b'\n_START_ARTICLE_\nBuriats\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nEls buriats ocuparen les regions entre el Baikal i els rius Lena, Onon i Oka, Vivien de la ramaderia, encara que practicaven l\'agricultura estacional de s\xc3\xa8gol, ordi i altres cereals, la cacera, la pesca i l\'artesania de ferro, feltre i pells. La base social era l\'ulus (comunitat primitiva), compost d\'algunes iurtes o cabanes de feltre anomenades ger, similars als hogan dels indis navaho d\'Arizona, on vivia el pare de fam\xc3\xadlia amb els fills i nebots. Cada ulus era governat per una mena de s\xc3\xadndic; un grup d\'ulus podia formar un aimak, dirigit per un schulenga, i un grup d\'aimaks podien ser reunits en departaments de jurisdiccions (vedomstva), considerats com a "municipis de l\'estepa", dirigits per un taishi (noble local) i uns membres locals. Tenien filiaci\xc3\xb3 patrilinial, i normalment es casaven entre els membres dels clans, cosa que antigament era prohibida._NEWLINE_La seva cultura tenia diverses difer\xc3\xa8ncies locals. Els septentrionals vivien en cases de fusta amb forma de prisma hexagonal o octogonal, que reprodu\xc3\xafa la forma dels iurtes; els meridionals vivien en iurtes c\xc3\xb2niques de feltre. Homes i dones duien la mateixa vestimenta: una camisa de tela xinesa, aix\xc3\xad com pantalons de cuir i una jaqueta de pell amb pana. Porten un barret gris amb penatxo de color vermell, i a l\'hivern es posen caputxa de pell. Els homes porten el p\xc3\xa8l curt i el pentinat de les dones \xc3\xa9s for\xc3\xa7a complicat. Es pengen polty (arracades) a les orelles. Als peus duien a l\'estiu polaines de pell de cavall, i fabricaven l\'aiguardent aracha._NEWLINE_Socialment es divideixen en dues classes, noions i no nobles, i esclaus. S\'organitzaven en ulus, clans i confederacions cl\xc3\xa0niques, que rebutjaren iacuts i evenkis cap al nord. Tamb\xc3\xa9 fabricaven bratstisch, objectes de ferro damasquinats en argent. Les principals tribus s\xc3\xb3n els bulaget, ekhirit, khorunt i khongodor, amb alguns evenkis mongolitzats. Entre els segles II i IV formaren part dels estats Xianbei, Ruanruan i Tujue._NEWLINE_Religiosament, inicialment eren xamanistes. Creien que el m\xc3\xb3n era una espessa tassa invertida i que comprenia tres parts i que comprenia tres parts: el M\xc3\xb3n de Dalt (la volta del cel), el M\xc3\xb3n Central (la terra) i el M\xc3\xb3n de Baix. Las terra sura sobre un element l\xc3\xadquid, suportada per un monstre gegant\xc3\xad (una tortuga), els moviments dels quals s\xc3\xb3n la causa dels terratr\xc3\xa8mols. El M\xc3\xb3n de Baix, unit a la Terra pel Pilar del M\xc3\xb3n, compr\xc3\xa8n 17 llits; del Centre de la Terra sorgia un Arbre C\xc3\xb2smic, on al cim hi resideix la morada dels d\xc3\xa9us. Els Tres Mons s\xc3\xb3n habitats tant per d\xc3\xa9us com per esperits; hi ha 99 d\xc3\xa9us, 55 "d\xc3\xa9us blancs de l\'Oest", que s\xc3\xb3n ben\xc3\xa8vols, i 44 "d\xc3\xa9us negres de l\'Orient", que s\xc3\xb3n malvats. El cap dels d\xc3\xa9us blancs \xc3\xa9s el Senyor Erlen.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que oficialment formaven part dels imperis de Gengis Khan el 1230 i de l\'Imperi dels Khans de la Xina, en la pr\xc3\xa0ctica es mantingueren independents, b\xc3\xa9 que no formaren cap estructura estatal organitzada. Tamb\xc3\xa9 formaren part de l\'Imperi dels Oirats i dels Calmucs. Les dones eren gaireb\xc3\xa9 esclaves, i feien \xc3\xaddols de feltre, fusta, llauna o pells pintats amb carb\xc3\xb3._NEWLINE_Cap al 1600, quan els russos comen\xc3\xa7aren a penetrar al territori, els monjos tibetans i mongols hi predicaren el budisme lamaista. El seu nou cap religi\xc3\xb3s era el bandido jambo lama i residia a un monestir vora el llac Gussinoga. Aix\xc3\xb2 provocaria