b'\n_START_ARTICLE_\nDenis Diderot\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Langres, ciutat fortificada d\'origen rom\xc3\xa0, de la regi\xc3\xb3 de la Xampanya. El seu pare era mestre ganiveter, treball familiar des de feia dos segles. Denis Diderot era el gran dels fills que van sobreviure, amb 3 germanes i un germ\xc3\xa0. Als 10 anys Diderot va comen\xc3\xa7ar a estudiar en el col\xc2\xb7legi jesu\xc3\xafta de Langres, on obt\xc3\xa9 una bona educaci\xc3\xb3 d\'humanitats. All\xc3\xa0 feien simulacres de batalles entre cartaginesos i romans. Va tenir problemes al col\xc2\xb7legi per la seva conducta, i estigu\xc3\xa9 quatre o cinc dies treballant amb el seu pare, fins que trenc\xc3\xa0 tots els ganivets i torn\xc3\xa0 a les classes. Entre 1728 i 1729 Diderot va ser enviat a Par\xc3\xads, a estudiar a un col\xc2\xb7legi jansenista: el Coll\xc3\xa8ge d\'Hancourt. _NEWLINE_El 1732 es va llicenciar en humanitats per la Universitat de Par\xc3\xads. Despr\xc3\xa9s estudi\xc3\xa0 teologia fins que decideix deixar la roba d\'abat i estudiar els cl\xc3\xa0ssics, matem\xc3\xa0tiques com tamb\xc3\xa9 angl\xc3\xa8s i itali\xc3\xa0. En la seva estada a Par\xc3\xads, va viure a casa de l\'advocat Cl\xc3\xa9ment de Pis, qui li va ensenyar dret, encara que no va mostrar avan\xc3\xa7os. Diderot ara havia de buscar-se la vida, ja que es va negar a tornar a casa dels seus pares i van deixar de menar-li diners. Es va dedicar principalment a fer classes particulars de matem\xc3\xa0tiques, per\xc3\xb2 el seu nivell de coneixements era esc\xc3\xa0s, i tamb\xc3\xa9 va fer alguns treballs period\xc3\xadstics. No obstant, la seva il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 era el teatre i no tard\xc3\xa0 a dedicar-li temps, sobretot com a cr\xc3\xadtic._NEWLINE_Diderot coneix Anne-Toinette Champion, amb la qual es comprometr\xc3\xa0 en contra de la voluntat dels seus pares, que el tanquen en un monestir, fins que aconsegueix escapar, i al cap d\'un temps, pot casar-se amb Anne-Toinette en la clandestinitat. _NEWLINE_Va con\xc3\xa8ixer Jean-Jacques Rousseau, el 1742, en un caf\xc3\xa8. Era, en aquells moments, conegut pels seus dots amb els escacs.   _NEWLINE_A contratemps, la crisi del govern franc\xc3\xa8s per rumors de fallida de la banca i esc\xc3\xa0ndols sexuals el 1749, fa que es persegueix als propagandistes contraris al govern, ateus, jansenistes, porn\xc3\xb2grafs i cr\xc3\xadtics del rei. Aix\xc3\xad doncs, Diderot va ser arrestat el 24 de juliol i enviat a la pres\xc3\xb3 de Vincennes. No hi havia cap acusaci\xc3\xb3 en particular, sin\xc3\xb3 que estava a la pres\xc3\xb3 per escriure totes les seves obres, aix\xc3\xad que va intentar negar la seva autoria per tal de poder sortir. D\'Alembert i Voltaire es van preocupar per ell, i Rousseau va escriure las Confesiones, en contra de l\'arrest. Va sortir de la pres\xc3\xb3 el 1749. Diderot per aquells anys es va interessar molt pel teatre i va llegir l\'obra de teatre Il vero amico, de Goldoni, el tema del qual li va agradar, i decid\xc3\xad convertir-se en dramaturg i en te\xc3\xb2ric de l\'art dram\xc3\xa0tic. La influ\xc3\xa8ncia de les obre teatrals va caure sobre Lessing, qui remarcava la seva qualitat. Diderot va ser un dels fundadors del teatre nacional alemany._NEWLINE_A l\'agost de 1761, treballant al taller de Le Breton, Diderot va donar un rep\xc3\xa0s als \xc3\xbaltims volums, que en total serien 17 volums de text i 11 de l\xc3\xa0mines. Al juliol de l\'any seg\xc3\xbcent, Catalina II de R\xc3\xbassia va pujar al tron i intent\xc3\xa0 que alguns philosophes viatjaren a R\xc3\xbassia per tal de quedar-se all\xc3\xa0 i difondre el nou pensament il\xc2\xb7lustrat. Li va arribar una carta a Diderot perqu\xc3\xa8 complet\xc3\xa9s l\'Enciclop\xc3\xa8dia  a R\xc3\xbassia. L\'Enciclop\xc3\xa8dia va ser admirada per Llu\xc3\xads XV de Fran\xc3\xa7a, i la seva amant Madame de Pompadour que van veure en el projecte una eina per difondre els ideals il\xc2\xb7lustrats. El 1763 es va establir el tercer Sal\xc3\xb3 d\'art, i en aquells moments Le Breton, en secret, havia censurat i eliminat dels articles tot all\xc3\xb2 que pogu\xc3\xa9s ser problem\xc3\xa0tic, per\xc3\xb2 Diderot, de totes maneres, va continuar amb el treball._NEWLINE_Diderot volia aconseguir una dot per Ang\xc3\xa9lique aix\xc3\xad que pens\xc3\xa0 a vendre la seva biblioteca. Li va enviar una carta al camarlenc de Catalina la Gran, Betzki. La reina va comprar la biblioteca, amb la condici\xc3\xb3 que Diderot fos el dipositari dels llibres, i a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s amb un salari de cent pistoles a l\'any com a bibliotecari._NEWLINE_Als 60 anys Diderot decideix viatjar a R\xc3\xbassia, despr\xc3\xa9s d\'haver negat diverses vegades que aniria degut a la seva edat. Primer va passar per La