b"\n_START_ARTICLE_\nLa noche oscura\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nJoan de la Creu era membre de l'Orde dels Carmelites i un seguidor de les doctrines de santa Teresa de Jes\xc3\xbas. Teresa de Jes\xc3\xbas volia reformar l'Orde dels Carmelites per a emfatitzar la pobresa, l'austeritat i la clausura. Tamb\xc3\xa9 volia reimplantar en els Carmelites l'observaci\xc3\xb3 de la regla primitiva que el papa Eugeni IV va relaxar en 1432. La regla primitiva significava m\xc3\xa9s temps d'oraci\xc3\xb3, estudi i lectures devotes, i posava m\xc3\xa9s enfocament a evangelitzar a la poblaci\xc3\xb3. Els observadors no permetien menjar carn i havien de dejunar molt entre la festa de l'exaltaci\xc3\xb3 de la Santa Creu al setembre i Pasqua. Juntament amb sant Joan de la Creu, santa Teresa va fundar l'Orde dels Carmelites Descal\xc3\xa7os. El qualificatiu \xc2\xabdescal\xc3\xa7os\xc2\xbb venia del costum dels carmelites descal\xc3\xa7os de vestir-se d'una manera m\xc3\xa9s austera i sense sabates._NEWLINE_Les reformes eren molt controvertides entre els carmelites en els anys 70 del segle XVI. Un grup de carmelites va capturar Joan el 2 de desembre de 1576 a la seva llar a \xc3\x80vila i el van portar al monestir de Toledo, on el van mantenir empresonat nou mesos en una petita cel\xc2\xb7la en condicions terribles amb poca llum, menjar i contacte amb l'exterior. Durant el seu temps en el monestir patia molt. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula relata la hist\xc3\xb2ria dels nou mesos que va passar en confinament solitari en el monestir, entre desembre de 1576 i juliol de 1577._NEWLINE_Joan de la Creu era un poeta espanyol fam\xc3\xb3s, celebrat per les seves obres que inclouen C\xc3\xa1ntico espiritual i Noche oscura del alma. El t\xc3\xadtol de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula ve d'un dels seus poemes. Les seves obres m\xc3\xadstiques pertanyen al desenvolupament de l'\xc3\xa0nima i la relaci\xc3\xb3 entre l'\xc3\xa0nima i D\xc3\xa9u. Durant el seu temps en el monestir va memoritzar trenta-un versos de la seva obra C\xc3\xa1ntico espiritual. Molts anys despr\xc3\xa9s va acabar la seva obra. Va escriure totes les seves obres entre 1577 i la seva mort en 1591; llavors, el seu temps en el monestir influ\xc3\xafa en totes les seves obres._NEWLINE_En 1726, el papa Benet XIII va canonitzar Joan. Sant Joan de la Creu \xc3\xa9s un dels trenta-sis doctors de l'Esgl\xc3\xa9sia.\n_START_SECTION_\nAspectes t\xc3\xa8cnics\n_START_PARAGRAPH_\nCarlos Saura va anar alhora el guionista i director de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, Andr\xc3\xa9s Vicente G\xc3\xb3mez el productor i Juan Diego va interpretar el paper de sant Joan de la Creu. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula va participar en el 39\xc3\xa8 Festival Internacional de Cinema de Berl\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nSinopsi\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xbanica vegada que es veuen imatges de la ciutat de Toledo \xc3\xa9s al principi de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. La primera escena de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula \xc3\xa9s el viatge de Juan cap al monestir de Toledo com a presoner. S'observa una vista de la ciutat de Toledo en les primeres hores del mat\xc3\xad des de les muntanyes. Joan porta una bena perqu\xc3\xa8 no pugui saber on va. _NEWLINE_Joan entra en el monestir i un frare li lleva la seva bena davant de tots els membres del convent a la sala capitular. L'obliguen a compar\xc3\xa8ixer davant els frares en el tribunal del monestir, per\xc3\xb2 ell rebutja obeir. Els frares obliguen Joan a despullar-se davant de tots i a posar-se l'h\xc3\xa0bit del monestir, per\xc3\xb2 ell el rebutja. Llavors el confinen sol a la seva cel\xc2\xb7la. M\xc3\xa9s tard el treuen de la seva habitaci\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 l'assotin mentre la comunitat canta himnes religiosos. Despr\xc3\xa9s del seu primer