b"\n_START_ARTICLE_\nTor\xc3\xads\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nSituat en els confins amb la Foia de Bunyol encara que pertany a la Ribera Alta. El relleu \xc3\xa9s ondulat, com la majoria de la zona del piedmont de l'interior valenci\xc3\xa0, i tot just \xc3\xa9s accidentat per algunes llomes i turons d'orientaci\xc3\xb3 ib\xc3\xa8rica i de materials cret\xc3\xa0cics. L'altitud mitjana del piedmont en la part que correspon a Tor\xc3\xads, es troba entre les corbes de nivell dels 280 m i els 190 m, en descens d'oest a a est. _NEWLINE_Arrecerats a la ribera del riu Magre, la superf\xc3\xadcie presenta cims que si fa no fa voregen els 300 m d'altitud com ara les serres del Castellet (342 msnm), del Canyamar, del Portell, la muntanya del Calahuet o els Molets. En els turons i muntanyes creixen alguns pins i mates._NEWLINE_Tor\xc3\xads pertany a la subcomarca de la Vall dels Alcalans.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria i or\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nAls jaciments del Montrot\xc3\xb3n, l'Alt del Coll dels Barracons, l'Olivereta del Canyamar, Car\xc3\xa8ncia, Sabotxa i del Castellet hi ha deixalles del Bronze valenci\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 hi deixaren petjada ibers, romans i musulmans. _NEWLINE_Jaume I, el 15 d'abril del 1275, confirm\xc3\xa0 a na Garcia Gombald la donaci\xc3\xb3 del castell de Tor\xc3\xads que f\xc3\xa9u a son pare, Gombald (altres citen Gerard) d'Enten\xc3\xa7a quan la conquesta. Consecutivament va passar pels senyorius de Pere d'H\xc3\xadxar, na Blanca, esposa de Jaume el Just, l'infant Alfons, o la fam\xc3\xadlia Mercader; el 18 de maig del 1355 l'infant Joan, lloctinent de Pere IV, va vendre a Raimon de Tor\xc3\xads la jurisdicci\xc3\xb3 del castell; despr\xc3\xa9s pass\xc3\xa0 al duc de Gandia i, finalment, ja convertit en cap de la baronia del seu nom, al marqu\xc3\xa8s de B\xc3\xa8lgida. _NEWLINE_L'expulsi\xc3\xb3 morisca, com a la resta del Pa\xc3\xads, fou desastrosa per a Tor\xc3\xads, que va veure sortir 200 dels seus fills; desfeta que intentaren pal\xc2\xb7liar amb sengles cartes pobles Carles de Borja (7 de mar\xc3\xa7 de 1611) i Jaume de Borja i Centelles, catorze anys despr\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva economia es basa fonamentalment en l'agricultura. La superf\xc3\xadcie conreada s'eleva al 73,1% de la total del terme. En els cultius de sec\xc3\xa0 predominen vinyes, oliveres, fruiteres i cereals. La vinya \xc3\xa9s el principal cultiu i es destina tant a vinificaci\xc3\xb3 com a ra\xc3\xafm de taula. El vi \xc3\xa9s embotellat per un celler cooperatiu a la qual estan associats la majoria de viticultors de la poblaci\xc3\xb3. En terrenys de regadiu, tant en la zona del riu Magre com en el pla de la Masia de Calabarra es conreen tarongers, fruiters, blat de moro, hortalisses i altres productes. La ramaderia compta amb caps de bov\xc3\xad, porc\xc3\xad i ruscs. La ind\xc3\xbastria \xc3\xa9s poc important.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc3\x9altims processos electorals\n_START_PARAGRAPH_\nEleccions auton\xc3\xb2miques de 24 de maig de 2015:\xc2\xa0https://resultados.elpais.com/elecciones/2015/autonomicas/17/46/248.html_NEWLINE_Eleccions generals de 2015:\xc2\xa0https://resultados.elpais.com/elecciones/2015/generales/congreso/17/46/248.html_NEWLINE_Eleccions generals de 2016:\xc2\xa0https://resultados.elpais.com/elecciones/2016/generales/congreso/17/46/248.html\n_START_SECTION_\nMonuments\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli antic, d'origen \xc3\xa0rab, mant\xc3\xa9 la flaire d'aquells, els seus carrers estrets i costeruts on trobem l'ampuixarra i el castell, de petites dimensions i del qual nom\xc3\xa9s resten els fonaments d'un parell de torres i restes de la muralla. De la resta del patrimoni toris\xc3\xa0 citarem:\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nEls menjars t\xc3\xadpics s\xc3\xb3n: paella de conill i pollastre amb pilotes, arr\xc3\xb2s amb bledes, paella de tomaca amb pimentons i caragols o la jaranga acompanyats pels vins del poble i complementats amb pastissos de moniato, coques fines o magdalenes."