Haia, a on va arribar el 15 de juny de 1773. Es va quedar a Holanda uns mesos, fins al 20 d\'agost de 1773 que va marxar cap a R\xc3\xbassia, per\xc3\xb2 no va iniciar el viatge fins al febrer de 1774, perqu\xc3\xa8 segons li va dir a l\'emperadriu: "ja havia fet tot el possible per ell". Aix\xc3\xad que va tornar a Holanda, on se sentia m\xc3\xa9s a gust i m\xc3\xa9s despreocupat. Catalina II abans de marxar li havia encomanat que escrigu\xc3\xa9s una altra Enciclop\xc3\xa8dia per a R\xc3\xbassia, i Diderot va acceptar, ja que seria un bona manera de dedicar el temps que li restava i va tornar a Par\xc3\xads. _NEWLINE_Durant un temps va escriure unes "Observacions" sobre Catalina, a la qual classificava com a d\xc3\xa8spota. Aquests apunts els va guardar fins que mor\xc3\xad, i va ser Ang\xc3\xa9lique qui les envi\xc3\xa0 a l\'emperadriu, la qual es va sorprendre i menyspre\xc3\xa0 Diderot per haver escrit sobre ella d\'aquesta manera. L\'estan\xc3\xa7a a R\xc3\xbassia va afectar a Diderot que es va apartar de la vida social._NEWLINE_Cap al final dels seus dies Diderot va escriure algunes novel\xc2\xb7les m\xc3\xa9s. Entre altres es va centrar en la vida de S\xc3\xa8neca, a qui senyala com un hip\xc3\xb2crita, ja que s\'interess\xc3\xa0 m\xc3\xa9s per guanyar diners que per dedicar-se a la filosofia. Al juliol de 1784 Diderot va morir mentre dinava a la seva casa a Par\xc3\xads despr\xc3\xa9s d\'uns mesos de malaltia, ja que va sofrir un atac i el cos va comen\xc3\xa7ar a debilitar-se.\n_START_SECTION_\nEscrits i pensament\n_START_PARAGRAPH_\nDiderot comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la seva carrera liter\xc3\xa0ria com a traductor, ofici que origin\xc3\xa0riament li servia per mantenir a la seva fam\xc3\xadlia i els seus primers treballs com a int\xc3\xa8rpret o traductor inclouen\xc2\xa0la Hist\xc3\xb2ria de Gr\xc3\xa8cia de Stanyan (1743), va dur a terme la traducci\xc3\xb3 del Diccionari m\xc3\xa8dic de Robert James (1746-1748) amb l\'ajut de dos amics, Fran\xc3\xa7ois-Vicent Toussaint i Marc-Antoine Eidous. Cal destacar que, sobre la mateixa \xc3\xa8poca, Diderot public\xc3\xa0 lliurement la seva interpretaci\xc3\xb3 sobre An Inquiry Concerning Virtue or Merit de Shaftesbury sota el t\xc3\xadtol de Essai sur le m\xc3\xa9rite et la vertu (1745)._NEWLINE_Denis Diderot va ser un il\xc2\xb7lustrat, alg\xc3\xba que a trav\xc3\xa9s de les seves obres -liter\xc3\xa0ries i filos\xc3\xb2fiques- i de la seva magna empresa -L\'Encyclop\xc3\xa9die- va buscar que els homes s\'apropiessin d\'aquest principi kanti\xc3\xa0 del Sapere aude!, \xc3\xa9s a dir, tenir el valor de servir-nos del nostre propi enteniment. Rebutjar, aix\xc3\xad, les especulacions de la religi\xc3\xb3, la fe cega, i atacar les institucions que mantenen lligat de mans l\'home, va ser un dels objectius que va perseguir en vida i que, \xc3\xb2bviament, ho va enfrontar sempre al perill de la pres\xc3\xb3, la censura i l\'exili._NEWLINE_En 1746 va escriure la seva primera obra original, Les Pens\xc3\xa9es philosophiques (Pensaments filos\xc3\xb2fics), on ell s\'associa amb el deisme i va presentar un petit assaig sobre la sufici\xc3\xa8ncia de la religi\xc3\xb3 natural. Un any m\xc3\xa9s tard va escriure Promenade du sceptique (El passeig de l\'esc\xc3\xa8ptic), on\xc2\xa0 planteja tres vies possibles en l\'actuaci\xc3\xb3 humana a m\xc3\xa9s de presentar una cr\xc3\xadtica cap a les extravag\xc3\xa0ncies del catolicisme. Poc despr\xc3\xa9s, l\'any 1749, amb Lettre sur les Aveugles (Carta sobre els cecs), se li atorga ja l\'etiqueta original de pensador, i en aquesta obra mostra al depend\xc3\xa8ncia de les idees de l\'home respecte als seus cinc sentits. Unes altres narracions a destacar s\xc3\xb3n La religieuse (La religiosa), on planteja el fet real d\'una monja que ingressa a un convent for\xc3\xa7adament i, a partir d\'aqu\xc3\xad, critica la vida als convents. Tamb\xc3\xa9 s\'ha de senyalar l\'obra de Jacques le fataliste (Jacques el fatalista) de 1796, on analitza la psicologia del lliure albir, i destaca perqu\xc3\xa8 utilitza el g\xc3\xa8nere del di\xc3\xa0leg, plantejant un col\xc2\xb7loqui obert entre Jacques i el seu amo, descrita com a\xc2\xa0"una obra experimental sobre els l\xc3\xadmits i les possibilitats de la novel\xc2\xb7lesca" Le neveu de Rameau (El nebot de Rameau), \xc3\xa9s un altre di\xc3\xa0leg amb un personatge real de l\'\xc3\xa8poca, Rameau, i aix\xc3\xb2 li serv\xc3\xad per criticar la societat i mostrar les complexitats de la ment. Tamb\xc3\xa9 va cultivar el g\xc3\xa8nere del teatre manifestant tranquil\xc2\xb7lament els sentiments, com passa a Le fils naturel (El fill natural); una altra obra amb format de teatre fou Le paradoxe du comedien (La paradoxa del comediant)._NEWLINE_Tardanament va anar comentant extensament la Histoire philosophique et politique des deux Indes (Hist\xc3\xb2ria filos\xc3\xb2fica i pol\xc3\xadtica de les \xc3\x8dndies), de Raynal, on feia un al\xc2\xb7legat contra el colonialisme i senyalava la import\xc3\xa0ncia de les civilitzacions no europees per a la cultura europea.