i \xe2\x80\x98El Peri\xc3\xb3dico\xe2\x80\x99 s\xe2\x80\x99enduen la part principal, amb dos-cents mil exemplars cadascun, t\xc3\xa9 pres\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0 gr\xc3\xa0cies a edicions pr\xc3\xb2pies, com \xe2\x80\x98Avui\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98El Punt\xe2\x80\x99 i \xe2\x80\x98Diari de Girona\xe2\x80\x99, o dobles edicions, com \xe2\x80\x98El Peri\xc3\xb3dico\xe2\x80\x99 i \xe2\x80\x98Segre\xe2\x80\x99. La premsa d'\xc3\xa0mbit general, tret d'excepcions com \xe2\x80\x98Catalunya Cristiana\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98Cuina\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98El Temps\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98S\xc3\xa0piens\xe2\x80\x99 o \xe2\x80\x98L'Aven\xc3\xa7\xe2\x80\x99, s'ha d'adquirir per subscripci\xc3\xb3 o en distribuci\xc3\xb3 redu\xc3\xafda: \xe2\x80\x98Revista de Catalunya\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98Cavall Fort\xe2\x80\x99 i \xe2\x80\x98La Directa\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nEl catal\xc3\xa0 torna als mitjans\n_START_PARAGRAPH_\nQuan va acabar el franquisme, a final del 1975, el circuit catal\xc3\xa0 de TVE emetia unes 17 hores mensuals en catal\xc3\xa0 \xe2\x80\x93m\xc3\xa9s de la meitat corresponien a l'informatiu \xe2\x80\x98Miramar\xe2\x80\x99\xe2\x80\x93. A la premsa local i comarcal de mitjan seixanta es va produir un petit ressorgiment i entre les revistes en catal\xc3\xa0 de l'\xc3\xa8poca, una de les m\xc3\xa9s representatives de les quals va ser \xe2\x80\x98Canig\xc3\xb3\xe2\x80\x99 que, des de l\xe2\x80\x99any 1971, havia esdevingut en un setmanari._NEWLINE_Amb la Transici\xc3\xb3, va arribar una profunda reforma pol\xc3\xadtica, les eleccions democr\xc3\xa0tiques i el restabliment de la Generalitat. R\xc3\xa0pidament el catal\xc3\xa0 va guanyar pres\xc3\xa8ncia als diversos mitjans de comunicaci\xc3\xb3. Des del 1976, R\xc3\xa0dio 4 de RNE i R\xc3\xa0dio Olot ofereixen tota la programaci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0 i aquell mateix any R\xc3\xa0dio Barcelona va comen\xc3\xa7ar les transmissions de \xe2\x80\x98Futbol en catal\xc3\xa0\xe2\x80\x99. Tamb\xc3\xa9 el 1976 la premsa di\xc3\xa0ria en llengua catalana va retornar als quioscos amb l'aparici\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99\xe2\x80\x98Avui\xe2\x80\x99 i ben aviat van sorgir noves revistes, com \xe2\x80\x98L'Aven\xc3\xa7\xe2\x80\x99 (1977), i nous mitjans escrits locals i comarcals, com \xe2\x80\x98El Punt\xe2\x80\x99 (1979). Els dram\xc3\xa0tics de TVE a Catalunya van augmentar i es van crear programes de g\xc3\xa8neres diversos: \xe2\x80\x98Giravolt\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98Comarques\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98L'Informatiu\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98Vost\xc3\xa8 pregunta\xe2\x80\x99, etc. Poc temps despr\xc3\xa9s van apar\xc3\xa8ixer els primers mitjans audiovisuals de comunicaci\xc3\xb3 local, que utilitzen majorit\xc3\xa0riament el catal\xc3\xa0. R\xc3\xa0dio Arenys va ser, el 1979, la primera emissora municipal i TV Cardedeu, el 1980, la primera televisi\xc3\xb3 local. Darrere de les dues iniciatives r\xc3\xa0pidament en van sorgir unes quantes m\xc3\xa9s._NEWLINE_A partir del 1982, la Generalitat de Catalunya va establir que la doc\xc3\xa8ncia a l'escola es fes en catal\xc3\xa0, com a m\xc3\xadnim d'una mat\xc3\xa8ria. M\xc3\xa9s tard es va introduir la immersi\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica en llengua catalana al sistema d'educaci\xc3\xb3. Aquest fet, juntament amb un centenar de r\xc3\xa0dios que emetien en catal\xc3\xa0, entre les quals ja hi havia Catalunya R\xc3\xa0dio, des del 1983, van contribuir notablement a la normalitzaci\xc3\xb3 del catal\xc3\xa0 i al rejoveniment i ampliaci\xc3\xb3 del seu llenguatge a la d\xc3\xa8cada dels vuitanta. Els noranta van ser una \xc3\xa8poca d\xe2\x80\x99esplendor, amb la creaci\xc3\xb3 de noves cap\xc3\xa7aleres, de la premsa local i comarcal._NEWLINE_Uns deu anys despr\xc3\xa9s de la mort del dictador el catal\xc3\xa0 va ser present als mitjans audiovisuals amb el naixement de Televisi\xc3\xb3 