b'\n_START_ARTICLE_\nNeue Zeitschrift f\xc3\xbcr Musik\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nDurant gran part del segle XIX, l\'inter\xc3\xa8s dels compositors no nom\xc3\xa9s en la m\xc3\xbasica sin\xc3\xb3 en el conjunt de les arts fou realment caracter\xc3\xadstic. La interrelaci\xc3\xb3 entre les arts era comunament reconeguda i, juntament amb aquest gran inter\xc3\xa8s, es desenvolup\xc3\xa0 una preocupaci\xc3\xb3 per les propietats extra-musicals de la m\xc3\xbasica. Aix\xc3\xb2 pot, en certa manera, ajudar a explicar l\xe2\x80\x99atracci\xc3\xb3 que visqueren molts compositors de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca cap a la literatura. _NEWLINE_Aquest fou el cas de Robert Schumann. La seva passi\xc3\xb3 preco\xc3\xa7 per la lectura i l\xe2\x80\x99escriptura, en gran part encoratjada pel seu pare August Schumann, va caracteritz\xc3\xa0 la seva vida i el disting\xc3\xad clarament. El seu diari i les cartes escrites per ell mateix revelen un estil literari deliberadament cultivat; \xe2\x80\x9cEl m\xc3\xbasic culte\xe2\x80\x9d - escriu Schumann, - \xe2\x80\x9cpot estudiar la Madonna de Rafael, el pintor una simfonia de Mozart, amb igual profit. I encara m\xc3\xa9s: en escultura, l\'actor es converteix en una est\xc3\xa0tua silenciosa mentre permet a l\'escultor donar vida a la seva obra: el pintor transforma un poema en una imatge, el m\xc3\xbasic estableix una pintura per a la m\xc3\xbasica\xe2\x80\x9d. El que fa especialment captivadors als interessos literaris de Schumann \xc3\xa9s l\'estreta associaci\xc3\xb3 que la seva ment concebia entre paraula i m\xc3\xbasica. \xe2\x80\x9cLa m\xc3\xbasica \xc3\xa9s la manifestaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s elevada de la poesia; els \xc3\xa0ngels parlen en tons, els esperits en versos po\xc3\xa8tics...Tot compositor \xc3\xa9s poeta, nom\xc3\xa9s al m\xc3\xa9s elevat nivell\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Schumann comen\xc3\xa7\xc3\xa0 escrivint poesia quan encara era adolescent i continu\xc3\xa0 al llarg de la seva vida vinculat a la literatura mitjan\xc3\xa7ant la prosa fant\xc3\xa0stica, les notes sobre compositors i les cr\xc3\xadtiques musicals realitzades especialment durant la d\xc3\xa8cada de 1830 les quals l\xe2\x80\x99encaminaren a fundar la seva pr\xc3\xb2pia revista musical alemanya als 23 anys, la Neue Zeitschrift f\xc3\xbcr Musik. _NEWLINE_Al juny de 1833, Schumann escrigu\xc3\xa9 a la seva mare que els plans ja estaven en marxa per a crear una nova revista musical publicada per Hofmeister: \xe2\x80\x9cEl seu to i color ser\xc3\xa0 m\xc3\xa9s viu i variat que la resta\xe2\x80\x9d Per comprendre la necessitat d\'aquest futur peri\xc3\xb2dic musical i l\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s de Schumann pel projecte, cal recon\xc3\xa8ixer dins el context de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca l\'estat empobrit de la cr\xc3\xadtica musical del moment. Gaireb\xc3\xa9 totes les revistes de m\xc3\xbasica m\xc3\xa9s rellevants a Alemanya van ser produ\xc3\xafdes per editors de m\xc3\xbasica, entre les quals es troba l\xe2\x80\x99Allgemeine musikalische Zeitung (Diari General de M\xc3\xbasica) publicat entre 1798 i 1848 per Breitkopf & H\xc3\xa4rtel. Les obres publicades pels propis editors van gaudir de prioritat, i, de manera invariable, rebien cr\xc3\xadtiques favorables. A m\xc3\xa9s s\xe2\x80\x99acostumava a incloure publicitat de l\xe2\x80\x99editorial. Els