b"\n_START_ARTICLE_\nSimfonia n\xc3\xbam. 1 (Xostak\xc3\xb3vitx)\n_START_SECTION_\nOrigen i context\n_START_PARAGRAPH_\nXostak\xc3\xb3vitx va n\xc3\xa9ixer a Sant Petersburg (R\xc3\xbassia) el 1906 en una fam\xc3\xadlia de cert nivell intel\xc2\xb7lectual, va comen\xc3\xa7ar a rebre lli\xc3\xa7ons de piano de la seva mare, revelant-se molt aviat com un nen prodigi, tant com a pianista com a compositor. Als 13 anys va ingressar al Conservatori de la seva ciutat natal, en aquell temps dirigit per Aleksandr Glazunov, que va avalar la carrera acad\xc3\xa8mica del jove m\xc3\xbasic. Va tenir com a professors, entre d'altres, a: Leonid Nikol\xc3\xa0iev (piano), Nikolai Sokolov (contrapunt i fuga) i Maximilian Steinberg (composici\xc3\xb3). Bon estudiant, nom\xc3\xa9s va suspendre l'assignatura de Metodologia marxista._NEWLINE_Per la graduaci\xc3\xb3, amb nom\xc3\xa9s 19 anys, el seu exercici fou una simfonia: la seva primera simfonia en fa menor. Tot i que Xostak\xc3\xb3vitx va escriure aquesta pe\xc3\xa7a per a la seva cerim\xc3\xb2nia de graduaci\xc3\xb3 de la classe de composici\xc3\xb3 de Maximilian Steinberg, alguns dels materials poden haver sigut d'una data molt anterior. Quan la tieta del compositor, Nadezhda Galli-Shohat, va escoltar per primera vegada l'obra en la seva estrena americana de Leopold Stokowski i l'Orquestra de Filad\xc3\xa8lfia, hi va recon\xc3\xa8ixer molts fragments que Dmitri com a nen. Alguns d'aquests fragments es van associar amb la narraci\xc3\xb3 de la faula d'Isop de La Cigala i la Formiga de Jean de La Fontaine i de La Sireneta de Hans Christian Andersen._NEWLINE_S'han fet paral\xc2\xb7lelismes amb l'edat del compositor en la presentaci\xc3\xb3 de la seva primera simfonia i la que tenia el seu mestre Glazunov, que tamb\xc3\xa9 fou un nen prodigi i que va estrenar la seva primera simfonia encara m\xc3\xa9s jove, als setze anys. Glazunov va poder haver reconegut en Xostak\xc3\xb3vitx un ress\xc3\xb2 de si mateix. Com a director del Conservatori de Petrograd, Glazunov havia seguit el progr\xc3\xa9s de Xostak\xc3\xb3vitx des de la seva entrada a l'edat de 13 anys. Ell tamb\xc3\xa9 va organitzar l'estrena de la simfonia de Xostak\xc3\xb3vitx, que va tenir lloc 44 anys despr\xc3\xa9s de la de Glazunov i presentada en la mateixa sala. En un altre cas de semblan\xc3\xa7a amb la vida primerenca de Glazunov, la simfonia va causar gaireb\xc3\xa9 tanta sensaci\xc3\xb3 com l'aparici\xc3\xb3 de la jove Xostak\xc3\xb3vitx a l'escenari fent anar maldestrament la seva batuta.\n_START_SECTION_\nRepresentacions\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'estrena, la primera simfonia va constituir un gran \xc3\xa8xit, amb els mitjans culturals oficials de la rep\xc3\xbablica, exultants, creien haver trobat al primer gran autor musical de la nova R\xc3\xbassia sovi\xc3\xa8tica.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi musical\n_START_PARAGRAPH_\nManejant amb vivesa extraordin\xc3\xa0ria tant el drama i la trag\xc3\xa8dia, com la m\xc3\xa9s fina s\xc3\xa0tira, l'obra es presenta en quatre moviments, executant-se els dos \xc3\xbaltims sense interrupci\xc3\xb3. En el primer (Allegretto - Allegro non troppo) es desenvolupa des de l'Allegretto partint del di\xc3\xa0leg entre fagots i trompetes fins a desembocar en una jovial marxa, entrant d'aquesta manera en el segon tema a destacar: un vals amb motius que es podran sentir en posteriors composicions._NEWLINE_El segon moviment (Allegro) comen\xc3\xa7a amb un fren\xc3\xa8tic scherzo que d\xc3\xb3na pas al piano que executa r\xc3\xa0pides escales abans d'arribar a melodies una mica m\xc3\xa9s ombr\xc3\xadvoles; el fagot ens torna al motiu (allegro) inicial mentre el piano i els violins inicien els acords finals envoltats pel fons del vent de fusta, cordes i triangle._NEWLINE_Amb un sol d'obo\xc3\xa8, l\xc3\xbagubre, comen\xc3\xa7a el tercer moviment (Lento) que amb el suport continu de les cordes en pianissimo, desemboca en un redoblament de tambor que ens introdueix a l'\xc3\xbaltim moviment de la simfonia (Allegro molto - Lento - Allegro molto). Despr\xc3\xa9s d'un fosc passatge de les cordes s'entra en una melodia molt r\xc3\xa0pida del clarinet i la corda que va in crescendo fins a arribar a un furi\xc3\xb3s cl\xc3\xadmax, descendint despr\xc3\xa9s a una calma interrompuda per un fort\xc3\xadssim solo de timbal que ens encamina cap a la coda final, en la que la secci\xc3\xb3 de metalls compon fanf\xc3\xa0rries sobre els creixents i virtuosos motius de les cordes._NEWLINE_La Primera Simfonia mostra la influ\xc3\xa8ncia de Petruixka de Stravinski, de la Simfonia cl\xc3\xa0ssica de Prok\xc3\xb3fiev i del teatre rus de l'\xc3\xa8poca, aix\xc3\xad com la de Txaikovski, sobretot en la segona meitat de la simfonia. Elements de Petruixka s\xc3\xb3n evidents en l'obertura, amb el seu solo de fagot, que porta a un tema de marxa pel clarinet, seguit d'un vals introdu\xc3\xaft per la flauta._NEWLINE_A causa de la mentalitat tradicionalista del Conservatori, Xostak\xc3\xb3vitx no va descobrir la m\xc3\xbasica d'\xc3\x8dgor Stravinski fins a la seva adolesc\xc3\xa8ncia. L'efecte d'escoltar aquesta m\xc3\xbasica va ser instant\xc3\xa0nia i radical, i les composicions de Stravinski van seguir mantenint una influ\xc3\xa8ncia considerable sobre Xostak\xc3\xb3vitx. La influencia de Petruixka es nota sobretot en la promin\xc3\xa8ncia de la part de piano a la seva orquestraci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 pel to general de la s\xc3\xa0tira en la primera meitat de la simfonia."