de Catalunya. Amb anterioritat hi va haver algunes emissions, escasses en quantitat i en horaris maldestres, tot i que algunes de for\xc3\xa7a qualitat a TVE. La pres\xc3\xa8ncia de canals p\xc3\xbablics (TV3, 33, K3, 300, TVC i 3/24), amb la intermit\xc3\xa8ncia dels locals i privats, que alternen sovint el castell\xc3\xa0, m\xc3\xa9s la recepci\xc3\xb3 del canal IB3 de les Illes al Principat, ha enriquit la pres\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0 a les ones. El fet que s'emeti en catal\xc3\xa0, tot i les cr\xc3\xadtiques de diferents sectors, tant dels que la voldrien m\xc3\xa9s identit\xc3\xa0ria com d'altres que aspiren que el catal\xc3\xa0 sigui residual o \xe2\x80\x98antropol\xc3\xb2gic\xe2\x80\x99, ha estat l'esdeveniment comunicatiu m\xc3\xa9s rellevant del 1939 en\xc3\xa7\xc3\xa0 pel nombre de receptors._NEWLINE_Canal Nou, abans del seu tancament el 2013, tenia una programaci\xc3\xb3 on predominava el castell\xc3\xa0. Als canals locals els horaris di\xc3\xbcrns eren plens d\xe2\x80\x99informacions i programaci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia mentre que als nocturns predominava la cessi\xc3\xb3 a tercers \xe2\x80\x93tarots i similars\xe2\x80\x93 amb abund\xc3\xa0ncia de castell\xc3\xa0 i una marginaci\xc3\xb3 del catal\xc3\xa0. Tampoc al cinema o al teatre musical hi ha oferta, tot i que, quan n'hi ha, la resposta del p\xc3\xbablic no es fa esperar, sempre que el nombre de c\xc3\xb2pies i sales sigui l'adequat. A la r\xc3\xa0dio s'ha consolidat la llengua en emissores especialitzades, com R\xc3\xa0dio Estel o R\xc3\xa0dio Bar\xc3\xa7a; generalistes, com Catalunya R\xc3\xa0dio o COM R\xc3\xa0dio; musicals, com Flaixbac o altres; diverses de la Corporaci\xc3\xb3 Catalana i, fins i tot, emissores en entorns dif\xc3\xadcils com R\xc3\xa0dio Arrels a la Catalunya del Nord._NEWLINE_Pel que fa als mitjans de comunicaci\xc3\xb3 electr\xc3\xb2nics, el 1986, el programa de R\xc3\xa0dio 4 L'altra r\xc3\xa0dio va comen\xc3\xa7ar el \xe2\x80\x98Digitext\xe2\x80\x99: la primera revista digital en catal\xc3\xa0 que arribava als usuaris d'ordinadors dom\xc3\xa8stics, mitjan\xc3\xa7ant l'FM. Amb l'arribada d'Internet, el 1995, va apar\xc3\xa8ixer \xe2\x80\x98VilaWeb\xe2\x80\x99, que actualment \xc3\xa9s el primer diari electr\xc3\xb2nic en catal\xc3\xa0 en nombre de lectors. El 1997 es va inaugurar AVT Medi\xc3\xa0polis, la primera televisi\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0 a la carta de la xarxa i, el 1999, va comen\xc3\xa7ar World Wide Radio, la primera r\xc3\xa0dio en catal\xc3\xa0 a Internet amb una estructura period\xc3\xadstica professional. De l'any 2006 en\xc3\xa7\xc3\xa0, una gran part de la pres\xc3\xa8ncia de la llengua catalana a Internet es troba sota el domini .cat. A la xarxa, el catal\xc3\xa0 est\xc3\xa0 entre les trenta primeres lleng\xc3\xbces m\xc3\xa9s emprades i el nombre de webs en la nostra llengua ronda el 3%._NEWLINE_En l'\xc3\xa0mbit digital, la progressi\xc3\xb3 de la llengua catalana ha estat espectacular: hi ha desenes de diaris i centenars de revistes i butlletins, amb debats i opinions vives. N'hi ha de tend\xc3\xa8ncies dispars, com \xe2\x80\x98Tribuna catalana\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98E-not\xc3\xadcies\xe2\x80\x99 o \xe2\x80\x98El Singular Digital\xe2\x80\x99, per citar alguns exemples, que evidencien la for\xc3\xa7a de la societat catalana, que tria quan pot i des de la base el catal\xc3\xa0, com ha succe\xc3\xaft tamb\xc3\xa9 amb la premsa local. L'impuls del catal\xc3\xa0 a Internet \xc3\xa9s evident amb el nombre de webs, consultes, \xc3\xbas i grans obres, com l\xe2\x80\x99\xe2\x80\x98Enciclop\xc3\xa8dia\xe2\x80\x99 o el diccionari Moll. En canvi, a les noves tecnologies, com s\xc3\xb3n els jocs, els programes o les preinstal\xc2\xb7lacions, la pres\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0 \xc3\xa9s minsa i no guarda relaci\xc3\xb3 amb el nombre de parlants. Nom\xc3\xa9s l'acci\xc3\xb3 decidida institucional de grans usuaris com Generalitat, ajuntaments, universitats i caixes t\xc3\xa9 una certa incid\xc3\xa8ncia en els fabricants i distribu\xc3\xafdors a l'hora d'utilitzar el catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nPrincipis