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nEl deisme, en contra de l\'ateisme i de la religi\xc3\xb3 positiva\n_START_PARAGRAPH_\nEn les seves Pens\xc3\xa9es Philosophiques, Diderot va intentar demostrar que una creen\xc3\xa7a nom\xc3\xa9s pot fonamentar-se en la ra\xc3\xb3 i que, ja que el camp d\'acci\xc3\xb3 d\'ella, \xc3\xa9s a dir, la ra\xc3\xb3, es troba en les ci\xc3\xa8ncies de la naturalesa, era possible explicar d\xc3\xa9u seguint el m\xc3\xa8tode d\'aquestes, \xc3\xa9s a dir, l\'enteniment. Les Pens\xc3\xa9es philosophiques s\xc3\xb3n una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de 62 aforismes de diferent extensi\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 parla sobre d\xc3\xa9u, l\'escepticisme i la necessitat d\'una creen\xc3\xa7a racional que superi les pr\xc3\xa0ctiques tradicionals de la religi\xc3\xb3._NEWLINE_El llibre s\'obre amb un ep\xc3\xadgraf en llat\xc3\xad quis legat haec?, una proposici\xc3\xb3 que permet Diderot precisar el seu dubte sobre la lectura que rebran els seus pensaments. Tot seguit, l\'autor expressa que "Escric sobre D\xc3\xa9u; compto amb pocs lectors i nom\xc3\xa9s aspiro a certes adhesions. Si aquests pensaments no complauen a ning\xc3\xba, no podran ser sin\xc3\xb3 dolents, per\xc3\xb2 els consideraria detestables si complauen a tothom". Amb aix\xc3\xb2, Diderot ja ens d\xc3\xb3na a entendre que sap que comptar\xc3\xa0 amb pocs entusiastes, per\xc3\xb2 que, si fos d\'una altra manera, les seves idees no deixarien de ser una panacea desagradable._NEWLINE_El primer plantejament que es troba en el llibre \xc3\xa9s sobre les passions. Diderot planteja que la societat imputa les passions massa sovint, oblidant-se que "s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 la font de tots els plaers" i les "\xc3\xbaniques que poden elevar l\'\xc3\xa0nima a les grans coses". _NEWLINE_La intenci\xc3\xb3 de Diderot en iniciar els seus pensaments amb aquest assumpte \xc3\xa9s observar lo perjudicial que resulta la religi\xc3\xb3 a l\'hora de censurar i condemnar les passions que s\xc3\xb3n naturals en els homes. Diderot pensa que la impossibilitat del religi\xc3\xb3s per sentir i viure com a home lliure t\xc3\xa9 el seu origen en la por a D\xc3\xa9u, i \xc3\xa9s aqu\xc3\xad on es comen\xc3\xa7a a percebre el deisme de Diderot doncs ell afirma que "il ne gaut imaginer Dieu ni trop bon ni m\xc3\xa9chant"(no cal imaginar a D\xc3\xa9u ni tan bo ni tan dolent), i que en tota aquesta supersitici\xc3\xb3 sobre les passions \xc3\xa9s m\xc3\xa9s ofensiva per D\xc3\xa9u que el mateix ateisme. Diderot expressa que s\'han de conciliar les passions i la creen\xc3\xa7a, a trav\xc3\xa9s d\'una voluntat d\'indagaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s natural del div\xc3\xad, basada com tot coneixement racional en la natura, coneixement que est\xc3\xa0 reservat per crear grans deistes, assegura Diderot, perqu\xc3\xa8 la base del pensament deista \xc3\xa9s l\'ensorrament de les doctrines metaf\xc3\xadsiques que expliquen la creaci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n, i la postulaci\xc3\xb3 d\'un origen diferent a trav\xc3\xa9s de l\'estudi de la natura. Si l\'home \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 d\'explicar a d\xc3\xa9u seguint una ruta d\'aquest tipus, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, fent al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 a la fe i a la superstici\xc3\xb3 a partir de les quals s\'accedeix comunament a ell, es podr\xc3\xa0 acceptar la veritat com a producte de la ra\xc3\xb3. Diderot pensa que el deista pertany a un g\xc3\xa8nere particular dels ateus, per\xc3\xb2 que ha d\'escapar d\'aquest per arribar a la veritat. Diderot distingeix tres tipus d\'ateus: els veritables ateus, la negaci\xc3\xb3 de D\xc3\xa9u \xc3\xa9s absoluta; els ateus esc\xc3\xa8ptics, que romanen indecisos davant la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3; i els ateus "fatxendes de partit", que nom\xc3\xa9s simulen estar conven\xc3\xa7uts del que diuen.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtica a la religi\xc3\xb3 i als prodigis.