b'\n_START_ARTICLE_\nBarlaam i Josafat\n_START_SECTION_\nLlegenda\n_START_PARAGRAPH_\nLa narraci\xc3\xb3, d\'acord amb la llegenda, diu que el rei Abenner o Avenier de l\'\xc3\x8dndia, cap al segle\xc2\xa0iv, va perseguir els cristians del seu regne, que havia estat evangelitzat per sant Tom\xc3\xa0s ap\xc3\xb2stol. Els astr\xc3\xb2legs van predir que el seu fill es faria cristi\xc3\xa0; per aix\xc3\xb2, i per evitar-ho, el rei va mantenir el seu fill Josafat tancat i a\xc3\xafllat del m\xc3\xb3n. Malgrat aix\xc3\xb2, Josafat va poder entrar en contacte amb l\'eremita cristi\xc3\xa0 Barlaam i es convert\xc3\xad al cristianisme. Llavors, ho proclam\xc3\xa0 i defens\xc3\xa0 la seva nova fe davant del seu pare, que tamb\xc3\xa9 es va convertir, va abdicar en el seu fill i es va retirar al desert a fer vida erem\xc3\xadtica. Josafat, al seu torn, tamb\xc3\xa9 abdic\xc3\xa0 i es retir\xc3\xa0 a viure a l\'ermita del seu mestre Barlaam.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\nLa llegenda grega de Barlaam i Josafat s\'atribueix sovint a sant Joan Damasc\xc3\xa8, al segle VII, per\xc3\xb2 avui es considera que la versi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antiga data del segle XI, quan fou transcrita pel monjo georgi\xc3\xa0 Eutimi d\'Athos. La primera versi\xc3\xb3 cristiana apareix en el poema \xc3\xa8pic georgi\xc3\xa0 Balavariani, del segle X, la qual hauria tradu\xc3\xaft al grec Eutimi, poc abans de morir el 1028. La versi\xc3\xb3 grega fou tradu\xc3\xafda al llat\xc3\xad a Constantinoble cap al 1048 i aviat fou coneguda en tot Europa per la seva inclusi\xc3\xb3 en dues obres de gran difusi\xc3\xb3: el Speculum historiale de Vicen\xc3\xa7 de Beauvais (1190-1264) i la Llegenda \xc3\xa0uria. D\'aqu\xc3\xad seria tradu\xc3\xafda a diverses lleng\xc3\xbces: franc\xc3\xa8s, catal\xc3\xa0, castell\xc3\xa0, etc. En catal\xc3\xa0, Abraham ben Semuel ha-evi ibn Hasday va traduir-la d\'una versi\xc3\xb3 hebrea com El pr\xc3\xadncep i el monjo._NEWLINE_En \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia deriva, mitjan\xc3\xa7ant versions interm\xc3\xa8dies, com l\'\xc3\xa0rab o la georgiana, de la biografia de Buda. Se n\'ha buscat l\'origen directe en un text s\xc3\xa0nscrit del budisme Mahayana, d\'entre els segles II-IV, que, mitjan\xc3\xa7ant una versi\xc3\xb3 maniquea, va arribar a la cultura isl\xc3\xa0mica i es transcrigu\xc3\xa9 a l\'\xc3\xa0rab en el Kitab Bilawhar wa-Yudasaf, text del segle\xc2\xa0viii, escrit a Bagdad._NEWLINE_Ioasaph (en georgi\xc3\xa0 Iodasaph, en \xc3\xa0rab Y\xc5\xabdhasaf o B\xc5\xabdhasaf) deriva del s\xc3\xa0nscrit Bodhisattva, \'\xc3\xa9sser il\xc2\xb7luminat\'.\n_START_SECTION_\n"Canonitzaci\xc3\xb3" dels personatges\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de Barlaam i Josafat es va fer molt popular en l\'edat mitjana, i fou inclosa en la Llegenda \xc3\xa0uria. Encara que no fossin personatges hist\xc3\xb2rics, foren inclosos, sense canonitzaci\xc3\xb3 formal, en els antics martirologis cat\xc3\xb2lics, amb festa el 27 de novembre, encara que no al missal, i als sinaxaris de l\'Esgl\xc3\xa9sia ortodoxa, amb festivitat el 26 d\'agost.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns trets narratius apareixen en obres posteriors: reculls medievals de contes, com el castell\xc3\xa0 de Calila e Dimna o el Sendebar, inclouen versions de la llegenda; la hist\xc3\xb2ria dels tres cofrets, transmesa en la traducci\xc3\xb3 llatina impresa per William Caxton, fou aprofitada per William Shakespeare en el Mercader de Ven\xc3\xa8cia. La hist\xc3\xb2ria de Josafat \xc3\xa9s la base del Segismundo de La vida es sue\xc3\xb1o de Pedro Calder\xc3\xb3n de la Barca. Lope de Vega escrigu\xc3\xa9 el 1611 una com\xc3\xa8dia titulada Barlaan y Josafat, que dramatitza la hist\xc3\xb2ria original; el 1608, Juan de Arce Sol\xc3\xb3rzano va publicar La historia de los dos soldados de Cristo, Barlaan y Josafat.'