del segle XXI\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0 als mitjans de comunicaci\xc3\xb3 ha hagut de superar for\xc3\xa7a dificultats i per\xc3\xadodes de discontinu\xc3\xaftat des del final del segle XIX. A partir de l'\xc3\xbaltim quart del segle XX, per\xc3\xb2, la creaci\xc3\xb3 d'un espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3, en gran manera finan\xc3\xa7at pels organismes p\xc3\xbablics, esdev\xc3\xa9 en una eina clau, juntament amb l'educaci\xc3\xb3, en el proc\xc3\xa9s de normalitzaci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica._NEWLINE_\xe2\x80\x98Els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 social estan immersos avui en dia en una aut\xc3\xa8ntica revoluci\xc3\xb3, com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'un entorn tecnol\xc3\xb2gic que evoluciona a gran velocitat. [...] Aquest nou paisatge representa alhora un risc i una oportunitat per a Catalunya. Un risc, perqu\xc3\xa8, en l'actual proc\xc3\xa9s de globalitzaci\xc3\xb3, les cultures dominants poden posar en perill les cultures minorit\xc3\xa0ries, i una oportunitat en tant que l'entorn digital pot donar l'impuls definitiu a un espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3\xe2\x80\x99, descriu un document de l'any 2007 elaborat per la Secretaria de Mitjans de Comunicaci\xc3\xb3 de la Generalitat de Catalunya_NEWLINE_Un dels trets diferencials del panorama comunicatiu catal\xc3\xa0 de principis del segle XXI fou l'elevat nombre de mitjans de comunicaci\xc3\xb3 de proximitat, la majoria dels quals s'expressen en llengua catalana. El 2011 funcionaven 240 emissores municipals en FM. La Xarxa de Televisions Locals estava formada per mig centenar de canals. El nombre de cap\xc3\xa7aleres de la premsa local i comarcal superaven les dues-centes. L'Associaci\xc3\xb3 de Publicacions Peri\xc3\xb2diques en Catal\xc3\xa0 d'Abast Nacional (APPEC), creada l'any 1983, aplegava m\xc3\xa9s de 140 publicacions amb una mitjana de difusi\xc3\xb3 conjunta de 700.000 exemplars mensuals. I a Internet funcionaven uns 40.000 dominis .cat._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0 als diferents mitjans de comunicaci\xc3\xb3 era desigual tal com reflectien les dades del Bar\xc3\xb2metre de la Comunicaci\xc3\xb3 i la Cultura de final de l'any 2009. L'audi\xc3\xa8ncia general dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 en llengua catalana era: televisi\xc3\xb3, 52,9%; r\xc3\xa0dio, 48,5%; Internet, 47,5%; revistes i publicacions peri\xc3\xb2diques, 41,6%; suplements de premsa, 41,1%; premsa di\xc3\xa0ria, 29,9%; i cinema, 3,8%. A principis del segle XXI i en conjunt, doncs, els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0 tenien un impacte irregular, motivat per la hist\xc3\xb2ria i la manca de recursos.\n_START_SECTION_\nPrimers mitjans digitals\n_START_PARAGRAPH_\nInternet ha plantejat un escenari d\xe2\x80\x99oportunitats per a l\xe2\x80\x99espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3, ja que permet que els mitjans s\xe2\x80\x99estableixin a la xarxa amb una inversi\xc3\xb3 relativament lleugera. _NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 a Internet a Catalunya \xc3\xa9s curta, per\xc3\xb2 intensa. Durant els primers anys de la d\xc3\xa8cada dels noranta, diferents empreses van comen\xc3\xa7ar a experimentar amb aquesta nova tecnologia, sovint amb p\xc3\xa0gines rudiment\xc3\xa0ries, altament est\xc3\xa0tiques, que calia actualitzar de manera manual. L\xe2\x80\x99objectiu era de pura prospecci\xc3\xb3, ja que aleshores Internet estava circumscrita a les universitats, centres de recerca i pocs llocs m\xc3\xa9s. No hi havia internautes i les accions es van dirigir a crear uns webs corporatius, que incrementarien progressivament el volum de dades._NEWLINE_A la meitat de la d\xc3\xa8cada dels noranta es va iniciar una veritable cursa per garantir la pres\xc3\xa8ncia a la xarxa de la majoria de mitjans de comunicaci\xc3\xb3 tradicionals (premsa, r\xc3\xa0dio i televisi\xc3\xb3). Paral\xc2\xb7lelament va apar\xc3\xa8ixer un nombre significatiu de nous actors que oferien informaci\xc3\xb3 i que eren capa\xc3\xa7os d\xe2\x80\x99atreure la incipient