b'\n_START_ARTICLE_\nFrancesc Xavier Bult\xc3\xb3 i Marqu\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nDades familiars\n_START_PARAGRAPH_\nFrancesc Xavier Bult\xc3\xb3 era el petit de sis germans, pertanyent per l\xc3\xadnia materna a la quarta generaci\xc3\xb3 d\'una nissaga d\'empresaris t\xc3\xa8xtils i terratinents de la zona de Vilanova i la Geltr\xc3\xba, al Garraf, instaurada el 1830 pel seu besavi Isidre. Indi\xc3\xa0 enriquit a Cuba, un cop tornat a casa Isidre Marqu\xc3\xa8s invert\xc3\xad part de la seva fortuna en una f\xc3\xa0brica de teixits de cot\xc3\xb3 que fund\xc3\xa0 a Vilanova i la Geltr\xc3\xba i en diversos terrenys agr\xc3\xadcoles destinats al conreu de la vinya, repartits entre Cubelles i Cunit. Aquells terrenys foren l\'origen de la coneguda Masia Sant Antoni, la qual pass\xc3\xa0 a la hist\xc3\xb2ria m\xc3\xa9s d\'un segle despr\xc3\xa9s quan Paco Bult\xc3\xb3, a qui li correspongu\xc3\xa9 per her\xc3\xa8ncia, la popularitz\xc3\xa0 en associar-la a les seves activitats amb el motociclisme i la marca Bultaco._NEWLINE_D\'entre els avantpassats de Paco Bult\xc3\xb3 cal destacar-ne el seu avi Manuel Marqu\xc3\xa8s, fill d\'Isidre, qui fou nomenat president de la Companyia dels Ferrocarrils de Madrid a Saragossa i a Alacant i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de la l\xc3\xadnia que passa per la costa del Garraf en direcci\xc3\xb3 a Barcelona. Aquesta nova l\xc3\xadnia, amb parada a Vilanova i la Geltr\xc3\xba, benefici\xc3\xa0 enormement les seves f\xc3\xa0briques._NEWLINE_D\'altra banda, d\'entre els seus parents directes \xc3\xa9s especialment recordat el seu germ\xc3\xa0 Josep Maria, mort el 9 de maig de 1977 a Barcelona en un atemptat atribu\xc3\xaft a Ex\xc3\xa8rcit Popular Catal\xc3\xa0 que mai no va ser reivindicat.\n_START_SECTION_\nMatrimoni i descend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nCasat el 16 de juny de 1947 amb l\'arist\xc3\xb2crata barcelonina In\xc3\xa9s Sagnier (descendent per l\xc3\xadnia materna de Ferran I de Lle\xc3\xb3 i Castella), la nissaga del matrimoni la formen deu fills i nombrosos n\xc3\xa9ts, entre els quals n\'hi ha de famosos com ara el seu fill \xc3\x81lvaro Bult\xc3\xb3 (aventurer mort el 2013 mentre feia paracaigudisme extrem) o els seus n\xc3\xa9ts Daniel Oliver, Miki Arpa i Sete Gibernau, destacats pilots de velocitat Extreme, enduro i MotoGP respectivament. Altres parents seus que triomfaren com a pilots fa anys s\xc3\xb3n Ignasi Bult\xc3\xb3 (el seu fill gran), Joan Soler Bult\xc3\xb3 i Oriol Puig Bult\xc3\xb3 (nebots) i Manuel Soler (renebot)._NEWLINE_Finalment, el seu fill Patrici \xc3\xa9s el Cap de Biologia de l\'Aqu\xc3\xa0rium de Barcelona i el petit, Francesc Xavier Curro, \xc3\xa9s campi\xc3\xb3 estatal d\'esqu\xc3\xad i Director General de Bultaco Motors, empresa nascuda el maig de 2014 que far\xc3\xa0 ren\xc3\xa9ixer la hist\xc3\xb2rica marca.