b'\n_START_ARTICLE_\nJunta de Bra\xc3\xa7os\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa decisi\xc3\xb3 de convocar la Junta de Bra\xc3\xa7os l\'havien de prendre els tres diputats i els tres o\xc3\xafdors que conformaven la Diputaci\xc3\xb3 del General. Es constitu\xc3\xafa seguint el mateix exemple de les Corts catalanes, \xc3\xa9s a dir, reunint els membres dels tres bra\xc3\xa7os estamentals: l\'eclesi\xc3\xa0stic format pel clergat, el militar format per la noblesa i el popular format per les viles i ciutats del pa\xc3\xads. Nom\xc3\xa9s es convocava els membres que vivien a Barcelona (o que en aquell moment hi eren), ja que el car\xc3\xa0cter urgent de les q\xc3\xbcestions que s\'hi havien de plantejar i les comunicacions prec\xc3\xa0ries de l\'\xc3\xa8poca impossibilitaven una convocat\xc3\xb2ria general per tota Catalunya. Naturalment aix\xc3\xb2 afavoria la pres\xc3\xa8ncia d\'una majoria de barcelonins, i d\'un major nombre de nobles que vivien a la ciutat; i tamb\xc3\xa9 era acceptada la pres\xc3\xa8ncia dels ciutadans honrats de Barcelona tot i que a t\xc3\xadtol individual._NEWLINE_La finalitat de la Junta de Bra\xc3\xa7os era la d\'aconsellar el consistori vigent sobre algun tema candent, o ratificar llurs decisions ja preses. Podia ser que per assistir-lo en la gesti\xc3\xb3 del tema tractat la Junta crees una comissi\xc3\xb3 formada per alguns dels seus membres i que s\'anomenava segons el nombre d\'integrants que tenia: novena, divuitena o trenta-sisena. En cap cas tenia la facultat de legislar noves constitucions, cap\xc3\xadtols de corts, o actes de corts, prerrogativa \xc3\xbanicament de les Corts catalanes.\n_START_SECTION_\n1640\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'esclat de la Guerra dels Segadors els Bra\xc3\xa7os o \xc2\xabEstats Generals\xc2\xbb (nom que al\xc2\xb7ludia els estats generals de les Prov\xc3\xadncies Unides, l\'actual Holanda) van recomanar a la Diputaci\xc3\xb3 que convoqu\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 aquelles viles i pobles reials que normalment no entraven a les Corts catalanes i tamb\xc3\xa9 els simples barons tant seculars com eclesi\xc3\xa0stics, convocat\xc3\xb2ria que fou tot un \xc3\xa8xit de resposta i representativitat general del pa\xc3\xads. Aquesta assemblea va proposar i legitimar les diverses mesures militars, diplom\xc3\xa0tiques i canvis legals fonamentals que la Diputaci\xc3\xb3 va adoptar. Els seus membres van formar juntes de guerra, d\'hisenda i de just\xc3\xadcia; aix\xc3\xad com una divuitena (despr\xc3\xa9s ampliada a trenta-sisena) que assessorava els diputats i o\xc3\xafdors de la Diputaci\xc3\xb3 en els afers generals.\n_START_SECTION_\n1713\n_START_PARAGRAPH_\nDavant de la tra\xc3\xafci\xc3\xb3 de la Gran Alian\xc3\xa7a, i el desemparament del rei Carles "l\'Arxiduc", la Confer\xc3\xa8ncia dels Tres Comuns va convocar a Barcelona una Junta General de Bra\xc3\xa7os per deliberar si Catalunya s\'havia de sotmetre a Felip V o prosseguir la guerra en solitari per tal de preservar el sistema constitucional catal\xc3\xa0. Les sessions van tenir lloc al Sal\xc3\xb3 de Sant Jordi del Palau de la Generalitat, entre el 30 de juny i el 9 de juliol de 1713. Com a les Corts, cada bra\xc3\xa7 va deliberar per separat en sales diferents del palau el vot que havia d\'emetre._NEWLINE_El primer a decidir-se fou el Bra\xc3\xa7 Eclesi\xc3\xa0stic, que va optar perqu\xc3\xa8 Catalunya (en bona part ja ocupada) es rend\xc3\xads al rei francocastell\xc3\xa0 per tal de finalitzar la guerra. Sembla que el diputat eclesi\xc3\xa0stic Anton de Solanell fou el promotor principal d\'aquest posicionament. No obstant aix\xc3\xb2, el Bra\xc3\xa7 tamb\xc3\xa9 va declarar que s\'adheriria a la decisi\xc3\xb3 que prenguessin els altres dos estaments. En tot cas el posicionament va provocar la divisi\xc3\xb3 dels assistents en dues faccions oposades._NEWLINE_Al Bra\xc3\xa7 Militar s\'oposaven per una banda Manuel Ferrer i Ciges, partidari de la resist\xc3\xa8ncia, i de l\'altra Nicolau de Sant Joan, partidari de la submissi\xc3\xb3, ambd\xc3\xb3s protagonitzaren parlaments molt abrandats per conv\xc3\xa8ncer la resta de nobles, entre els quals va acabar prevalent la idea de finalitzar la guerra. Al Bra\xc3\xa7 Reial, el m\xc3\xa9s nombr\xc3\xb3s i popular, el debat fou aferrissat. Diversos s\xc3\xadndics encap\xc3\xa7alats pel conseller en cap de Barcelona Manuel Flix advocaren per la submissi\xc3\xb3. En canvi la resist\xc3\xa8ncia era defensada per s\xc3\xadndics de Manresa, Valls, Solsona, Sabadell, i altres municipis, aix\xc3\xad com de Barcelona. La decisi\xc3\xb3 final del Bra\xc3\xa7 es va decidir per votaci\xc3\xb3 dels presents: la resist\xc3\xa8ncia va guanyar amb 78 vots, per contra la rendici\xc3\xb3 n\'apleg\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s 45. Donat el potencial conflicte civil que podia esclatar als carrers de Barcelona, diversos membres de la noblesa reconsideraren la seva posici\xc3\xb3: i finalment, el dia 6 de juliol van acabar canviant el sentit del seu vot a favor de defensar les Constitucions catalanes, no sense que es manifestessin fortes discrep\xc3\xa0ncies d\'alguns arist\xc3\xb2crates._NEWLINE_L\'acord de continuar la guerra fou celebrat als carrers al crit de "Privilegis o mort!", amb exaltacions de patriotisme popular entre la gent. La resoluci\xc3\xb3 don\xc3\xa0 lloc a l\'heroica resist\xc3\xa8ncia a les tropes de Felip V durant la Guerra dels catalans (1713-1714).'