canvis en llur sistema tradicional, creant l\'estratificaci\xc3\xb3 social i iniciant el feudalisme; alhora, es cohesionaven com a naci\xc3\xb3._NEWLINE_Simult\xc3\xa0niament, els primers cosacs russos s\'establiren a Orient, i el 1631 fortificaren amb una palissada l\'establiment de Bratskij Ostrog, que era un centre comercial. Aix\xc3\xb2 facilitaria que el 1644 els buriats se sotmetessin al tsar de R\xc3\xbassia._NEWLINE_Fins aleshores no es diferenciaven gaire dels altres mongols. Del 1658 al 1696 foren governats per un voivoda rus resident al fort de Verkhneudinsk, per\xc3\xb2 els buriats seguiren organitzats en taishis, i governats per un Consell d\'Ancians. Amb els establiments militars arribaren els colons russos: personal militars, cosacs i pagesos, que ocuparen les millors terres, cosa que provoc\xc3\xa0 una revolta buriata a l\'estepa de Balagansk. M\xc3\xa9s tard, el 1696, els cosacs de Transbaik\xc3\xa0lia i els streltsy es revoltaren contra el voivoda d\'Irkutsk (centre administratiu, militar i comercial en territori buriat) i en setjaren la ciutat._NEWLINE_Durant el segle XVIII els ekhint-buriat vivien dispersats en els boscos com a ca\xc3\xa7adors n\xc3\xb2mades dividits en clans rivals. Un cop sotmesos, intentaren destruir llur organitzaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 s\'adaptaren. Els onze clans khori, a l\'est del Baikal, eren grans ramaders que fugiren de sotmetre\'s als mongols i manx\xc3\xba, de manera que trobaran en el tsar un protector acceptable que vivia lluny, ra\xc3\xb3 per la qual se\'n sotmetran de manera volunt\xc3\xa0ria inicialment. La seva estructura social era ben jerarquitzada i estructurada com a garantia d\'ordre i solidaritat contra el khalkha, i llurs tropes a cavall una reserva per al tsar._NEWLINE_Durant el segle XVIII i la primera meitat del segle XIX s\'incorporaren al sistema econ\xc3\xb2mic rus. Els buriats foren obligats a pagar l\'iasak (impost en diners) en farratges i ramat en comptes d\'una esp\xc3\xa8cie en pells, com feien els evenkis que vivien a la regi\xc3\xb3. Pels tractats de Nertxinsk del 1689 i de Kiakhta del 1727, pel qual es fixaren definitivament les fronteres russoxineses, foren dominats definitivament per R\xc3\xbassia, ja que els xinesos renunciaren a llurs pretensions a la zona, i intentaren emprar-los com a intermediaris i mitjancers amb els altres pobles mongols per tal d\'incorporar-los a la seva causa. Tamb\xc3\xa9 s\'hi constru\xc3\xafren molts datsans (monestirs lamaistes)._NEWLINE_El desenvolupament de la regi\xc3\xb3 pels comerciants russos amb Xina i Mong\xc3\xb2lia facilit\xc3\xa0 el fet que el 1760 el comer\xc3\xa7 de Kiakhta reun\xc3\xads el 67% del comer\xc3\xa7 total de R\xc3\xbassia amb \xc3\x80sia. Alhora, el govern rus de Caterina la Gran promogu\xc3\xa9 la difusi\xc3\xb3 del budisme, per\xc3\xb2 intent\xc3\xa0 limitar la influ\xc3\xa8ncia de la jerarquia mong\xc3\xb2lica en els afers religiosos buriats. Per aquest motiu, el 1764 el cap del monestir de Colgol, el lama Zajaev, fou nomenat cap suprem dels budistes buriats, cap espiritual amb el t\xc3\xadtol de bandido chambo lama; aprofitant la protecci\xc3\xb3 del govern rus els clergues budistes lluitaren ferotgement contra el xamanisme._NEWLINE_Els budistes es refor\xc3\xa7aren amb l\'arribada del Tibet el 1812 de 150 lames, cosa que els faria religi\xc3\xb3 majorit\xc3\xa0ria entre els buriats, tot i que en el segle XVIII els ortodoxos ja havien establit missions, i que per la mateixa \xc3\xa8poca els protestants anglesos una altra, que funcionar\xc3\xa0 fins al 1842. Endem\xc3\xa9s, des del 1766 els buriats foren organitzats en una tropa especial, semblant a la dels cosacs, de quatre regiments comandats per un hetman, i que pel 1851 entraren a formar part de les tropes