\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDes de ben jove, Francesc Xavier Bult\xc3\xb3 sent\xc3\xad una gran afecci\xc3\xb3 per les motocicletes. El 1926, a 14 anys, ja estava subscrit a la revista The Motorcycle i qued\xc3\xa0 atrapat per l\'ambient motociclista de Barcelona: tot tornant de l\'escola, admirava les Norton exposades a la botiga del Passeig de Gr\xc3\xa0cia, les BSA al carrer Proven\xc3\xa7a, les Rudge i Ariel a la cantonada dels carrers de Mallorca amb Pau Claris i, ben a prop, les FN. All\xc3\xad conegu\xc3\xa9 a Fernando Aranda, fam\xc3\xb3s pilot de l\'\xc3\xa8poca, que hi treballava d\'aprenent._NEWLINE_Aquell mateix any es compr\xc3\xa0 un velomotor DKW de politges per 300 pessetes (uns 1,80 euros al canvi) amb el qual comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a experimentar idees t\xc3\xa8cniques. El 1929, despr\xc3\xa9s de presenciar el Gran Premi d\'Europa al circuit de l\'Ametlla del Vall\xc3\xa8s, descobr\xc3\xad la seva gran afecci\xc3\xb3 pel motociclisme de velocitat i es f\xc3\xa9u soci del Reial Moto Club de Catalunya, comen\xc3\xa7ant la seva carrera de pilot. A 18 anys debut\xc3\xa0 a les curses amb un nom figurat: "Francisco Roig", tot pilotant una AJS 350. A la segona cursa que corregu\xc3\xa9 adopt\xc3\xa0 un pseud\xc3\xb2nim: Patek, inspirat en un rellotge que li agradava: Patek Philipe. Tenia una bona t\xc3\xa8cnica i el 1935 fou Campi\xc3\xb3 de Catalunya i d\'Espanya amateur amb una Velocette 90 Plus. L\'afecci\xc3\xb3 per la velocitat l\'acompanyaria tota la vida i segu\xc3\xad competint-hi durant anys (el 1948 fou Campi\xc3\xb3 d\'Espanya de 250cc, amb Montesa).\n_START_SECTION_\nPrimers negocis\n_START_PARAGRAPH_\nDecidit a estudiar all\xc3\xb2 que m\xc3\xa9s li agradava, la mec\xc3\xa0nica, curs\xc3\xa0 les carreres de perit i d\'enginyer industrial, obtenint el t\xc3\xadtol d\'enginyer. Tot just acabada la carrera, fund\xc3\xa0 (amb un capital de 160.000 pessetes) l\'empresa Barella i Bult\xc3\xb3, S.L., en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb un seu amic i company d\'estudis, Antoni Barella, en uns terrenys cedits per son pare a Vilanova i la Geltr\xc3\xba. L\'empresa es dedicava a la fabricaci\xc3\xb3 de pistons i segments destinats als \xc3\xa8mbols dels motors de combusti\xc3\xb3 interna. Temps a venir, aquella empresa, reconvertida a Fundaciones Industriales, SA (FISA), esdevingu\xc3\xa9 el principal subministrador de la ind\xc3\xbastria estatal d\'automoci\xc3\xb3, arribant fins i tot a exportar a Alemanya un cop s\'associ\xc3\xa0 amb l\'empresa alemanya Mahle._NEWLINE_Amb FISA no satisfeia, per\xc3\xb2, la seva afecci\xc3\xb3 per les motos i, despr\xc3\xa9s de participar en diverses curses per a con\xc3\xa8ixer a fons la problem\xc3\xa0tica de la construcci\xc3\xb3 d\'aquests vehicles, decid\xc3\xad passar a fabricar-ne ell. Per\xc3\xb2 necessitava alg\xc3\xba que pos\xc3\xa9s en pr\xc3\xa0ctica les seves idees.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de Montesa\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1944, Pere Permanyer cercava suport financer entre l\'entorn familiar per a desenvolupar el seu projecte de construir petits motors auxiliars per a bicicletes, quan un seu amic anomenat Jasu (Josep Antoni Soler Urgell) li parl\xc3\xa0 d\'un cunyat seu, un tal Francesc Xavier Bult\xc3\xb3, jove enginyer copropietari de l\'empresa Barella i Bult\xc3\xb3 i que era un apassionat de les motocicletes. Un cop coneguts tots dos joves empresaris, sense gaires converses decidiren d\'associar-se per a construir quelcom encara indeterminat, per\xc3\xb2 mentre Permanyer pensava en motors, Bult\xc3\xb3 volia fer motos. \xc2\xabSi feu motos, jo m\'hi apunto!