cr\xc3\xadtics van mostrar un gust marcadament conservador i manifestaven poc per recomanar en les composicions de joves compositors. A partir de les ressenyes de les seves pr\xc3\xb2pies composicions, Schumann experiment\xc3\xa0 de primera m\xc3\xa0 els obstacles als quals s\'enfrontava un compositor que es desviava de la convenci\xc3\xb3. Tot aix\xc3\xb2 estava a punt de canviar amb la creaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una revista musical dedicada a les noves tend\xc3\xa8ncies musicals.\n_START_SECTION_\nEls primers anys de la NZfM\n_START_PARAGRAPH_\nA l\xe2\x80\x99estiu de 1834 el projecte que havia entusiasmat durant tants mesos a Schumann comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a prendre forma tot i els problemes que s\xe2\x80\x99interposaren durant la seva gestaci\xc3\xb3: els costs de finan\xc3\xa7ament, les recaigudes depressives de Schumann i la tria de l\xe2\x80\x99editor, en foren els m\xc3\xa9s rellevants. Des del principi, la dedicaci\xc3\xb3 per tirar endavant la revista fou  un esfor\xc3\xa7 en equip, un grup de socis finalment format, juntament amb Schumann, per Friederich Wieck, Ludwig Schuncke i Julius Knorr. Per fi, el 3 d\xe2\x80\x99abril de 1834 el primer n\xc3\xbamero de 4 p\xc3\xa0gines de llargada va ser publicat amb Julius Knorr com a cap de redacci\xc3\xb3. Aquest fou el comen\xc3\xa7ament del que durant el primer any de vida va ser anomenada la Neue Leipziger Zeitschrift f\xc3\xbcr Music i la qual es publicava dues vegades per setmana. _NEWLINE_El rol de Schumann dins la revista va ser extremadament actiu des del principi, ja que amb Wieck limitat pels seus viatges a l\xe2\x80\x99estranger, Knorr incapacitat per la malaltia que patia i Schuncke mancat de destresa suficient per escriure (en paraules del propi Schumann), va veure\xe2\x80\x99s obligat a dedicar tota la seva energia i assumir nombroses responsabilitats. Tot i la seva voluntat, li va ser impossible romandre tot el seu temps a Leipzig per a seguir encap\xc3\xa7alant la revista i al desembre d\xe2\x80\x99aquest mateix any, 1834, es va desenvolupar una gran crisi dins l\xe2\x80\x99empresa accentuant aix\xc3\xad el descontentament de l\xe2\x80\x99editorial, C.H.F Hartmann, que amena\xc3\xa7ava amb quedar-se els drets de l\xe2\x80\x99empresa. Aquell mateix mes de desembre, el seu amic i soci Ludwig Schuncke mor\xc3\xad de tuberculosi per\xc3\xb2 tot i aquesta gran p\xc3\xa8rdua Schumann decid\xc3\xad actuar amb rapidesa davant la imminent dissoluci\xc3\xb3 de la publicaci\xc3\xb3. Per a resoldre les disputes amb Hartmann, va comprar els drets de la NZfM per 350 t\xc3\xa0lers, va anomenar l\'editorial de J.A. Barth com a nova encarregada de la publicaci\xc3\xb3  i es convert\xc3\xad aix\xc3\xad en l\xe2\x80\x99editor i el propietari de la revista, c\xc3\xa0rrec que mantingu\xc3\xa9 fins al 1844.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament de la revista (1834-1844)\n_START_PARAGRAPH_\nSota la direcci\xc3\xb3 de Schumann, el contingut i els objectius musicals de la revista es van enfortir. Durant els primers anys la llista de contribuents que escrivien articles setmana rere setmana va cr\xc3\xa9ixer considerablement (Heller, Peter Lyser, Dorn i T\xc3\xb6pken entre altres). A m\xc3\xa9s, seguint amb la idea del Davidsbund (La lliga de David) creada per Schumann als seus escrits, alguns d\xe2\x80\x99ells inicialment feren servir pseud\xc3\xb2nims o xifres per a signar els seus treballs.  _NEWLINE_Les publicacions originals de Schumann foren molt nombroses especialment durant els primers anys com a propietari. Ell mateix en fou el principal cr\xc3\xadtic (juntament amb Berlioz, els primers compositors dedicats tamb\xc3\xa9 a la cr\xc3\xadtica cultural) escrivint assaigs, articles, cr\xc3\xadtiques musicals, aforismes, refer\xc3\xa8ncies a escriptors als quals ell admirava, etc., en un estil molt peculiar (influenciat sobretot per Jean Paul Richter, E.T.A Hoffmann) que diferenciava les seves ressenyes de la resta, creant l\xe2\x80\x99aparen\xc3\xa7a no de cr\xc3\xadtica sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat de fragment de novel\xc2\xb7la o de breu hist\xc3\xb2ria liter\xc3\xa0ria. _NEWLINE_La reputaci\xc3\xb3 de la revista va fundar-se de mica en mica en les pol\xc3\xa8miques que suscitaven les seves ressenyes dins l\xe2\x80\x99entorn art\xc3\xadstic de la d\xc3\xa8cada. El seu llenguatge era entranyable i sincer per\xc3\xb2 a la vegada idealista i po\xc3\xa8tic. Si b\xc3\xa9 hi havia qui considerava l\'enfocament tant arrogant com extravagant, per a altres, es convert\xc3\xad en la seva principal atracci\xc3\xb3._NEWLINE_Tot i l\xe2\x80\x99\xc3\xa8xit que tingu\xc3\xa9 la NZfM i la seva creixent influ\xc3\xa8ncia, el nombre de vendes era realment baix si el comparem amb els est\xc3\xa0ndards actuals. Al 1837, Schumann es dirigia a un club de lectors d\xe2\x80\x99aproximadament 500 persones i mai va arribar a fer fortuna amb la revista. Per\xc3\xb2 l\xe2\x80\x99\xc3\xa8xit de la publicaci\xc3\xb3 alemanya no es pot mesurar en ventes; va aconseguir establir un nou est\xc3\xa0ndard per a la cr\xc3\xadtica musical del moment el qual es mostrava receptiu davant la varietat musical i sincer el les paraules que dedicava a cadascun dels compositors dels quals parlava. La relaci\xc3\xb3 de Schumann amb el nou diari musical li proporcion\xc3\xa0 la fama i el reconeixement que en aquell moment encara no havia assolit com a compositor. Per un costat, aquesta fama fou un desavantatge per a la seva carrera musical, ja que era percebut per a molts com a escriptor i no com a compositor, per\xc3\xb2, tot i aix\xc3\xb2, la revista li don\xc3\xa0 l\'oportunitat d\xe2\x80\x99entrar en contacte amb altres m\xc3\xbasics amb els quals esdevingueren relacions d\xe2\x80\x99amistat i incl\xc3\xbas d\xe2\x80\x99admiraci\xc3\xb3._NEWLINE_De mica en mica la revista es convert\xc3\xad en una obligaci\xc3\xb3  i progressivament an\xc3\xa0 perdent temps per a escriure amb l\xe2\x80\x99entusiasme, la concentraci\xc3\xb3 i la dedicaci\xc3\xb3 dels primers anys en els quals mostr\xc3\xa0 el seu gran talent com a escriptor. La seva reputaci\xc3\xb3 com a compositor anava en augment i es sent\xc3\xad frustrat i limitat per les seves obligacions que li impedien dedicar-se plenament a la m\xc3\xbasica. El 30 de maig de 1844, Schumann juntament amb la seva fam\xc3\xadlia retornaren a Leipzig despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un viatge de m\xc3\xa9s de 4 mesos a R\xc3\xbassia. Robert es mostrava ansi\xc3\xb3s per seguir component  i recuperar d\xe2\x80\x99aquesta manera el \xe2\x80\x9ctemps perdut\xe2\x80\x9d. Frustrat, finalment prengu\xc3\xa9 la decisi\xc3\xb3 de resoldre aquesta situaci\xc3\xb3 buscant un comprador per a la revista. Al juliol va renunciar formalment als c\xc3\xa0rrecs, lliurant a Oswald Lorenz la direcci\xc3\xb3, i Franz Brendel va expressar el seu inter\xc3\xa8s per a comprar els drets. Es dispos\xc3\xa0 tot de tal manera que l\xe2\x80\x991 de gener de 1845 Brendel es convert\xc3\xad en el nou propietari i editor.