b'\n_START_ARTICLE_\nAgrarisme\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99agrarisme \xc3\xa9s una ideologia, o m\xc3\xa9s aviat un conjunt d\'ideologies i moviments socials rurals presents a l\'Europa dels segles XIX i principis del XX, per\xc3\xb2 amb continu\xc3\xaftat ininterrompuda fins a l\'actualitat. El seu objectiu general era la defensa dels interessos agraris i de les poblacions rurals. Per analogia, el terme podria designar tamb\xc3\xa9, m\xc3\xa9s tard i en altres llocs, moviments socials o pol\xc3\xadtics d\'orientaci\xc3\xb3 agr\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nInicis i hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'agrarisme o ruralisme sorgeix com a reacci\xc3\xb3 dels grups camperols enfront de les superviv\xc3\xa8ncies del feudalisme, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 front a les mesures d\'inspiraci\xc3\xb3 liberal dels estats europeus del segle XIX. Podem entreveure els inicis de l\xe2\x80\x99agrarisme des del comen\xc3\xa7ament del segle XIX, a partir d\'una creixent valoritzaci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n rural i amb punts de partida a vegades contradictoris. El moviment agrarista est\xc3\xa0 fermament vinculat a tot l\'impuls transformador de les t\xc3\xa8cniques i els conreus, vinculat a les noves perspectives de l\'agronomia cient\xc3\xadfica, al cooperativisme i als esfor\xc3\xa7os de difusi\xc3\xb3 d\'una nova cultura agr\xc3\xa0ria entre la poblaci\xc3\xb3 pagesa; per\xc3\xb2 alhora tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 un vessant rom\xc3\xa0ntic conservador, contraposant als canvis despersonalitzadors de la modernitat i que en els Pa\xc3\xafsos Catalans es manifesta a trav\xc3\xa9s del carlisme, el pairalisme, el folklorisme ruralista, l\'associacionisme cat\xc3\xb2lic i altres tend\xc3\xa8ncies semblants. Evidentment, tot i seguir uns patrons comuns, l\'agrarisme decimon\xc3\xb2nic \xc3\xa9s molt divers i es concreta amb moviments socials i pol\xc3\xadtics de signe diferent, segons el moment i la contrada._NEWLINE_El proc\xc3\xa9s industrialitzador i les mesures de l\'estat liberal varen tenir conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies importants, per\xc3\xb2 les societats rurals europees semblaven arribar a un cert punt d\xe2\x80\x99equilibri a la segona meitat del segle XIX. L\'acc\xc3\xa9s a la propietat de banda de la poblaci\xc3\xb3 pagesa, la introducci\xc3\xb3 de noves rotacions, les millores en la fertilitzaci\xc3\xb3 i en les eines i m\xc3\xa0quines, varen contribuir a un notable increment de la productivitat. La gran crisi agr\xc3\xa0ria que es va viure entre 1873 i 1895 va tenir un gran impacte arreu dels pa\xc3\xafsos occidentals i va contribuir a una nova definici\xc3\xb3 de les pol\xc3\xadtiques agr\xc3\xa0ries (extensi\xc3\xb3 agr\xc3\xa0ria, finan\xc3\xa7ament de l\'agricultura, proteccionisme...)._NEWLINE_\xc3\x89s en aquest context que es produeix l\'avan\xc3\xa7 del moviment agrarista. Durant la d\xc3\xa8cada de 1880, els resultats van ser molt modestos, els estats nom\xc3\xa9s van proposar una acumulaci\xc3\xb3 gradual de petits augments dels drets de duana, particularment en el context de les renegociacions dels acords bilaterals que preocupaven els agraris. Des del primer congr\xc3\xa9s europeu d\xe2\x80\x99agricultura del 1889, que permet una major consci\xc3\xa8ncia, es poden notar pressions m\xc3\xa9s fortes dels moviments agraris. Els debats eren tanmateix molt t\xc3\xa8cnics, entorn dels acords comercials i les condicions i conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de la modernitzaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99agricultura. _NEWLINE_El moviment agrari va provocar un inter\xc3\xa8s renovat pel m\xc3\xb3n rural que es va traduir en l\'aparici\xc3\xb3 d\'una administraci\xc3\xb3 agr\xc3\xa0ria espec\xc3\xadfica i en el desenvolupament d\'uns serveis agron\xc3\xb2mics professionalitzats (amb el desenvolupament dels ensenyaments agr\xc3\xadcoles). En paral\xc2\xb7lel es va desenvolupar el cr\xc3\xa8dit agrari i l\'associacionisme que, en l\'\xc3\xa0mbit dels Pa\xc3\xafsos Catalans va ser, inicialment, un associacionisme de propietaris rurals, per\xc3\xb2 que a principis del segle XX es va veure alterat per l\'emerg\xc3\xa8ncia del cooperativisme i el sindicalisme agrari.