\xc2\xbb Finalment, Permanyer hi acced\xc3\xad. _NEWLINE_Als anys de postguerra hi havia gran escassetat i calia fer-s\'ho tot un mateix, per\xc3\xb2 Bult\xc3\xb3 i Permanyer tingueren la sort que Manuel Gir\xc3\xb3, un altre apassionat de les motos i conegut del primer, els vengu\xc3\xa9 una partida de volants magn\xc3\xa8tics Bosch que havia importat per mirar de construir motos, sense poder tirar endavant el seu projecte, juntament amb una partida de tub per als bastidors i les matrius per a fabricar la forquilla de la suspensi\xc3\xb3 anterior._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, Bult\xc3\xb3 li deman\xc3\xa0 al seu nebot Joan Soler Bult\xc3\xb3 un velomotor que li havia regalat feia poc i el prengu\xc3\xa9 de base per a la seva primera motocicleta. Es tractava d\'un Motob\xc3\xa9cane B1V2 GR38, comprat a Perpiny\xc3\xa0, el qual an\xc3\xa0 desmuntant i tornant a muntar per tal d\'aprofitar-ne el que podia. En paraules seves: \xc2\xabLa primera Montesa fou en part el que vaig voler i en part el que vaig trobar. El motor i el canvi els vaig "afusellar", no eren id\xc3\xa8ntics per\xc3\xb2 retiraven molt a la Motob\xc3\xa9cane\xc2\xbb. Durant aquell any, 1944, s\'acab\xc3\xa0 de desenvolupar la moto i el 1945 s\'inscrigu\xc3\xa9 en una prova de regularitat per a provar-la en competici\xc3\xb3. Finalment, el 17 de juny de 1945 es present\xc3\xa0 la primera Montesa, una 98 cc, a la Fira de Mostres de Barcelona, comen\xc3\xa7ant aix\xc3\xad la hist\xc3\xb2ria d\'una marca que ha arribat als nostres dies.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88xits esportius\n_START_PARAGRAPH_\nPaco Bult\xc3\xb3 practic\xc3\xa0 activament el motociclisme i l\'automobilisme durant anys. A banda del campionat d\'Espanya de velocitat que aconsegu\xc3\xad el 1948, guany\xc3\xa0 les curses dels circuits de la Casa de Campo i Basurto-Zorroza-Castrejana, la Pujada a Vallvidrera i la Cuesta de Santo Domingo el 1947. Competint en regularitat, aconsegu\xc3\xad la medalla de bronze als Sis Dies Internacionals de Varese el 1951 i, pel que fa a l\'automobilisme, aconsegu\xc3\xad el segon lloc aquell mateix any i el primer el 1953 al Ral\xc2\xb7li dels Alps. El 1955 aconsegu\xc3\xad la vict\xc3\xb2ria al Ral\xc2\xb7li 1.000 km de la Penya Motorista Barcelona.\n_START_SECTION_\nSortida de Montesa\n_START_PARAGRAPH_\nLa relaci\xc3\xb3 entre Bult\xc3\xb3 i Permanyer fou bona fins a arribar al 1958. Aquell any, Permanyer decid\xc3\xad aplicar restriccions de pressupost al departament de competici\xc3\xb3 de la marca (la nineta dels ulls de Bult\xc3\xb3), ja que volia treure nous models al mercat -aleshores nom\xc3\xa9s tenien la Br\xc3\xado 81 i la 91) i a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s tenia intenci\xc3\xb3 d\'instal\xc2\xb7lar-se a Esplugues de Llobregat, en uns terrenys que hi havien comprat poc abans. Aprofitant l\'avinentesa, un directiu de l\'empresa no gaire amic de Bult\xc3\xb3 an\xc3\xa0 burxant Permanyer per tal que tanqu\xc3\xa9s el departament de curses, adduint que empreses com ara Moto Guzzi, Gilera i M\xc3\xb2ndial ja ho havien fet. _NEWLINE_Permanyer es