audi\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99Internet._NEWLINE_El primer mitj\xc3\xa0 tradicional a digitalitzar-se va ser la revista \xe2\x80\x98El Temps\xe2\x80\x99 i, al juny del 1995, va apar\xc3\xa8ixer la Infopista, precursora de l\xe2\x80\x99actual Vilaweb, obra dels periodistes Vicent Partal i Assumpci\xc3\xb3 Maresma. Es tractava d\xe2\x80\x99un directori que aplegava els recursos existents a la xarxa en catal\xc3\xa0. No obstant aix\xc3\xb2, va acabar marcant la tend\xc3\xa8ncia del que serien els portals d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3 i, en tot cas, oferia informaci\xc3\xb3 de manera ocasional, amb especials com el seguiment dels resultats electorals auton\xc3\xb2mics del 1994. Es posava en evid\xc3\xa8ncia un altre dels triomfs d\xe2\x80\x99Internet: la immediatesa._NEWLINE_El nombre de webs registrats a la Infopista havia passat de 120, al juny del 1995, a 1.500 un any despr\xc3\xa9s. I es connectaven a aquest directori poc m\xc3\xa9s de 400 usuaris al dia. Eren els temps en els quals els m\xc3\xb2dems funcionaven a una velocitat de 14.400 bits per segon._NEWLINE_Al maig del 1996, la Infopista va desapar\xc3\xa8ixer per donar pas a Vilaweb. El canvi va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99un nou logotip o marca: el projecte es declara obertament un diari digital i constitueix la primera experi\xc3\xa8ncia al pa\xc3\xads d\xe2\x80\x99una publicaci\xc3\xb3 dissenyada exclusivament per a la xarxa. El diari catalitzar\xc3\xa0 algunes aplicacions com els f\xc3\xb2rums, les edicions locals o els blocs entre els internautes catalans i, quinze anys m\xc3\xa9s tard, es mant\xc3\xa9 com a mitj\xc3\xa0 l\xc3\xadder, entre aquells que nom\xc3\xa9s es distribueixen a la xarxa, amb 330.000 visitants \xc3\xbanics mensuals al desembre del 2009._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99any 1996 apareixia Osona.com, un altre mitj\xc3\xa0 pioner, creat pel periodista Miquel Maci\xc3\xa0, que demostrava visi\xc3\xb3 de futur en adonar-se de les potencialitats d\xe2\x80\x99Internet per desenvolupar premsa de proximitat. L\xe2\x80\x99encert de la intu\xc3\xafci\xc3\xb3 queda pal\xc3\xa8s amb els m\xc3\xa9s de 41.000 visitants \xc3\xbanics rebuts al desembre del 2009, per a un web que parla d\xe2\x80\x99una comarca poblada per 150.000 persones. La llavor d\xe2\x80\x99Osona.com va florir en altres diaris tem\xc3\xa0tics, aplegats sota el gen\xc3\xa8ric Naci\xc3\xb3 Digital._NEWLINE_Ben aviat seguiria una muni\xc3\xb3 de webs i portals, sovint tem\xc3\xa0tics: e-not\xc3\xadcies, Tribuna Catalana, Comunicaci\xc3\xb321, Cultura21, Teatral.net. Tamb\xc3\xa9 algunes iniciatives p\xc3\xbabliques, com Tinet \xe2\x80\x93de la Diputaci\xc3\xb3 de Tarragona\xe2\x80\x93 o La Malla \xe2\x80\x93de la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona\xe2\x80\x93. Pels volts de l\xe2\x80\x99any 2000 es consoliden a la xarxa un grapat de mitjans que usen Internet com a \xc3\xbanic suport i que, una d\xc3\xa8cada despr\xc3\xa9s, han solidificat la seva pres\xc3\xa8ncia entre el p\xc3\xbablic lector. La majoria s\xc3\xb3n mitjans amb un marcat perfil ideol\xc3\xb2gic. El debat.cat, el Singular, Directe, Cr\xc3\xb2nica, El Mat\xc3\xad o Tribuna Catalana s\xc3\xb3n els exemples m\xc3\xa9s representatius. Tots ells coincideixen a tenir un elevat contingut pol\xc3\xadtic i una proximitat gaireb\xc3\xa9 org\xc3\xa0nica amb els partits que els han donat suport._NEWLINE_En paral\xc2\xb7lel a tot aquest proc\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 durant els primers anys de la d\xc3\xa8cada, els editors de premsa impresa es debaten sobre quina ha de ser la seva pres\xc3\xa8ncia a la xarxa. \xc3\x89s un debat viu i apassionat, amb defensors ac\xc3\xa8rrims de totes les postures: hi ha qui posa tots els seus continguts a la xarxa, qui en posa uns quants i qui no en posa cap. Hi ha qui pret\xc3\xa9n fer pagar i qui ni ho intenta. Qui ho bolca tot menys les p\xc3\xa0gines maquetades en format PDF. I qui canvia de f\xc3\xb3rmula cada tres anys, ara una passa endavant, ara una enrere. L\xe2\x80\x99espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 no deixa de tenir exactament el mateix debat sobre el model