assot, Joan comen\xc3\xa7a a crear les seves obres de poesia religiosa. Recita els versos mentre demana a D\xc3\xa9u la for\xc3\xa7a per a sobreviure._NEWLINE_Es veu el flashback d'una escena quan la superiora d'un convent presenta Joan a les monges que hi viuen. Una de les monges el mira fixament, comportament que sorpr\xc3\xa8n Joan. En l'escena seg\xc3\xbcent, Joan est\xc3\xa0 resant a D\xc3\xa9u a la seva habitaci\xc3\xb3 quan apareix la mateixa monja. Ella porta un vestit blanc i est\xc3\xa0 il\xc2\xb7luminada per la llum de la petita finestra. Ella comen\xc3\xa7a despullar-se davant de Juan. Juan s'acosta a ella i la toca mentre l'envolta. Per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s d'un moment, ell apareix molt inc\xc3\xb2mode i es va allunyant d'ella. Quan ell es d\xc3\xb3na la volta, ella havia desaparegut. Nom\xc3\xa9s queda el seu vestit blanc a terra._NEWLINE_Un dels frares del monestir llegeix la hist\xc3\xb2ria de la monja, Justina, davant de tots els frares mentre ells mengen. Ella estava turmentada pel dimoni i acabava de ser denunciada a l'Esgl\xc3\xa9sia. En la mateixa escena, els sacerdots li expliquen a Juan que el papa vol acabar els Carmelites Descal\xc3\xa7os per\xc3\xb2 Joan no ren\xc3\xbancia a les seves conviccions._NEWLINE_Joan est\xc3\xa0 dormint al seu llit quan un m\xc3\xa0 apareix al costat del seu cap. Apareixen m\xc3\xa9s mans de tots costats del llit. Les mans esquincen la seva roba i esgarrapen el seu cos mentre ell crida. Apareix la imatge de Justina, la monja, per\xc3\xb2 aquesta vegada ella porta un vestit blau fosc. Les mans desapareixen quan entra el frare que cuida Joan a l'habitaci\xc3\xb3. Joan li diu que s\xc3\xb3n els dimonis els qui volen temptar-lo. Li diu que ell havia lluitat contra el dimoni abans i Joan ofereix dir-li al carceller sobre la primera vegada que el dimoni va tractar de temptar-lo. Joan conta la hist\xc3\xb2ria d'una dona del convent a qui moltes persones van anar a escoltar les seves hist\xc3\xb2ries, perqu\xc3\xa8 semblaven dictades del dimoni. L'escena canvia a les seves mem\xc3\xb2ries de la mateixa dona, Justina. Ella es retor\xc3\xa7a al s\xc3\xb2l i diu que el dimoni la posseeix. Ella tira la creu de l'habitaci\xc3\xb3. L'escena canvia una altra vegada a una altra mem\xc3\xb2ria de Joan, quan va entrar a l'habitaci\xc3\xb3 de Justina i va veure a alg\xc3\xba al llit de Justina mantenint relacions sexuals amb ella. Des dels llen\xc3\xa7ols apareix el mateix Joan._NEWLINE_Prop del final de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, Joan interromp el sopar i la lectura de la B\xc3\xadblia per dir que ell est\xc3\xa0 orgull\xc3\xb3s de si mateix. Per\xc3\xb2 quan el prior li demana que repeteixi el que acaba de dir, ell demana disculpes i diu que la seva interrupci\xc3\xb3 va ser un moment de feblesa. Reafirma les seves creences sobre les seves reformes i diu que ells (els frares del monestir) estan equivocats sobre les seves creences tradicionals._NEWLINE_Al juny, Joan sent la veu de Justina i li diu que ell necessita sortir del monestir perqu\xc3\xa8 t\xc3\xa9 el treball m\xc3\xa9s important per a fer al m\xc3\xb3n exterior. Llavors, usa les seves tisores i un cabdell de fil per a mesurar la dist\xc3\xa0ncia des de la finestra de la seva habitaci\xc3\xb3 fins al s\xc3\xb2l. Esquin\xc3\xa7a la vora del seu h\xc3\xa0bit per a crear una corda. Quan el carceller li permet usar els serveis, Joan trenca el pany de la seva porta. En la nit, s'escapa del monestir des de la finestra amb la seva corda. Aqu\xc3\xad acaba la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula.\n_START_SECTION_\nRepresentaci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia en la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula\n_START_PARAGRAPH_\nLa pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula presenta una imatge molt dura de l'esgl\xc3\xa9sia i del monestir de Toledo. Des del principi, els sacerdots Carmelites tracten Joan en una manera cruel a pesar que ell tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un Carmelita. Els frares al monetari abusen de Juan. Vam veure les maneres f\xc3\xadsiques i mentals en qu\xc3\xa8 ells causen mal en Juan. En la primera escena en el monestir, els frares li criden i li diuen que ha d'obeir-los i renunciar als seus creixements. Els frares ni l'escolten ni pensen en les seves proposicions. \xc3\x89s obvi que ells no s'asseguin toler\xc3\xa0ncia per altres idees religioses; no els agraden amenaces a les seves pr\xc3\xb2pies pr\xc3\xa0ctiques religioses._NEWLINE_Saura crea una imatge m\xc3\xa0quina dels sacerdots en l'escena quan ells estan assotant a Juan en una l\xc3\xadnia mentre cantant himnes religiosos. Un dels frares li demana disculpes a Juan i es diu \xe2\x80\x9cgerm\xc3\xa0.\xe2\x80\x9d Saura ens presenta la paradoxa del conflicte que mostra la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula: els tensions s\xc3\xb3n entre diferents grups del mateix ordre de cat\xc3\xb2lics. Saura relata la baralla entre els Carmelites a la baralla b\xc3\xadblica entre Ca\xc3\xadn i Abel al G\xc3\xa8nesi. La baralla entre els germans \xc3\xa9s molt important pels cristians perqu\xc3\xa8 den\xc3\xbancia les divisions i la falta d'amor en una fam\xc3\xadlia. L'acte de relatar les dues baralles \xc3\xa9s un acte que potser Saura fa per denunciar aquesta \xc3\xa8poca en la hist\xc3\xb2ria cat\xc3\xb2lica._NEWLINE_A m\xc3\xa9s d'assotar Juan i tancar-lo en una habitaci\xc3\xb3 petita, els Carmelites tampoc li donen prou menjar. Nom\xc3\xa9s rep pa, aigua, i una mica de peix. El tracten com un animal. Quan menja, sembla que no hi havia menjat mai en la seva vida. El fet que Juan menja peix \xc3\xa9s important; el peix \xc3\xa9s un menjar simb\xc3\xb2lic pel Cristianisme. El peix significa salvaci\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 els peixos viuen a l'aigua i l'acte de baptisme (un acte sagrat que representa la salvaci\xc3\xb3 de l'\xc3\xa0nima dels pecats) esdev\xc3\xa9 a l'aigua. Llavors, el peix representa a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula la pres\xc3\xa8ncia de Crist i que els pecats de Joan s\xc3\xb3n perdonats._NEWLINE_Joan sembla molt malalt i trist; la seva salut empitjora a trav\xc3\xa9s de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Durant la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, \xc3\xa9s obvi que la salut mental de Joan empitjora mentre ell hi est\xc3\xa0 en solitari. Podem veure en la seva cara i en el seu cos els efectes f\xc3\xadsics de l'ab\xc3\xbas que pateix. I en la manera en qu\xc3\xa8 parla a D\xc3\xa9u i que mira d'altres persones amb molta tristesa i dolor, sabem que ell pateix molt. A pesar que Joan viu en condicions terribles, ell mai perd ni l'esperan\xc3\xa7a ni la fe._NEWLINE_Per\xc3\xb2, Saura no representa totes els personatges en el convent en una manera tan dogm\xc3\xa0tica i freda. Les interaccions entre Joan i el frare que el cuida canvien significativament durant la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Al principi de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, el carceller rebutja parlar amb Joan. La falta de contacte hum\xc3\xa0 i de simpatia \xc3\xa9s molt trista. Ell est\xc3\xa0 separat del m\xc3\xb3n no sols perqu\xc3\xa8 viu a\xc3\xafllat sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 perqu\xc3\xa8 ell no t\xc3\xa9 cap connexi\xc3\xb3 amb ning\xc3\xba. Per\xc3\xb2 la situaci\xc3\xb3 canvia quan el carcelleri escolta les historia de Joan sobre Justina. Li interessen les seves interaccions amb ella i amb el dimoni perqu\xc3\xa8 pot veure el sofriment i la lluita interior de Joan. Ell vol ajudar-lo. Saura representa una veritat sobre la humanitat: els connexions entre els \xc3\xa9ssers humans s\xc3\xb3n basades en el compartiment d'experi\xc3\xa8ncies i la vulnerabilitat. Despr\xc3\xa9s d'aquesta interacci\xc3\xb3, el carceller t\xc3\xa9 un inter\xc3\xa8s fort en els poemes que Joan escriu i li pregunta sobre ells.