\n_START_SECTION_\nAgraristes europeus i nord-americans als segles XVIII i XIX\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99agrarisme es va desenvolupar als Estats Units a mitjan segle XVIII, a partir de la lectura de fil\xc3\xb2sofs europeus i tamb\xc3\xa9 del que la gent veia a partir de l\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncia nord-americana. Partia de la idea d\xe2\x80\x99una democr\xc3\xa0cia basada en la virtut dels petits agricultors independents, cridats, pel seu treball i moderaci\xc3\xb3, a convertir-se en els benefactors de la comunitat nacional. Grans ap\xc3\xb2stols d\'aquesta doctrina van ser Jefferson, Andrew Jackson i John Taylor._NEWLINE_Els te\xc3\xb2rics d\xe2\x80\x99Europa de l\xe2\x80\x99Est inclouen persones com Pyotr Stolypin (1862-1911) i Aleksandr Txai\xc3\xa0nov (1888\xe2\x80\x931939) a R\xc3\xbassia; Adolph Wagner (1835\xe2\x80\x931917), Karl Oldenberg a Alemanya, [14] i Boles\xc5\x82aw Limanowski (1835\xe2\x80\x931935) a Pol\xc3\xb2nia. _NEWLINE_A R\xc3\xbassia, els intel\xc2\xb7lectuals "populistes" (Narodnaya Volia) i posteriorment el Partit Social Revolucionari van desenvolupar una base te\xc3\xb2rica per a un moviment camperol, construint una rica i ben desenvolupada ideologia humanista que va influir a Europa de l\'Est, especialment als Balcans. Mai no va aconseguir la visibilitat internacional que el socialisme va assolir entre els treballadors urbans.\n_START_SECTION_\nL\'agrarisme del segle XX\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Primera Guerra Mundial, es va parlar d\'un ruralisme com una concessi\xc3\xb3 governativa de compensaci\xc3\xb3 als soldats pagesos que havien lluitat pel seu pa\xc3\xads. El ruralisme es va veure clarament condicionat per la pres\xc3\xa8ncia d\'una important poblaci\xc3\xb3 pagesa. No \xc3\xa9s casual que, sobretot a Europa, els partits agraris tinguessin una forta difusi\xc3\xb3 fins a la d\xc3\xa8cada de 1930/1940 (com per exemple, el Partit dels Pagesos (Irlanda) o la Lliga dels Camperols de Baviera). Per tant, els partits agraris s\xc3\xb3n dif\xc3\xadcils de situar ideol\xc3\xb2gicament. Sovint han representat l\'oposici\xc3\xb3 als partits obrers en els pa\xc3\xafsos de l\'Europa central i oriental (per exemple, el Partit Rural Croat) com a defensors de la propietat privada. En altres casos, per\xc3\xb2, (Partit Agrari de R\xc3\xbassia) van n\xc3\xa9ixer com a derivacions dels partits comunistes al poder, que volien consolidar la seva pres\xc3\xa8ncia entre les masses pageses. El ruralisme tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 sovint lligat a la inspiraci\xc3\xb3 religiosa (per exemple, el Partit Popular Polon\xc3\xa8s), i a partir d\xe2\x80\x99aquest se\'n dedueixen molts de valors (per exemple, la protecci\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia tradicional). El ruralisme t\xc3\xa9 molts punts de contacte tamb\xc3\xa9 amb partits populistes i amb regionalistes i autonomistes. El ruralisme d\'inspiraci\xc3\xb3 nacional-socialista a Alemanya, en la controv\xc3\xa8rsia antiurbana i anticapitalista, era la base d\xe2\x80\x99un racisme biol\xc3\xb2gic: l\xe2\x80\x99agricultura i el m\xc3\xb3n rural haurien d\xe2\x80\x99haver esdevingut un lloc i un mitj\xc3\xa0 escaients per a una renovaci\xc3\xb3 racial i biol\xc3\xb2gica del poble alemany, amb el camperol com a custodi i reproductor ideal._NEWLINE_A partir de la d\xc3\xa8cada de 1980, molts de partits agraris van passar a formar part de partits conservadors (el Centre Nacional per als Independents i Camperols, es va fusionar a la UMP francesa i despr\xc3\xa9s a la UDI) o socialistes, o van canviar de nom (la Uni\xc3\xb3 Agr\xc3\xadcola de Finl\xc3\xa0ndia, ara partit de centre; el partit agr\xc3\xadcola noruec ara \xc3\xa9s el partit central), sovint prenent posicions moderades i centristes. Tamb\xc3\xa9 hi ha partits agraris que s\xe2\x80\x99han apropat a posicions ecologistes (per exemple, el Partit Agrari Ambiental d\'Alb\xc3\xa0nia o la Uni\xc3\xb3 de Camperols i els Verds de Litu\xc3\xa0nia)'