que s\xe2\x80\x99opera globalment. I amb el mateix prec\xc3\xads resultat: no hi ha model._NEWLINE_Es constata, tanmateix, l\xe2\x80\x99assumpci\xc3\xb3 per part dels internautes que Internet \xc3\xa9s un mitj\xc3\xa0 fonamentalment gratu\xc3\xaft (m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels costos de connexi\xc3\xb3). Per tant, els models de pagament per continguts han fracassat de moment i aquells diaris que l\xe2\x80\x99han implementat tendeixen a obrir tots els continguts, perqu\xc3\xa8 no volen renunciar al cabal de lectors digitals que un acc\xc3\xa9s lliure assegura. El problema, per\xc3\xb2, \xc3\xa9s que la publicitat no paga ni de bon tros la inversi\xc3\xb3 de tenir una pres\xc3\xa8ncia a la xarxa potent, aix\xc3\xb2 comptant, a m\xc3\xa9s, que moltes edicions digitals, als balan\xc3\xa7os, no computen als pressupostos cap partida que consigni la utilitzaci\xc3\xb3 dels continguts generats pels seus hom\xc3\xb2legs de paper._NEWLINE_En tot cas, es demostra que les marques funcionen i, en poc temps, els mitjans digitals que v\xc3\xa9nen del paper o de la televisi\xc3\xb3 avancen els \xe2\x80\x98purs\xe2\x80\x99 malgrat haver entrat a la cursa amb retard per culpa de les vacil\xc2\xb7lacions a l\xe2\x80\x99entorn del model de negoci. Aix\xc3\xad, al gener del 2010, l\xe2\x80\x99OJD interactiva situava l\xe2\x80\x99\xe2\x80\x98Avui\xe2\x80\x99 com a mitj\xc3\xa0 m\xc3\xa9s llegit, seguit del \xe2\x80\x983cat24.cat\xe2\x80\x99, el portal de not\xc3\xadcies de la Corporaci\xc3\xb3 Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA). Vilaweb \xc3\xa9s tercer despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99haver liderat durant tots els anys anteriors el r\xc3\xa0nquing. Altres mitjans tradicionals que han situat les versions en l\xc3\xadnia al Top 10 de seguidors s\xc3\xb3n \xe2\x80\x98El Punt\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98Diari de Girona\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98Regi\xc3\xb3 7\xe2\x80\x99, Barcelona TV i Els esports.cat (tamb\xc3\xa9 de la CCMA), mentre que de mitjans exclusivament en l\xc3\xadnia nom\xc3\xa9s hi ha Rac\xc3\xb3 Catal\xc3\xa0 i Naci\xc3\xb3 Digital.\n_START_SECTION_\nCreixement equilibrat\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99aquesta punta digital de llan\xc3\xa7a, la Internet catalana ha crescut tamb\xc3\xa9 al sotabosc: els darrers quatre anys han proliferat mitjans locals o tem\xc3\xa0tics, amb estructures m\xc3\xadnimes \xe2\x80\x93sovint sense constituci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99empresa\xe2\x80\x93 que aspiren a ocupar petits n\xc3\xadnxols del mercat. La majoria d\xe2\x80\x99aquests mitjans s\xe2\x80\x99han situat a l\xe2\x80\x99\xc3\xb2rbita de l\xe2\x80\x99Associaci\xc3\xb3 Catalana de Premsa Gratu\xc3\xafta, que d\xe2\x80\x99alguna manera ha empr\xc3\xa8s un proc\xc3\xa9s de reconversi\xc3\xb3 i ha despla\xc3\xa7at bona part de l\xe2\x80\x99atenci\xc3\xb3 cap a la premsa digital._NEWLINE_I el quadre es completa amb mitjans que no es plantegen amb la premsa com a base, sin\xc3\xb3 que neixen com a televisions en l\xc3\xadnia. All\xc3\xa0 hi trobem des dels projectes de Cardedeu TV fins a Sies.TV, una cadena especialitzada en continguts culturals. Cal afegir-hi, aqu\xc3\xad, algunes marques aparentment televisives (Tribuna TV, e-not\xc3\xadcies TV) tot i que, dreta llei, funcionen m\xc3\xa9s com a complements en v\xc3\xaddeo dels seus diaris digitals, m\xc3\xa9s que no com a televisions estrictes._NEWLINE_Les visions m\xc3\xa9s inclusives sobre qu\xc3\xa8 engloba el concepte \xe2\x80\x98mitj\xc3\xa0 digital\xe2\x80\x99 compten tamb\xc3\xa9 la pl\xc3\xa8tora de blocs que nien a la xarxa. La disquisici\xc3\xb3 sobre si els blocs formen part del periodisme no \xc3\xa9s rellevant de cara a la constataci\xc3\xb3 principal d\xe2\x80\x99aquest article: la pot\xc3\xa8ncia del catal\xc3\xa0 a la xarxa \xc3\xa9s s\xc3\xadmptoma d\xe2\x80\x99una voluntat de comunicar que els anomenats mitjans tradicionals no han sabut absorbir. Nom\xc3\xa9s aix\xc3\xad s\xe2\x80\x99explica que una llengua que ocupa el lloc noranta-dos pel que fa a nombre de parlants nadius sigui, en canvi, la vuitena amb m\xc3\xa9s producci\xc3\xb3 