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi de la filmaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha alguns moment quan Joan trenca la quarta paret amb l'audi\xc3\xa8ncia. La primera vegada ell est\xc3\xa0 parlant amb D\xc3\xa9u per\xc3\xb2 els seus ulls estan enfocant la c\xc3\xa0mera. \xc3\x89s un moment quan l'audi\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0 \xe2\x80\x9cconfosa\xe2\x80\x9d amb D\xc3\xa9u. Saura ens presenta el poder de les lectures i creixements de l'esgl\xc3\xa9sia que segueix Joan perqu\xc3\xa8 ens connectem amb l'escena directament. Sempre continua parlant amb D\xc3\xa9u. Ell comen\xc3\xa7a a crear i recitar els seus poemes a la c\xc3\xa0mera. L'afecte d'aquests moments \xc3\xa9s que l'audi\xc3\xa8ncia sent el seu dolor. El contacte entre els ulls de l'audi\xc3\xa8ncia i Joan crea una connexi\xc3\xb3 humana real - exactament el que li manca a Juan en el seu temps en el monestir de Toledo._NEWLINE_La m\xc3\xbasica demostra el sofriment emocional que pateix Joan i criden l'atenci\xc3\xb3 els contrastos importants en la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. En la primera escena, el director usa m\xc3\xbasica ominosa quan Joan \xc3\xa9s de viatge com a presoner cap al monestir per a presagiar el sofriment que passar\xc3\xa0. La m\xc3\xbasica canvia a l'escena quan apareix la monja a l'habitaci\xc3\xb3 de Joan. Aquesta m\xc3\xbasica \xc3\xa9s d'\xc3\xb2pera cantada per una dona. Emfatitza el contrast entre la feminitat apassionada i sexual i la vida estricta de les monges a l'esgl\xc3\xa9sia. La m\xc3\xbasica en l'escena quan les mans ataquen Joan al seu llit serveix per a afegir suspens i el sentiment traum\xc3\xa0tic i de sofriment._NEWLINE_La majoria de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula \xc3\xa9s molt fosca perqu\xc3\xa8 representa l'experi\xc3\xa8ncia de Joan a la seva habitaci\xc3\xb3 solit\xc3\xa0ria sense llum. Nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 una finestra petita i molt poc contacte amb el sol quan \xc3\xa9s de cam\xc3\xad cap al menjador. La primera vegada que entre a l'habitaci\xc3\xb3 solitari, la llum nom\xc3\xa9s il\xc2\xb7lumina el seu cap. La resta del seu cos i de l'habitaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s fosc. Podem veure una mica de llum que il\xc2\xb7lumini el seu llit. Sentim el vent fort fora de la seva habitaci\xc3\xb3. Sembla com un lloc hostil i dur. Els parets del quart, la manta, i el seu coix\xc3\xad s\xc3\xb3n bruts i de mala qualitat._NEWLINE_Per Joan, la foscor representa el dimoni i la llum representa D\xc3\xa9u. Descriu la llum com una cosa molt bella. El seu temps a l'habitaci\xc3\xb3 representa la seva lluita contra el dimoni per a trobar una vida millora seguint D\xc3\xa9u. Joan i el carceller visiten a un vell sacerdot qui est\xc3\xa0 en llit de mort. En aquest escena, Juan relaciona la llum amb l'amant i llavors afirma el simbolisme del llum. Juan diu que perqu\xc3\xa8 el vell sacerdot est\xc3\xa0 prop a la mort, comen\xc3\xa7a el viatge cap a la llum. Sembla que el vell sacerdot pot veure aquesta llum al principi de la seva conversa amb Joan, per\xc3\xb2 just abans de la seva mort, el sacerdot diu que ell no pot veure res. Aquesta escena \xc3\xa9s un exemple concret de la lluita entre les idees dels dues bandes dels Carmelites.\n_START_SECTION_\nProducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCarlos Saura va escriure i dirigir la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula que era interpretada per Juan Diego.  La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula \xc3\xa9s una producci\xc3\xb3 d'Andr\xc3\xa9s Vicente G\xc3\xb3mez. El pressupost era 250 milions de pessetes. La majoria de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula ha estat rodada a Madrid als estudis Roma per\xc3\xb2 hi havia parts filmades al Monestir de Veruela, a Tarassona, i a Toledo..  La m\xc3\xbasica de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula \xc3\xa9s de J.S. Bach i la fotografia de Teo Escamilla."