\n_START_SECTION_\nFormat i contingut\n_START_PARAGRAPH_\nAl principi, la Nova Revista de M\xc3\xbasica es publicava dues vegades per setmana i cada n\xc3\xbamero consistia en quatre p\xc3\xa0gines sobre les quals s\xe2\x80\x99imprimien dues columnes de text en cadascuna d\xe2\x80\x99elles.\xc2\xa0A partir del juliol de 1847, cada n\xc3\xbamero es va incrementar fins a aproximadament vuit p\xc3\xa0gines i des de 1851 es publica una vegada per setmana.  _NEWLINE_El contingut inclo\xc3\xafa no nom\xc3\xa9s critiques i ressenyes de car\xc3\xa0cter musical (de composicions i concerts) sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 articles sobre la vida musical de les ciutats europees (especialment alemanyes), debats sobre aspectes te\xc3\xb2rics i hist\xc3\xb2rics de la m\xc3\xbasica i ocasionalment descripcions biogr\xc3\xa0fiques de compositors i int\xc3\xa8rprets, com tamb\xc3\xa9 breus relats literaris i poemes.\xc2\xa0_NEWLINE_Les aportacions de Schumann resulten ambig\xc3\xbces; les met\xc3\xa0fores, al\xc2\xb7lusions i endevinalles s\xc3\xb3n abundants al llarg dels seus versos. Per tal d\xe2\x80\x99expressar opinions divergents sobre l\xe2\x80\x99art, Schumann va rec\xc3\xb3rrer als personatges contrastats del Davidsbund que li serviren de portaveus. Aquest enfocament li permet\xc3\xa9 allunyar-se dels clix\xc3\xa9s i a la vegada, crear una forma \xc3\xbanica d\xe2\x80\x99expressar diferents punts de vista amb un to totalment subjectiu. Els principals protagonistes foren Florestan, qui sovint s\xe2\x80\x99encarregava d\xe2\x80\x99exposar les debilitats de les obres, Eusebius, el qual referenciava els punts forts, i Master Raro encarregat de resumir totes les idees d\xe2\x80\x99una manera m\xc3\xa9s equilibrada.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRellev\xc3\xa0ncia i contribuci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nLa NZfM va causar una \xc3\xa0mplia influ\xc3\xa8ncia i jug\xc3\xa0 un rol important en fer que els alemanys prenguessin consci\xc3\xa8ncia del seu patrimoni musical durant el segle XIX. Tamb\xc3\xa9 va afavorir les carreres de molts joves m\xc3\xbasics els noms dels quals van fer-se p\xc3\xbablics entre les seves p\xc3\xa0gines i a qui Schumann dedicava sovint paraules d\xe2\x80\x99admiraci\xc3\xb3. Entre ells Chopin, Henselt, Heller, Hiller, Gade, Bennett i Brahms, a qui Schumann dedic\xc3\xa0 el seu \xc3\xbaltim article publicat a la revista NZfM, \xe2\x80\x9cNeue Bahnen\xe2\x80\x9d (Nous camins, 1853) anys despr\xc3\xa9s de la seva ren\xc3\xbancia. _NEWLINE_Han passat molts anys, gaireb\xc3\xa9 tants com he dedicat anteriorment a l\'edici\xc3\xb3 d\'aquestes p\xc3\xa0gines, \xc3\xa9s a dir, deu, des que \xc3\xbaltimament vaig ser escoltat en aquesta revista, tan rica en records per a mi. Moltes vegades, malgrat l\'activitat productiva intensa, em sentia estimulat a escriure; Mentrestant, s\'han desenvolupat importants talents, sembla que hi ha hagut una nova era musical anunciada per molts joves artistes emergents (...). Seguint els seus progressos amb el m\xc3\xa0xim inter\xc3\xa8s, vaig tenir la certesa que, d\'entre aquests desenvolupaments, de sobte es produiria un dest\xc3\xad individual que donaria expressi\xc3\xb3 als temps actuals de la manera m\xc3\xa9s alta i m\xc3\xa9s id\xc3\xb2nia (...). El seu