a la blocosfera i la quinzena pel que fa a producci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99articles a la Viquip\xc3\xa8dia._NEWLINE_L\xe2\x80\x99arrenglerament de la vasta majoria de mitjans digitals pel catal\xc3\xa0 i la seva cultura \xc3\xa9s, per tant, una mostra de les mancances del sistema comunicatiu cl\xc3\xa0ssic per donar sortida a les necessitats expressives del pa\xc3\xads. I \xc3\xa9s una mostra d\xe2\x80\x99aquesta voluntat articuladora de pa\xc3\xads l\xe2\x80\x99\xc3\xa8xit d\xe2\x80\x99una iniciativa com la Fundaci\xc3\xb3 PuntCat, creada per impulsar un domini propi a la xarxa. En nom\xc3\xa9s quatre anys de funcionament, s\xe2\x80\x99ha superat la xifra de 40.000 dominis registrats._NEWLINE_El sector de la comunicaci\xc3\xb3, global i local, encara no ha trobat un model de negoci satisfactori. La compra de continguts no \xc3\xa9s, avui dia, una possibilitat viable per a la immensa majoria de mitjans. I la publicitat es mou encara a partir d\xe2\x80\x99enormes quantitats de visites i, per tant, avui nom\xc3\xa9s se\xe2\x80\x99n beneficien de manera clara i profitosa mitjans que juguen el partit de la globalitat. La resta haur\xc3\xa0 de rendibilitzar l\xe2\x80\x99audi\xc3\xa8ncia no des del punt de vista quantitatiu sin\xc3\xb3 qualitatiu._NEWLINE_En l\xe2\x80\x99actual context de mutaci\xc3\xb3 digital, els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 necessiten ocupar un lloc destacat a les xarxes per no quedar en una situaci\xc3\xb3 residual a l\xe2\x80\x99espai comunicatiu. Entendre la naturalesa del canvis i d\xe2\x80\x99adaptar-se a les noves possibilitats esdev\xc3\xa9 el principal desafiament dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 catalans i l\xe2\x80\x99escenari d\xe2\x80\x99oportunitats per als nous actors que operen exclusivament a la xarxa.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtiques de suport a Catalunya\n_START_PARAGRAPH_\nLes pol\xc3\xadtiques de comunicaci\xc3\xb3, a Catalunya, han seguit tres grans l\xc3\xadnies d\xe2\x80\x99actuaci\xc3\xb3: la creaci\xc3\xb3 de mitjans de comunicaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablics, el foment del sector privat i l\xe2\x80\x99activitat reguladora.\n_START_SECTION_\nCreaci\xc3\xb3 de mitjans p\xc3\xbablics\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que la relaci\xc3\xb3 entre els poders p\xc3\xbablics i els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7a des del mateix naixement de tots dos estaments, la concepci\xc3\xb3 moderna de les pol\xc3\xadtiques de comunicaci\xc3\xb3, o si m\xc3\xa9s no la seva teoritzaci\xc3\xb3, t\xc3\xa9 una fita clara en el temps: l\xe2\x80\x99informe MacBride, un document aprovat per la UNESCO l\xe2\x80\x99any 1980 sota el lema \xe2\x80\x98Veus m\xc3\xbaltiples, un sol m\xc3\xb3n\xe2\x80\x99 i que suggeria un model de comunicaci\xc3\xb3 que assum\xc3\xads el paper dels \xe2\x80\x98mass media\xe2\x80\x99 com a element vertebrador de la societat i garant dels valors democr\xc3\xa0tics. Les 82 recomanacions que inclo\xc3\xafa l\xe2\x80\x99informe van tenir un suport desigual, per\xc3\xb2 en tot cas van situar al centre del debat la comunicaci\xc3\xb3 com a element cabdal del desenvolupament._NEWLINE_A Catalunya, l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99informe coincideix amb els anys de represa democr\xc3\xa0tica i recuperaci\xc3\xb3 de les institucions pr\xc3\xb2pies, de manera que troba un terreny f\xc3\xa8rtil per ser escoltat. El professor Josep Gifreu \xc3\xa9s el primer que elabora una noci\xc3\xb3 \xe2\x80\x93l\xe2\x80\x99espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3\xe2\x80\x93 que emana d\xe2\x80\x99aquesta concepci\xc3\xb3 moderna dels mitjans i que implica considerar l\xe2\x80\x99establiment d\xe2\x80\x99un mercat medi\xc3\xa0tic part de la construcci\xc3\xb3 nacional del pa\xc3\xads i, per tant, necessitat d\xe2\x80\x99unes pol\xc3\xadtiques p\xc3\xbabliques._NEWLINE_La intervenci\xc3\xb3 de la Generalitat en el sistema comunicatiu t\xc3\xa9 com a mostres m\xc3\xa9s reeixides la creaci\xc3\xb3 de Catalunya R\xc3\xa0dio i Televisi\xc3\xb3 de Catalunya, l\xe2\x80\x99any 1983. La r\xc3\xa0dio i la televisi\xc3\xb3 p\xc3\xbabliques