cossaques de Transbaik\xc3\xa0lia. _NEWLINE_D\'acord amb l\'Estatut d\'Administraci\xc3\xb3 dels Pobles No Russos del 1822, anomenat Estatut Speransky, les Dumes de les Estepes, encap\xc3\xa7alades pels taisha, representants de l\'administraci\xc3\xb3 local, esdevingueren Ag\xc3\xa8ncies Buriates. L\'ulus fou considerat com a base de tota la comunitat buriata, i agrupats en vedomstva. Tamb\xc3\xa9 es crearen tribunals regulats pels grups agnaticis, per\xc3\xb2 les causes pol\xc3\xadtiques i penals restaren sota la jurisdicci\xc3\xb3 dels tribunals russos. El 1853 el govern rus public\xc3\xa0 un ordenament jur\xc3\xaddic relatiu a la limitaci\xc3\xb3 a 34 monestirs amb 285 monjos (abans de la limitaci\xc3\xb3 els lames eren uns 4.500 arreu del pa\xc3\xads). La sedentaritzaci\xc3\xb3 progressiva els va dur a practicar l\'agricultura i una economia comercial i artesanal._NEWLINE_Durant la segona meitat del segle XIX, foren v\xc3\xadctimes del proc\xc3\xa9s de desenvolupament capitalista, aix\xc3\xad com de l\'extracci\xc3\xb3 d\'or que arrib\xc3\xa0 a 557 quilos l\'any el 1880-1890, aix\xc3\xad com la construcci\xc3\xb3 de molins i saboneres. Per\xc3\xb2 les expropiacions de terres als n\xc3\xb2mades i els intents de conversi\xc3\xb3 a l\'ortod\xc3\xb2xia provocaren malestar i consci\xc3\xa8ncia \xc3\xa8tnica al voltant del lamaisme, sobretot entre els khori, mentre els akhirit, xamanistes, foren m\xc3\xa9s propensos a la russificaci\xc3\xb3._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 del Ferrocarril Transsiberi\xc3\xa0 del 1891 al 1905 contribu\xc3\xad al creixement industrial i comercial de la vila de Verkhneudinsk. S\'inici\xc3\xa0 l\'explotaci\xc3\xb3 i tractament del carb\xc3\xb3, per\xc3\xb2 els buriats continuaren vivint de la ramaderia. Tot i aix\xc3\xad, a finals del segle XIX la gran majoria dels buriats s\'havia sedentaritzat, sobretot merc\xc3\xa8 la reforma del volost (districte rural), cosa que facilit\xc3\xa0 l\'opressi\xc3\xb3 administrativa i policial. El 53% de les terres buriates d\'Irkutsk i el 36% de les de Transbaik\xc3\xa0lia (gubernia que englobava els buriats), havien estat expropiades i entregades als colonitzadors russos, cosa que provoc\xc3\xa0 malestar i formaci\xc3\xb3 del moviment nacional. Per aix\xc3\xb2 el 1904 tot el pa\xc3\xads fou posat sota la llei marcial._NEWLINE_Entre el 1902 i el 1904 es formaren els primers grups socialdem\xc3\xb2crates, liderats pels exiliats russos I. V. Babuixkin, V. K. Kurnatovsky i Em. Jaroslavsky. M\xc3\xa9s tard se\'ls un\xc3\xad el primer socialdem\xc3\xb2crata buriat, Ts. Ts. Ranzhurov. Tamb\xc3\xa9 es formaren els primers cercles panmongolistes, encoratjats pels japonesos, dirigits per Bazar Baraadin (qui va crear un alfabet llat\xc3\xad adaptat al mongol modernitzat), Elbegdorj Rinchino, i Ts. Jamtsarano, tots ells educats en universitats russes. _NEWLINE_Durant la revoluci\xc3\xb3 del 1905-1907 s\'hi al\xc3\xa7aren els treballadors industrials, ferroviaris, minaires, buscadors d\'or i pagesos, dirigit pels grups bolxevics de Verkhneudinsk i Mysovsk, que formaven part del Comit\xc3\xa8 de l\'Oblast Transbaikal del Partit Obrer Socialdem\xc3\xb2crata Rus, que formaren comit\xc3\xa8s de vaga i cossos armats. Pagesos russos i buriats ocuparen els terres dels monestirs i dels parents del tsar, i rebutjaren pagar tributs i c\xc3\xa0rregues. Tamb\xc3\xa9 es formaren el 1905 els Congressos Buriats a Verkhneudinsk, Txita i Irkutsk, on demanaren autogovern i el retorn de les terres arrabassades per la colonitzaci\xc3\xb3. Els revolucionaris, per\xc3\xb2, foren reprimits per les tropes tsaristes. _NEWLINE_Quan esclat\xc3\xa0 la Primera Guerra Mundial, els cosacs buriats foren mobilitzats al front, i molts buriats foren mobilitzats per a treballar en la rereguarda.'