\n_START_PARAGRAPH_\nDiderot estableix en els seus escrits 4 cr\xc3\xadtiques diferents a la religi\xc3\xb3. Primer, es mostra en desacord amb les intencions faccioses dels religiosos. En segon terme, es nega a acceptar el zel b\xc3\xa0rbar dels religiosos, aquell mateix que els "encourag\xc3\xa9 contre les lettres et les arts" (els anima contra les lletres i les arts), contra totes les passions de l\'home, a les quals censura i condemna severament. El tercer blanc de les seves cr\xc3\xadtiques \xc3\xa9s la sacralitzaci\xc3\xb3 de les B\xc3\xadblia; sobre aix\xc3\xb2, Diderot considera que no hi ha als escrits d\'aquest llibre la sucifiente autoritat com per obeir les seves prescripcions: "Es verdad que ni siquiera los libros santos escapan con el tiempo a cierto proceso de profanaci\xc3\xb3n. En la \xc3\xa9poca de Diderot esto es cierto, b\xc3\xa1sicamente, a la raz\xc3\xb3n de l\'actitud cr\xc3\xadtica de aquel entonces; si antes la divinidad de la Biblia no se puse en tela de juicio, en el siglo XVIII \xc3\xa9sta tuvo que afrontar una crisi de grandes proposiciones. Sin embargo, en el seno del cristianismo o de cualquier religi\xc3\xb3n es evidente la necesidad de sacralizar sus obras y de no aplicar en ellas una lectura anal\xc3\xadtica, enti\xc3\xa9ndase cuestionadora, puesto que eso equivaldr\xc3\xada a ir en contra de la fe que mantiene viva su creencia."_NEWLINE_L\'altre punt cr\xc3\xadtic de Diderot se centra en els falsos prodigis en qu\xc3\xa8 es basa la religi\xc3\xb3 per sostenir les seves idees (miracles, herois, gestes, etc.), tota mena de superxeria que ha estat utilitzada al llarg de la hist\xc3\xb2ria per afectar la imaginaci\xc3\xb3 dels homes i sotmetre\'ls amb la for\xc3\xa7a de l\'incomprensible. Diderot insta en qu\xc3\xa8 s\'ha de gosar negar aquestes faules de les que es nodreixen els religiosos, perqu\xc3\xa8 cap d\'elles prova res en realitat. _NEWLINE_Aquest \xc3\xa9s l\'humanisme de Diderot, un fil\xc3\xb2sof que creu en la ra\xc3\xb3 "Si renuncio a la ra\xc3\xb3, ja no tinc cap guia", per\xc3\xb2 no en l\'omnipot\xc3\xa8ncia d\'aquesta, i que per tant exalta el dubte i elogia el veritable esc\xc3\xa8ptic. \xc3\x89s un fil\xc3\xb2sof que va dubtar sobre tot all\xc3\xb2 que ell creia i que va creure en all\xc3\xb2 que li havia demostrat com a veritable un \xc3\xbas leg\xc3\xadtim de la seva ra\xc3\xb3. Perqu\xc3\xa8 per a Diderot, el que no s\'hagi posat en dubte, no s\'ha comprovat mai i el que no s\'hagi examinat sense prejudicis, mai s\'ha examinat adequadament; per a ell, l\'escepticisme, per tant, \xc3\xa9s el primer pas cap a la veritat.\n_START_SECTION_\nL\'enciclop\xc3\xa8dia\n_START_PARAGRAPH_\nDiderot va ser alliberat de la pres\xc3\xb3 de Vincennes el 3 de novembre de 1749. Va poder continuar amb el projecte de la Encyclop\xc3\xa9die al qual dedic\xc3\xa0 30 anys de la seva vida, que despr\xc3\xa9s de la traject\xc3\xb2ria de vida que portava, degut als pocs diners que podia portar a casa, el va rescatar de la servitud. Va originar els fonaments d\'una nova cultura i una nova \xc3\xa8poca, d\'un esperit il\xc2\xb7lustrador._NEWLINE_Aquest va ser el primer treball intel\xc2\xb7lectual col\xc2\xb7lectiu en el qual es van reunir erudits dels diferents camps de ci\xc3\xa8ncies, humanitats, dret, etc. Aix\xc3\xad, el treball de Diderot tamb\xc3\xa9 va consistir a coordinar i unir aquestes branques de coneixement. En el pensament anticristi\xc3\xa0 i il\xc2\xb7lustrat de la majoria dels philosophes (col\xc2\xb7laboradors de l\'Enciclop\xc3\xa8dia) va complicar el treball, i sobre tot el moment d\'edici\xc3\xb3. Proust estava conven\xc3\xa7ut que aquests ideals portarien als enciclopedistes a acceptar els principis de la Revoluci\xc3\xb3 de 1789, i deia que eren els protagonistes de la Revoluci\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnico-industrial._NEWLINE_Diderot pensava que la societat i la tecnologia es desenvolupen de manera paral\xc2\xb7lela, \xc3\xa9s a dir, necessiten l\'una de l\'altra per progressar. \xc3\x89s aix\xc3\xad com es d\xc3\xb3na compte que els articles sobre m\xc3\xa0quines, fets pels cient\xc3\xadfics, eren insuficients, ja que els treballadors no podien saber fer funcionar una m\xc3\xa0quina solament llegint aquells articles. \xc3\x89s aix\xc3\xad com arriba a la conclusi\xc3\xb3 que havien de realitzar-los els maquinistes. No obstant, el poble pla era analfabet. Diderot partia del fet que els cient\xc3\xadfics havien de treballar, fet ins\xc3\xb2lit per l\'\xc3\xa8poca. Aquesta unitat del saber va ser plasmada per Diderot. L\'Enciclop\xc3\xa8dia estava molt lligada al nou pensament il\xc2\xb7lustrat, revolucionari, amb una nova concepci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n i de l\'aprenentatge.   _NEWLINE_Buscava col\xc2\xb7laboradors als salons, a les f\xc3\xa0briques, al camp, als tallers, i aix\xc3\xad va recol\xc2\xb7lectar informaci\xc3\xb3. Ja des del primer volum es veia socialment en l\'Enciclop\xc3\xa8dia un instrument de revoluci\xc3\xb3. Va tindre moltes cr\xc3\xadtiques, sobretot dels jesu\xc3\xaftes i del mateix govern, perqu\xc3\xa8 Diderot i altres companys van analitzar i reprovar a les autoritats als seus articles, com al de Autorit\xc3\xa9. En tot cas fa refer\xc3\xa8ncia constantment al Contracte social de Rousseau, qui escriu sobre la regulaci\xc3\xb3 social del treball. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, a l\'article Suffisance de la religion naturelle escriu sobre la teoria del dret natural del poder. _NEWLINE_Els que tracten de filosofia van ser molt q\xc3\xbcestionats, perqu\xc3\xa8 Diderot no tenia coneixements, sin\xc3\xb3 que va fer utilitzar altres fonts, com Bayle, Deslandes i Brucker, encara que ell feia saber d\'on havia tret la informaci\xc3\xb3. La Encyclop\xc3\xa9die agrupa els coneixements de totes les \xc3\xa8poques, amb la funci\xc3\xb3 de difondre\'ls. La producci\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica de Diderot ha de valorar-se per l\'originalitat de l\'\xc3\xbas de les aportacions i per la seva capacitat de s\xc3\xadntesi, no ja per les seves aportacions originals.\n_START_SECTION_\nDiderot, cr\xc3\xadtic d\'art\n_START_PARAGRAPH_\nDiderot fou uns del cr\xc3\xadtics d\'art per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia, considerat el minor de la cr\xc3\xadtica art\xc3\xadstica. Tal volta tamb\xc3\xa9 es consider\xc3\xa0 que la seva cr\xc3\xadtica fou fruit d\'un literat i d\'un moralista, on els seus retractors li retraurien la seva excessivitat liter\xc3\xa0ria i la gran devoci\xc3\xb3 pels temes moralistes.  _NEWLINE_Diderot accept\xc3\xa0 formar part de la Correspondance litt\xc3\xa9rarie dirigida en aquells moments per Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Melchior Grimm, l\'any 1759. La Correspondace \'litt\xc3\xa9raire fou un mitj\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 entre la carta privada i el diari literari, on s\'informava sobre els esdeveniments culturals, literaris i art\xc3\xadstics a un sector molt redu\xc3\xaft d\'abonats. Diderot accept\xc3\xa0 aquest treball, sobretot, per la necessitat social de crear una orientaci\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica del gust en l\'art, com aix\xc3\xad una creaci\xc3\xb3 d\'un nou g\xc3\xa8nere literari, la cr\xc3\xadtica d\'art,  per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 cal incloure l\'emergent import\xc3\xa0ncia dels Salons de l\'Acad\xc3\xa8mia. Diderot fou anomenat com a fundador de la cr\xc3\xadtica art\xc3\xadstica, per\xc3\xb2 "cal afegir" que en els seus inicis, com a cr\xc3\xadtic dels Salons a Fran\xc3\xa7a ja coexistien dues tend\xc3\xa8ncies cr\xc3\xadtiques, la cr\xc3\xadtica itinerant, anomenada per Chouillet, i la cr\xc3\xadtica espec\xc3\xadfica dels Salons. Diderot s\'influenci\xc3\xa0 i s\'emmarc\xc3\xa0 en ambdues, durant el plany d\'un viatge a It\xc3\xa0lia no realitzat. Aquesta cohesi\xc3\xb3 entre ambdues cr\xc3\xadtiques la dur\xc3\xa0 a terme Diderot al Salon de 1767 denominat com el m\xc3\xa9s extens, complet i estricte de tots els seus Salons. En nou ocasions Denis Diderot exercir\xc3\xa0 com a cr\xc3\xadtic d\'art, de 1759 a 1781._NEWLINE_La jerarquia dels g\xc3\xa8neres_NEWLINE_Com a home del seu temps, com a home d\'Enciclop\xc3\xa8dia, Diderot emancip\xc3\xa0 la seva cr\xc3\xadtica del poder i de les institucions. No obstant, la seva llibertat d\'enjudiciament no fou un obstacle alhora de conviure amb un tradici\xc3\xb3 est\xc3\xa8tica encara vigent. La jerarquia i el dogma acad\xc3\xa8mic dels g\xc3\xa8neres fou respectat per Diderot, per\xc3\xb2 sempre des de la cr\xc3\xadtica. Ell accept\xc3\xa0 la jerarquia dels g\xc3\xa8neres com a principi est\xc3\xa8tic, tot i que, remarcar\xc3\xa0 la idea que el tema era un element prioritari. En efecte, Diderot afirmava que la cr\xc3\xadtica no nom\xc3\xa9s era t\xc3\xa8cnica, tamb\xc3\xa9 havia d\'estar regida per elements morals, com el tema, les passions i els car\xc3\xa0cters. "Demano perd\xc3\xb3 a Arist\xc3\xb2til; per\xc3\xb2 \xc3\xa9s una cr\xc3\xadtica viciosa deduir regles exclusives de les obres m\xc3\xa9s perfectes, com si els recursos per agradar no fossin infinits" amb aquesta afirmaci\xc3\xb3 Diderot posa en dubte la cr\xc3\xadtica proposada per Arist\xc3\xb2til; totes les obres s\xc3\xb3n perfectes per exclusivitat de les regles. Amb aix\xc3\xb2, Diderot refor\xc3\xa7ar\xc3\xa0 la idea, present en el context de l\'\xc3\xa8poca, de l\'art com a contenidor d\'idees moralitzants per aix\xc3\xad guiar al poble, "Jo s\xc3\xa9 que l\'art t\xc3\xa9 les seves regles que moderen totes les anteriors, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s poc freq\xc3\xbcent que la moral hagi de ser sacrificada a all\xc3\xb2 t\xc3\xa8cnic. " . Un altre aspecte de la cr\xc3\xadtica diderotiana quant als g\xc3\xa8neres, fou que Diderot afirm\xc3\xa0 que tot g\xc3\xa8nere t\xc3\xa9 les seves dificultats i la seva noblesa. Tot i no ser uns dels principals detractors de l\'Acad\xc3\xa8mia, Diderot plantej\xc3\xa0 en diverses ocasions la