catalanes han estat durant molts anys responsables de la major part de la quota de catal\xc3\xa0 als mitjans audiovisuals i han mantingut el lideratge d\xe2\x80\x99audi\xc3\xa8ncia durant bona part de la seva exist\xc3\xa8ncia._NEWLINE_La resta de l\xe2\x80\x99Administraci\xc3\xb3 catalana tamb\xc3\xa9 participa en l\xe2\x80\x99impuls de mitjans p\xc3\xbablics. Aix\xc3\xad, molts ajuntaments es doten d\xe2\x80\x99emissores de r\xc3\xa0dio i televisi\xc3\xb3 municipals, i tamb\xc3\xa9 de mitjans escrits o digitals. Les diputacions, per la seva banda, promouen iniciatives diverses. La de Barcelona, per exemple, \xc3\xa9s responsable de l\xe2\x80\x99emissora municipalista COM R\xc3\xa0dio i del diari digital \xe2\x80\x98La Malla\xe2\x80\x99. L\xe2\x80\x99Ag\xc3\xa8ncia Catalana de Not\xc3\xadcies (ACN) tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un projecte nascut a l\xe2\x80\x99escalf de diputacions, tot i que en aquest cas, despr\xc3\xa9s de diversos canvis de propietat, ha passat a engreixar la llista de mitjans de la Generalitat.\n_START_SECTION_\nFoment de mitjans privats\n_START_PARAGRAPH_\nA banda de l\xe2\x80\x99establiment de mitjans p\xc3\xbablics, els diferents nivells d\xe2\x80\x99Administraci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 actuen en la promoci\xc3\xb3 del sector privat. Aquest suport s\xe2\x80\x99estructura actualment en una doble l\xc3\xadnia. D\xe2\x80\x99una banda, es creen les anomenades subvencions autom\xc3\xa0tiques \xe2\x80\x93que posteriorment es bategen amb el nom d\xe2\x80\x99estructurals\xe2\x80\x93, amb una major dotaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i l\xe2\x80\x99ampliaci\xc3\xb3 a mitjans com la premsa gratu\xc3\xafta o la digital. S\xc3\xb3n uns ajuts que es donen als mitjans en catal\xc3\xa0 en funci\xc3\xb3 de la difusi\xc3\xb3, a partir d\xe2\x80\x99una f\xc3\xb3rmula matem\xc3\xa0tica. De l\xe2\x80\x99altra, es fixa una l\xc3\xadnia d\xe2\x80\x99ajuts a projectes, que s\xe2\x80\x99articula amb la convocat\xc3\xb2ria d\xe2\x80\x99un concurs p\xc3\xbablic anual de concurr\xc3\xa8ncia lliure._NEWLINE_Tot i que en teoria aquesta segona modalitat t\xc3\xa9 per objectiu afavorir la creaci\xc3\xb3 de nous mitjans de comunicaci\xc3\xb3 o b\xc3\xa9 estimular projectes que consolidin mitjans ja existents \xe2\x80\x93per\xc3\xb2 en tot cas sempre amb vistes a ser ajuts conjunturals\xe2\x80\x93 el fet que cada any es presentin m\xc3\xa9s de 500 sol\xc2\xb7licituds d\xc3\xb3na compte de com el sector s\xe2\x80\x99acull a aquesta l\xc3\xadnia de subvencions buscant-hi un coix\xc3\xad que acaba resultant estructural.\n_START_SECTION_\nRegulaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la creaci\xc3\xb3 de mitjans p\xc3\xbablics i del suport econ\xc3\xb2mic adre\xc3\xa7at als operadors privats, les pol\xc3\xadtiques nacionals de comunicaci\xc3\xb3 tenen una tercera pota no menys important: la reguladora. La distribuci\xc3\xb3 de compet\xc3\xa8ncies fa, per exemple, que la Generalitat tingui potestat de decidir no quantes FM hi ha al territori \xe2\x80\x93ja que aix\xc3\xb2 correspon al Ministeri\xe2\x80\x93 per\xc3\xb2 en canvi s\xc3\xad que pugui establir el mecanisme d\xe2\x80\x99atorgar les llic\xc3\xa8ncies pertinents. La Llei de la Comunicaci\xc3\xb3 Audiovisual de Catalunya, aprovada el 2005, fixava les normes de joc pel que fa a la gesti\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99espai radioel\xc3\xa8ctric per part de l\xe2\x80\x99Administraci\xc3\xb3 catalana. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 era el text que fixava el car\xc3\xa0cter de servei p\xc3\xbablic per a les emissores de la Corporaci\xc3\xb3 (i tamb\xc3\xa9 les r\xc3\xa0dios i televisions locals) o que regulava les q\xc3\xbcestions relatives als continguts (tot donant m\xc3\xa9s compet\xc3\xa8ncies al Consell Audiovisual de Catalunya, en qualitat d\xe2\x80\x99autoritat independent, perqu\xc3\xa8 realitz\xc3\xa9s el seguiment objectiu d\xe2\x80\x99all\xc3\xb2 previst per la llei)._NEWLINE_El 1999 el Parlament de Catalunya, en el seu primer ple de legislatura dedicat a l'audiovisual, aprov\xc3\xa0 per unanimitat la resoluci\xc3\xb3 3/VI sobre l'espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3, on