b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de les armes nuclears\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de les armes nuclears relata el desenvolupament de les armes nuclears. Les armes nuclears s\xc3\xb3n dispositius que posseeixen un enorme potencial destructiu que utilitza l\'energia derivada de la fissi\xc3\xb3 nuclear o reaccions de fusi\xc3\xb3 nuclear. Comen\xc3\xa7ant amb els aven\xc3\xa7os cient\xc3\xadfics de la d\xc3\xa8cada de 1930, que va fer possible el seu desenvolupament, mitjan\xc3\xa7ant la continuaci\xc3\xb3 de la carrera d\'armaments nuclears i les proves nuclears de la Guerra Freda, i, finalment, amb les q\xc3\xbcestions de la proliferaci\xc3\xb3 i el possible \xc3\xbas de terrorisme a principis de segle XXI.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nEl dia 12 de setembre de 1933, sis anys abans del descobriment de la fissi\xc3\xb3 i nom\xc3\xa9s set mesos despr\xc3\xa9s del descobriment del neutr\xc3\xb3, el f\xc3\xadsic hongar\xc3\xa8s Le\xc3\xb3 Szil\xc3\xa1rd va descobrir que era possible alliberar grans quantitats d\'energia mitjan\xc3\xa7ant reaccions neutr\xc3\xb2niques en cadena. El 4 de juliol de 1934, Szilard va sol\xc2\xb7licitar la patent d\'una "bomba at\xc3\xb2mica" on no nom\xc3\xa9s descrivia aquesta reacci\xc3\xb3 en cadena neutr\xc3\xb2nica, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 el concepte essencial de massa cr\xc3\xadtica. La palesa li va ser concedida, la qual cosa converteix a Leo Szilard en l\'inventor de la bomba at\xc3\xb2mica. No la va patentar en benefici propi, sin\xc3\xb3 precisament per prevenir que d\'altres que la constru\xc3\xafssin: va ser el primer intent de no-proliferaci\xc3\xb3 de la Hist\xc3\xb2ria. En obtenir la patent, va oferir-la com regal a l\'ambaixada del Regne Unit confiant que la "cavallerositat brit\xc3\xa0nica" evitaria que el seu invent an\xc3\xa9s mal emprat alguna vegada; en ess\xc3\xa8ncia, nom\xc3\xa9s acceptava que fos usada contra els nazis si aquests la desenvolupaven pel seu compte. Al febrer de 1936, els Almiralls Brit\xc3\xa0nics va acceptar el terrible regal._NEWLINE_Szilard tamb\xc3\xa9 va concebre els acceleradors lineals, el ciclotr\xc3\xb3, el microscopi electr\xc3\xb2nic i, en un peri\xc3\xb2dic de 1929, va descriure el bit com unitat b\xc3\xa0sica d\'informaci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, va defensar tota la seva vida que els cient\xc3\xadfics eren moralment responsables de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies del seu treball. Malgrat participar en el Projecte Manhattan, quan es va adonar que el projecte de la bomba at\xc3\xb2mica nazi no era viable es va oposar amb totes les seves forces a l\'\xc3\xbas d\'aquestes armes contra Jap\xc3\xb3 o contra qualsevol altre pa\xc3\xads. Aquestes fermes creences \xc3\xa8tiques li convertirien en un home atormentat que va lluitar la resta dels seus dies, des de m\xc3\xbaltiples ambients cient\xc3\xadfics i pol\xc3\xadtics, contra la seva obra mestra: les armes nuclears._NEWLINE_El novembre de 1938, la f\xc3\xadsica alemanya Lise Meitner va assolir identificar traces de bari en una mostra d\'urani. La pres\xc3\xa8ncia d\'aquest element nom\xc3\xa9s es va poder explicar assumint que s\'havia produ\xc3\xaft una fissi\xc3\xb3 nuclear. Com Meitner era tamb\xc3\xa9 jueva, i de fet estava ja plantejant-se abandonar el pa\xc3\xads ?el que faria poc despr\xc3\xa9s?, el descobriment l\'hi va adjudicar Otto Hahn, el seu company d\'equip, en la revista Naturwissenschaften, el Scientific American de l\'Alemanya nazi. Al gener de 1939, Niels Bohr "redescobriria" la fissi\xc3\xb3 en els Estats Units. I aqu\xc3\xad entra un altre personatge