nom \xc3\xa9s Johannes Brahms._NEWLINE_Els compositors als quals es refereix Schumann foren contemporanis a ell, m\xc3\xbasics famosos durant el seu temps i fins i tot els seus propis adversaris dins el m\xc3\xb3n musical. Les seves frases permeten entendre una part important de la vida musical europea de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca._NEWLINE_Els textos editats sobretot entre els anys 1834 i 1840, han servit tamb\xc3\xa9 a la musicologia per a respondre o almenys orientar les respostes a preguntes vinculades amb l\xe2\x80\x99\xc3\xbas del terme \xe2\x80\x9cm\xc3\xbasica rom\xc3\xa0ntica\xe2\x80\x9d i les seves atribucions: Com s\xe2\x80\x99interpretava aquest terme a al llarg del segle XIX? Quina era la resposta dels compositors anomenats \xe2\x80\x9crom\xc3\xa0ntics\xe2\x80\x9d davant aquesta categoritzaci\xc3\xb3? _NEWLINE__NEWLINE_Els articles de la revista, la qual es convert\xc3\xad durant aquest per\xc3\xadode en el referent intel\xc2\xb7lectual de les avantguardes musicals (guanyant molts detractors), inclouen nombroses al\xc2\xb7lusions al terme \xe2\x80\x9crom\xc3\xa0ntic\xe2\x80\x9d. Per exemple, l\xe2\x80\x99article \xc2\xa0"Classisch und romantisch", publicat a la Neue Zeitschrift de 1841 per F. A. Gelbcke, proporciona un exemple del tipus d\xe2\x80\x99interpretacions subjectes a aquestes dues categories:\xc2\xa0_NEWLINE_El classicisme, sost\xc3\xa9, ha de ser identificat per la seva preocupaci\xc3\xb3 per representar objectes. L\'art cl\xc3\xa0ssic \xc3\xa9s t\xc3\xadpicament representatiu. L\'efecte essencial de l\'art rom\xc3\xa0ntic, d\'altra banda, \xc3\xa9s la comunicaci\xc3\xb3 del sentiment pur. La m\xc3\xbasica \xc3\xa9s en ess\xc3\xa8ncia un art rom\xc3\xa0ntic, i quan s\'aparta dels l\xc3\xadmits de l\'expressi\xc3\xb3 del sentiment pur, es torna "defectuosa i insuportable"._NEWLINE_Amb el pas dels anys, nombroses personalitats escrigueren per a la revista. Una de les publicacions m\xc3\xa9s pol\xc3\xa8miques fetes sota la direcci\xc3\xb3 de Brendel fou l\xe2\x80\x99article antisemita Das Judenthum in der Musik de Richard Wagner amb el pseud\xc3\xb2nim de K. Freigedank (lliurepensament) dins el volum 33, n\xc2\xba 19 el 3 de setembre de 1850. Aix\xc3\xb2 provoc\xc3\xa0 que des del conservatori de Leipzig (Ignaz Moscheles entre altres) es deman\xc3\xa9s la ren\xc3\xbancia de Brendel, ja que l\xe2\x80\x99art\xc3\xadcle de Wagner insultava la mem\xc3\xb2ria de Felix Mendelssohn (fundador de la instituci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica). La demanda no tingu\xc3\xa9 efecte real i Brendel continu\xc3\xa0 editant la revista fins a la seva mort l\xe2\x80\x99any 1868.\n_START_SECTION_\nNZfM en l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa Neue Zeitschrift f\xc3\xbcr Musik, sota el patrocini d\xe2\x80\x99Schott Music, continua sent un vehicle de periodisme musical actualment dedicat a les tend\xc3\xa8ncies contempor\xc3\xa0nies, el jazz, el pop, el rock l\xe2\x80\x99art sonor i tamb\xc3\xa9 a les manifestacions hist\xc3\xb2riques de la m\xc3\xbasica. Cada n\xc3\xbamero es focalitza en un tema concret i inclou descripcions dels compositors, debats amb protagonistes de la vida musical contempor\xc3\xa0nia, contribucions anal\xc3\xadtiques, reportatges, varietat d\xe2\x80\x99assaigs i tamb\xc3\xa9 ressenyes de CD\xe2\x80\x99s i llibres. _NEWLINE_Ha estat publicada, a m\xc3\xa9s de l\'edici\xc3\xb3 impresa,  com a revista digital (App) des de 2014.'