es posaven les bases normatives per a la promoci\xc3\xb3 d'un espai comunicacional catal\xc3\xa0 sobretot en r\xc3\xa0dio i televisi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s desgovernamentalitzat. Creat l\xe2\x80\x99any 2000, el CAC \xc3\xa9s el reflex d\xe2\x80\x99aquesta voluntat desgovernamentalitzadora de les pol\xc3\xadtiques nacionals de comunicaci\xc3\xb3 dels darrers anys. Es tracta d\xe2\x80\x99un organisme regit per membres proposats pel Parlament amb mandats de sis anys, per tal de no vincular-se en exc\xc3\xa9s a les legislatures. Mecanismes com aquest s\xe2\x80\x99han adre\xc3\xa7at a blindar les pol\xc3\xadtiques nacionals de comunicaci\xc3\xb3 dels interessos que pugui tenir un govern concret. Aix\xc3\xad, la Llei de la Corporaci\xc3\xb3 Catalana de Mitjans Audiovisuals (2007) tamb\xc3\xa9 desgovernamentalitza de fet TVC i Catalunya R\xc3\xa0dio, per b\xc3\xa9 que la composici\xc3\xb3 dels \xc3\xb2rgans de govern de la Corporaci\xc3\xb3 roman altament partiditzada._NEWLINE_L\xe2\x80\x99\xc3\xbaltima baula, cronol\xc3\xb2gicament parlant, d\xe2\x80\x99aquesta cadena legislativa \xc3\xa9s la projectada Llei del Cinema, que pret\xc3\xa9n posar fi a la situaci\xc3\xb3 de marginaci\xc3\xb3 cr\xc3\xb2nica que ha patit el catal\xc3\xa0 al cinema i que hauria d\xe2\x80\x99aprovar-se la primavera del 2010. Tot i que el 42% dels catalans declara que la seva llengua d\xe2\x80\x99identitat \xe2\x80\x93aquella en la qual \xe2\x80\x98pensen\xe2\x80\x99\xe2\x80\x93 \xc3\xa9s el catal\xc3\xa0, el consum de cinema a les sales ronda tan sols el 3%. Aquest desequilibri enorme es deu a una pol\xc3\xadtica de resist\xc3\xa8ncia de les \xe2\x80\x98majors\xe2\x80\x99 (les grans empreses productores americanes) que s\xe2\x80\x99han negat sistem\xc3\xa0ticament a distribuir c\xc3\xb2pies doblades o subtitulades al catal\xc3\xa0, per evitar crear un precedent amb altres lleng\xc3\xbces minorit\xc3\xa0ries o minoritzades. Per pal\xc2\xb7liar aquest fenomen, la Llei obliga les companyies a distribuir la meitat de les c\xc3\xb2pies doblades o subtitulades al catal\xc3\xa0 (en el cas de films que arriben amb un m\xc3\xadnim determinat de c\xc3\xb2pies). El 8 de juliol de 2011 el Parlament de Catalunya aprov\xc3\xa0 una moci\xc3\xb3 que insta el Govern a refor\xc3\xa7ar els mitjans de l'espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3._NEWLINE_Catalunya disposa, doncs, d\xe2\x80\x99un desplegament de pol\xc3\xadtiques nacionals de comunicaci\xc3\xb3 ample i variat, que incideix en diversos fronts. Per\xc3\xb2 una de les seves febleses ha estat la incapacitat d\xe2\x80\x99estendre-les m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del Principat cap a la resta de territoris de l\xe2\x80\x99espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3. Dues peces fonamentals serien l\xe2\x80\x99Administraci\xc3\xb3 balear i la valenciana, per\xc3\xb2 el seu nivell de pol\xc3\xadtiques comunicatives \xc3\xa9s minso, comparat amb el de Catalunya. I en el cas espec\xc3\xadfic de l\xe2\x80\x99actual Govern valenci\xc3\xa0, ni tan sols es d\xc3\xb3na el reconeixement de la unitat de la llengua, pas previ ineludible per poder elaborar una pol\xc3\xadtica conjunta de comunicaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCampanyes\n_START_PARAGRAPH_\nL'assoliment d'un espai catal\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 ha estat l'objectiu de diferents campanyes ciutadanes i populars. L'any 2010 Acci\xc3\xb3 Cultural del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 impuls\xc3\xa0 la iniciativa legislativa popular Televisi\xc3\xb3 sense Fronteres. La xarxa d'entitats en defensa del catal\xc3\xa0 d'Enlla\xc3\xa7ats per la Llengua public\xc3\xa0 el 2015 un manifest a favor d'un espai de comunicaci\xc3\xb3 en catal\xc3\xa0. Posteriorment, d'en\xc3\xa7\xc3\xa0 del 2017, promou una campanya a favor de la reciprocitat plena i la constituci\xc3\xb3 del Consell de l'Espai de Comunicaci\xc3\xb3 en Catal\xc3\xa0 participat per les diferents administracions del domini ling\xc3\xbc\xc3\xadstic. D'altra banda, la Plataforma per la Llengua impuls\xc3\xa0 l'any 2016 la campanya El catal\xc3\xa0 sense fronteres."