deix\xc3\xa0 conv\xc3\xa8ncer i a la reuni\xc3\xb3 del consell d\'administraci\xc3\xb3 de finals d\'abril de 1958 anunci\xc3\xa0 que Montesa no participaria en les 24 Hores de Montju\xc3\xafc, cursa que era priorit\xc3\xa0ria per a Bult\xc3\xb3 i per la qual ja havia preparat una 175 cc de 60x60 que prometia molt. Fidel a la seva m\xc3\xa0xima, \xc2\xabEl mercat segueix la bandera de quadres\xc2\xbb, Bult\xc3\xb3 abandona l\'empresa. En paraules seves: \xc2\xabNo m\'ho vaig pensar dues vegades i me\'n vaig anar\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de Bultaco\n_START_PARAGRAPH_\nPoc despr\xc3\xa9s de plegar de Montesa, un petit grup d\'enginyers, t\xc3\xa8cnics, pilots i treballadors de la casa decid\xc3\xad d\'oferir-li un sopar d\'homenatge en un restaurant proper a Santa Creu d\'Olorda, i justament all\xc3\xa0, entre plat i plat, sorg\xc3\xad la idea de crear una nova f\xc3\xa0brica de motos. Els seus fidels seguidors li deien: \xc2\xabAix\xc3\xb2 no pot ser, volem c\xc3\xb3rrer curses i fer-ho amb vost\xc3\xa8!\xc2\xbb Tot i que Bult\xc3\xb3 en un principi no ho veia gens clar, aconseguiren conv\xc3\xa8ncer-lo._NEWLINE_El 17 de maig de 1958, just quan feia els 46 anys, Francesc Xavier Bult\xc3\xb3 fund\xc3\xa0 la Compa\xc3\xb1\xc3\xada Espa\xc3\xb1ola de Motores, SA (CEMOTO) amb un capital social de mig mili\xc3\xb3 de pessetes, en companyia d\'un grup d\'ex-treballadors de Montesa que el seguiren en aquella nova aventura. La nova empresa s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 al Mas Casellas, una masia enmig d\'unes vinyes que havien adquirit a Sant Adri\xc3\xa0 de Bes\xc3\xb2s (la finca, coneguda tamb\xc3\xa9 com a Can Sambr\xc3\xb3 o Can Mantega, estava situada al costat de les vies de tren de la l\xc3\xadnia Barcelona-Matar\xc3\xb3, al nord-est de l\'actual barri de La Mina). Molt prec\xc3\xa0riament, el taller el muntaren al trull, la foneria al graner i l\'oficina t\xc3\xa8cnica, m\xc3\xa9s endavant, als dormitoris. Tot i les mancances inicials, en nom\xc3\xa9s quatre mesos tingueren a punt el primer prototipus de motocicleta, que fou provat per Bult\xc3\xb3 la nit del 3 d\'octubre d\'aquell any. Seguiren evolucionant-lo fins que al febrer de 1959 l\'enllestiren, presentant-lo als mitjans de comunicaci\xc3\xb3 el 24 de mar\xc3\xa7. Acabava de n\xc3\xa9ixer la primera moto de Bultaco, la Tralla 101. _NEWLINE_Com a an\xc3\xa8cdota el nom de la nova marca, Bultaco, se l\'havia inventat ja feia anys el mateix Bult\xc3\xb3 per a fer-lo servir com a adre\xc3\xa7a telegr\xc3\xa0fica per tal de comunicar-se amb l\'alemanya Mahle pels afers de la seva empresa, FISA, i eren les quatre primeres lletres del seu cognom seguides de les tres darreres del nom, Paco. Pel que fa a l\'anagrama, el fam\xc3\xb3s "dit rampant", fou tamb\xc3\xa9 idea seva i l\'havia vist fer per primer cop al pilot brit\xc3\xa0nic de motociclisme David Whitworth, quan indicava als mec\xc3\xa0nics dels boxes que tot li anava b\xc3\xa9. Aquell gest, aleshores no gens com\xc3\xba, l\'havia apr\xc3\xa8s aquest pilot de la seva estada a la RAF, on els pilots d\'avions el feien servir abans d\'envolar-se per tal d\'indicar al personal de terra que estaven a punt i ja els podien treure les falques de les rodes.'