reforma de l\'Acad\xc3\xa8mia, juntament amb el somni de la unificaci\xc3\xb3 de tots els g\xc3\xa8neres."La pintura g\xc3\xa8nere no coneix entusiasme; \xc3\xa9s que hi ha dues classes d\'entusiasme, de l\'\xc3\xa0nima i el de l\'ofici. Sense l\'un, el concepte \xc3\xa9s fred; sense l\'altre, l\'execuci\xc3\xb3 \xc3\xa9s d\xc3\xa8bil: la seva uni\xc3\xb3 fa l\'obra sublim"_NEWLINE_Sobre les idees de bellesa i d\'all\xc3\xb2 sublim_NEWLINE_El terme del sublim va ser descrit per Edmund Burke a l\'obra anomenada A Philosophical Enquiry into the Origin of Our Ideas of the Sublime and Beautiful, 1757, la qual va tenir una forta influ\xc3\xa8ncia sobre Diderot, concretament, sobre els \xc3\xa0mbits d\'est\xc3\xa8tica i cr\xc3\xadtica diderotiana. El terme del sublim fou acollit per la cr\xc3\xadtica diderotiana amb molt for\xc3\xa7a. Per Diderot l\'art sublim era, en efecte, el que l\'ull hum\xc3\xa0 no veu, all\xc3\xb2 que la ra\xc3\xb3 no pot concebre. Per tant, el sublim, exigeix una visi\xc3\xb3 introspectiva. Sobre aix\xc3\xb2, Diderot propugna la idea que el centre de l\'\xc3\xa0nima es concentra a l\'est\xc3\xb3mac. Per altra banda, Diderot, va relacionar -se amb els empiristes anglesos de Shaftesbury, l\'any 1745 public\xc3\xa0 la interpretaci\xc3\xb3 de An Inquing Concerning Virtue or Merit. En els Salons de 1765 i 1767 Diderot dialogar\xc3\xa0 amb si mateix a partir de teories de Hogarth, An\xc3\xa0lisi de la Bellesa i Edmund Burke, anteriorment citat, amb les seves revelacions sobre el sublim i el bell. Com en filosofia, l\'art, parteix de tres moments. En primer lloc de la contemplaci\xc3\xb3 de la naturalesa, en segon lloc de la combinaci\xc3\xb3 dels detalls i de la bellesa, i finalment aix\xc3\xad poder arribar a expressar la comprensi\xc3\xb3 de l\'univers que rodeja a l\'artista. No obstant, Diderot, obsessionat pel geni no podr\xc3\xa0 limitar-se a l\'observaci\xc3\xb3 de la naturalesa. _NEWLINE_Una de les bases de les idees de Diderot era l\'eliminaci\xc3\xb3 de la dicotomia tradicional entre la subjectivitat i l\'objectivitat est\xc3\xa8tica, aix\xc3\xad com la cohesi\xc3\xb3 de l\'art amb la filosofia. Diderot defens\xc3\xa0 la unificaci\xc3\xb3 de les diferents disciplines, reflectida en les seves cr\xc3\xadtiques. No obstant, mai podr\xc3\xadem entendre la seva teoria est\xc3\xa8tica, sense la teoria de les relacions.  _NEWLINE_Diderot fou el primer despr\xc3\xa9s d\'altres autors, entre ells San Agust\xc3\xad, a definir el bell per la relaci\xc3\xb3 que consolida la unitat entre tot i les seves parts, criteri valoratiu fonamental en el seu gust. Diderot expressa que les parts del cos nom\xc3\xa9s tenen sentit i funcionalitat si se les considera en relaci\xc3\xb3 amb les altres. \xc3\x89s a dir, per ell nom\xc3\xa9s quedar\xc3\xa0 assolida cada part d\'un quadre en el cas que es combini cada part amb la resta, de forma que pugui establir-se entre elles una l\xc3\xadnia d\'uni\xc3\xb3. Per altra banda, Diderot exposa un paral\xc2\xb7lelisme entre la unitat o "bella composici\xc3\xb3" i la m\xc3\xa0quina, on cada pe\xc3\xa7a forma part d\'un engranatge. Tot i que la bellesa es consolida amb la relaci\xc3\xb3 de totes les parts, Diderot afegeix que cada element d\'aquesta unitat experimenta les seves pr\xc3\xb2pies sensacions i crea al seu propi pensament.  _NEWLINE_En cr\xc3\xadtica d\'art de Diderot el subjectiu, el descriptiu i narratiu acabaven per predominar sobre l\'objectivitat, un afany ut\xc3\xb2pic pel que fa a la realitat. El problema estava en el fet de fer contemplar per mitj\xc3\xa0 de les paraules escrites el que resultava impossible veure i calia imaginar, aix\xc3\xad com establir un judici de valor sobre alguna cosa que si imatge era invisible als ulls del lector, per\xc3\xb2 que calia fer-ho evident al pensament. Aquest proc\xc3\xa9s va produir un distanciament entre el cr\xc3\xadtic liter\xc3\xa0riament i l\'artista per mitj\xc3\xa0 de la pintura. I de forma paradoxal fomentava un retrobament entre la literatura i la pintura._NEWLINE_Es pot percebre un cert grau de subjectivisme en els judicis cr\xc3\xadtics de Diderot, a l\'hora d\'opinar sobre els artistes francesos del seu temps en els seus mateixos Salons. Els seus f\xc3\xadlies i f\xc3\xb2bies semblen estar codificades pel seu concepte d\'\xc3\xa8tica del representat, per les relacions d\'amistat o d\'enemistat. \xc3\x89s continu el seu rebuig a les obres de Boucher, a qui considerava un depravat, encara que reconegu\xc3\xa9s la capacitat de captivaci\xc3\xb3 dels seus quadres. No obstant aix\xc3\xb2, va defensar la pintura de Greuze per la seva capacitat moral i de Chardin, a qui considerava com un veritable colorista. Va establir una dura cr\xc3\xadtica de la pintura de rococ\xc3\xb3, va promoure l\'auge del nou classicisme i David._NEWLINE_Cal destacar l\'ocupaci\xc3\xb3 que Diderot va fer de les paradoxes, de les cultivades contradiccions, que a m\xc3\xa9s, s\xc3\xb3n el fruit de la seva evoluci\xc3\xb3 vital i ideol\xc3\xb2gica. Les paradoxes amb un cert grau de reflexi\xc3\xb3 i d\'ironia, es troben present a la producci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria de Diderot en els seus judicis de valor com a cr\xc3\xadtic d\'art. No \xc3\xa9s d\'estranyar, que malgrat la seva negaci\xc3\xb3 de l\'obra de Boucher, tingues una certa admiraci\xc3\xb3 per ell._NEWLINE_Diderot era un admirador de l\'\xc3\xa8poca, per considerar-se com una edat daurada per a la cultura de Llu\xc3\xads XIV i del seu ministre Colbert, el creador de les Acad\xc3\xa8mies. Amb ells aspirava a fer de l\'art un programa cultural i pol\xc3\xadtic. Pensava que, havia tenir un paper fonamental en la formaci\xc3\xb3 de la consci\xc3\xa8ncia social. Per aconseguir calia que l\'art fos una refer\xc3\xa8ncia moral i superar la seva capacitat de produir plaer. Hi havia aix\xc3\xad una certa identificaci\xc3\xb3 entre \xc3\xa8tica i est\xc3\xa8tica._NEWLINE_Diderot, com a cr\xc3\xadtic d\'art va partir d\'uns principis est\xc3\xa8tics que va ser exposant en el seu Assaig sobre la pintura, en el seu Tractat de lo bell, i en els seus articles per a l\'Enciclop\xc3\xa8dia. Cal destacar que aquests imperatius es van anar formant i evolucionant al mateix temps que realitzava la seva activitat cr\xc3\xadtica. Cal destacar les seves idees sobre la bellesa, l\'\xc3\xbanica finalitat de l\'art, el concepte es va separar del del bo, i del gust. Diderot va defensar la bellesa com la percepci\xc3\xb3 de les relacions reals, no intel\xc2\xb7lectuals o fict\xc3\xadcies, existents en els objectes i que es destaquen de cada \xc3\xa9sser despr\xc3\xa9s d\'haver estat conegudes per l\'enteniment despr\xc3\xa9s de la seva aprehensi\xc3\xb3 pels sentits. Tamb\xc3\xa9 va assenyalar el seu grau d\'indefinici\xc3\xb3 absoluta, la seva simple aproximaci\xc3\xb3 i va tractar de conciliar els seus aspectes objectius amb els subjectius. L\'home percep l\'exist\xc3\xa8ncia de la bellesa, encara que coneix bastant poc sobre ella. Totes les idees, i entre elles el concepte de bellesa, tenen una proced\xc3\xa8ncia sensorial i s\xc3\xb3n el fruit de l\'experi\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xad mateix, cal destacar aqu\xc3\xad els dos tipus de bellesa que Diderot va distingir: el que \xc3\xa9s bell fora de mi i la bellesa en relaci\xc3\xb3 a mi. El bell fora de mi o bell real, existeix en un objecte per les relacions contingudes en ell. Es percep a comparar entre si les parts d\'un sol objecte i en establir les seves relacions. Pertany \xc3\xa0mbit de la natura que per al fil\xc3\xb2sof i cr\xc3\xadtic d\'art franc\xc3\xa8s no coneix de les lletjors. En la seva opini\xc3\xb3, lo bell en relaci\xc3\xb3 a mi o lo bell percebut o relatiu consisteix en l\'aut\xc3\xa8ntica bellesa per a l\'home. Es percep en comparar diversos objectes entre si i establir entre ells diferents gradacions de bellesa._NEWLINE_La met\xc3\xa0fora de l\'aranya _NEWLINE_La cr\xc3\xadtica de Diderot es caracteritza per la cohesi\xc3\xb3 entre art i filosofia, fent aix\xc3\xad moltes refer\xc3\xa8ncies als seus pensaments filos\xc3\xb2fics. En tot cas, uns dels temes tractats als dos \xc3\xa0mbits, fou la met\xc3\xa0fora de l\'aranya. Aquesta met\xc3\xa0fora fou el tema principal del llibre Le r\xc3\xaave de D\'Alembert, escrit pel mateix Diderot. La met\xc3\xa0fora de l\'aranya fa refer\xc3\xa8ncia a l\'observaci\xc3\xb3 de la natura. Diderot exposa un paral\xc2\xb7lelisme entre la figura de l\'aranya i de l\'home. Tant l\'aranya com l\'home, en aquest cas l\'artista, formarien un espai sensible dins de l\'espai f\xc3\xadsic. Aquest espai sensible compost per la seva pr\xc3\xb2pia tela configuraria un m\xc3\xb3n on ambdues figures serien el centre geom\xc3\xa8tric. Diderot justifica aquest paral\xc2\xb7lelisme dient que l\'artista teixeix el seu propi m\xc3\xb3n a partir de la creaci\xc3\xb3 de la seva obra, a trav\xc3\xa9s de la qual percep el m\xc3\xb3n que l\'envolta. L\'espectador, atrapat dins la tela, s\'integra en el mateix teixit  creant aix\xc3\xad un univers de relacions entre l\'artista i l\'espectador.  _NEWLINE_La concepci\xc3\xb3 del geni _NEWLINE_Tant en els Salons com en els \xc3\x88crits sur art , Diderot mostra una gran obsessi\xc3\xb3 cap a la figura del geni. Pel cr\xc3\xadtic, el geni \xc3\xa9s aquell que es caracteritza per tenir la capacitat de relacionar tots aquells elements aparentment sense connexi\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir pot crear una bella composici\xc3\xb3. El geni, per Diderot, \xc3\xa9s un do de la naturalesa. Ell propugna la idea que les regles corrompen al geni, per aix\xc3\xb2 el geni ha d\'infringir-les. Paral\xc2\xb7lelament un dels altres temes m\xc3\xa9s tractats per la cr\xc3\xadtica diderotiana fou el "gust". Tanmateix, Diderot en gran part de les seves cr\xc3\xadtiques reflexiona sobre la import\xc3\xa0ncia del gust respecte a la producci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica. Diderot afirma que el gust ha d\'estar regit per un criteri valoratiu basat en la teoria de les relacions, \xc3\xa9s a dir quelcom \xc3\xa9s bell si les seves parts estan relacionades entres si, per aix\xc3\xad formar una unitat. Ell considera que el gust no s\'ha de basar nom\xc3\xa9s en els criteris fonamentalment t\xc3\xa8cnics tamb\xc3\xa9 s\'ha de basar en elements morals.  _NEWLINE_Caracter\xc3\xadstiques formals de la seva cr\xc3\xadtica _NEWLINE_Les seves cr\xc3\xadtiques es caracteritzen pel gran detallisme alhora de descriure les obres. En efecte, els Salons, estaven dedicats a un p\xc3\xbablic que no podia assistir a la celebraci\xc3\xb3 del Salons a Par\xc3\xads, per tant, aquests lectors necessitaven una pr\xc3\xa8via descripci\xc3\xb3 de les obres. La descripci\xc3\xb3 detallada del quadre precedia a l\'an\xc3\xa0lisi cr\xc3\xadtica. . Per trobar un m\xc3\xa8tode de descripci\xc3\xb3 que fugi de la monotonia, Diderot desenvolup\xc3\xa0 diferents t\xc3\xa8cniques de  descripci\xc3\xb3. Al llarg dels seus Salons, Diderot variar\xc3\xa0 el seu llenguatge. En molts dels Salons l\'estructura formal de les cr\xc3\xadtiques es caracteritza per la particular estructura dialogada._NEWLINE_Els Salons, malauradament, no van ser impresos en vida de Diderot. L\'\xc3\xbanic fragment impr\xc3\xa8s va ser un fragment del Sal\xc3\xb3 de 1769 conegut com a  Lamentations pour ma vieille robe de chambre, impr\xc3\xa8s l\'any 1772 per Friedrich RIng. S\'han conservat en general diverses c\xc3\xb2pies de la Correspondace, com Essais sur la peinture annex del Salon de 1765, i del 1777, que Grimm no va publicar. En principi, els Salons van con\xc3\xa8ixer nom\xc3\xa9s publicacions parcials.: com els Laments, impresos el 1772, el Sal\xc3\xb3 de 1765 amb els Essais sur la peinture  van ser publicats el 1795 per Buisson, entre d\'altres.\n_START_SECTION_\nFortuna cr\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nDiderot va ser un autor desconegut individualment doncs el seu pensament no va ser molt acceptat i ja la seva primera obra va ser rebutjada i portada a la foguera. Va ser, m\xc3\xa9s aviat, conegut per la seva col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 en L\'Encyclop\xc3\xa9die. Diderot va ser un philosophe poc recordat en la Revoluci\xc3\xb3 Francesa, pol\xc3\xa8mic amb Rosseau i D\'Alembert i un ciutad\xc3\xa0 al marge de les convencions socials. No va ser fins que Goethe va traduir les seves obres, que Hegel l\'utilitz\xc3\xa9s en la Fenomenologia de l\'esperit i que els rom\xc3\xa0ntics recuperessin la seva figura per aix\xc3\xad tenir una difusi\xc3\xb3 cap a l\'estranger._NEWLINE_En general la imatge de Diderot ha evolucionat amb el pas del temps, des de finals del segle XIX i principis del XX \xc3\xa9s quan m\xc3\xa9s ressorgeix la figura d\'aquest fil\xc3\xb2sof il\xc2\xb7lustrat. Cal destacar que a mitjan segle XX, el romanista Herbert Dieckmann va trobar un conjunt molt ampli de manuscrits, els anomenats Fons Vandeul, troballa que va augmentar encara m\xc3\xa9s l\'inter\xc3\xa8s per la figura de Diderot, i la seva indagaci\xc3\xb3 va ser resolta el 1951 amb el seu Inventaire._NEWLINE_Des de llavors grans figures de la cr\xc3\xadtica han escrit sobre el fil\xc3\xb2sof i enciclopedista, arribant-lo a acreditar com la figura cabdal del segle XVIII europeu, acreditaci\xc3\xb3 que fins avui dia es mant\xc3\xa9. D\'aquestes grans figures de la cr\xc3\xadtica que van mostrar un important inter\xc3\xa8s per Denis Diderot cal destacar les personalitats de Franco Venturi, Arthur M. Wilson, Jacques Prous, Yvon Benot i Jean Starobinsky qui, el 2012, va publicar Diderot, un diable de Ramage, obra amb la qual va passar d\xc3\xa8cades investigant sobre la figura de Diderot._NEWLINE_Arthur M. Wilson va publicar el 1972 una biografia titulada Diderot la qual segueix sent una obra cl\xc3\xa0ssica per la seva exactitud. El 2013, va apar\xc3\xa8ixer una nova biografia extensa titulada Diderot, il combattant de la libert\xc3\xa9, de Gerhardt Stenger._NEWLINE_Hi ha una revista, creada a finals del segle XX que est\xc3\xa0 dedicada a l\'obra de Diderot, Recherches sud Diderot et sur l\'Enciclop\xc3\xa9die, editada a Par\xc3\xads; se suma als ja cl\xc3\xa0ssics Diderot Studies, i segueix en actiu publicada per la Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Diderot._NEWLINE_Cal esmentar, tamb\xc3\xa9, que el pensament de Diderot va ser portat al cinema doncs Jacques Rivette va traslladar a la plantalla la novel\xc2\xb7la La Religieuse.'