essencial en aquesta hist\xc3\xb2ria:_NEWLINE_El f\xc3\xadsic te\xc3\xb2ric i enginyer Julius Robert H. Oppenheimer, tres dies despr\xc3\xa9s que lleg\xc3\xads la confer\xc3\xa8ncia de Bohr, es va adonar que la fissi\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0tom produiria un exc\xc3\xa9s de neutrons utilitzable per a construir la bomba concebuda per Szilard._NEWLINE_Aquest novaiorqu\xc3\xa8s diplomat a Harvard i doctorat a Alemanya va crear des de la seva c\xc3\xa0tedra de Berkeley la primera onada de grans f\xc3\xadsics nuclears nord-americans. Pel seu enorme prestigi cient\xc3\xadfic se li adjudicaria l\'adre\xc3\xa7a del Projecte Manhattan en 1941, despr\xc3\xa9s que Einstein -un altre jueu- man\xc3\xa9s la famosa carta a Roosevelt del 02/08/1939 on va escriure \xc2\xaben el curs dels passats quatre mesos, s\'ha fet possible -a trav\xc3\xa9s del treball de Joliot a Fran\xc3\xa7a i de Fermi i Szilard a Am\xc3\xa8rica- provocar una reacci\xc3\xb3 nuclear en cadena en una gran massa d\'urani, que produiria grans quantitats d\'energia i nous elements del tipus del r\xc3\xa0dio, en el futur immediat [...] Una sola bomba d\'aquest tipus, transportada en un vaixell i detonada en un port, podria molt b\xc3\xa9 destruir el port sencer juntament amb una bona part del territori circumdant [...] Alemanya ha deixat de vendre mena d\'urani de les mines txecoslovaques [...] i el fill del sotssecretari d\'estat von Weizs\xc3\xa4cher ha estat contractat per l\'Institut Kaiser-Wilhelm de Berl\xc3\xadn on s\'est\xc3\xa0 repetint part del treball americ\xc3\xa0 sobre l\'urani\xc2\xbb._NEWLINE_Com es pot veure, en les albors de la Segona Guerra Mundial les principals pot\xc3\xa8ncies del seu temps -Estats Units, Regne Unit, Fran\xc3\xa7a i Alemanya- estaven posades al dia de tots els progressos de la f\xc3\xadsica at\xc3\xb2mica, de la possibilitat de construir una bomba de fissi\xc3\xb3 i en totes elles estaven treballant d\'una manera o un altre en aix\xc3\xb2. Sobretot els americans en diverses universitats (incloent a Fermi, amb la seva pila at\xc3\xb2mica), els francesos en Par\xc3\xads i els alemanys en el Kaiser-Wilhelm-Institut de Berl\xc3\xadn. Pot veure\'s que, ja en aquests moments, els Estats Units contaven no nom\xc3\xa9s amb tot el personal essencial, sin\xc3\xb3 amb els millors del m\xc3\xb3n: Einstein, Szilard, Fermi, Oppenheimer i els seus disc\xc3\xadples. Meitner estava en Dinamarca, fugida dels nazis i Joliot i Irene Joliot-Curie a Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nDurant la Segona Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser per aquestes dates quan, davant l\'evid\xc3\xa8ncia del que podia oc\xc3\xb3rrer, tots els pa\xc3\xafsos van decretar secret tot el relacionat amb la fissi\xc3\xb3 nuclear i la bomba at\xc3\xb2mica. En oc\xc3\xb3rrer aix\xc3\xb2, es van crear tres programes distints: un anglonord-americ\xc3\xa0, un altre franc\xc3\xa8s i un altre alemany.\n_START_SECTION_\nEl programa franc\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nEl programa nuclear franc\xc3\xa8s, en un estat encara molt primerenc, va ser avortat quan els alemanys van ocupar el pa\xc3\xads. Malgrat aix\xc3\xb2, Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Joliot -premi Nobel de Qu\xc3\xadmica de 1935- havia estat a punt d\'aconseguir una pila de Fermi (un reactor cr\xc3\xadtic) per a quan les tropes alemanyes van entrar a Par\xc3\xads en 1940. En aquests moments tot l\'equip de Joliot havia fugit a Londres enduent-se tots els documents (i sumant-se al projecte anglonord-americ\xc3\xa0), per\xc3\xb2 aquest es va quedar i fins i tot va aparentar col\xc2\xb7laborar amb els nazis mentre en secret pertanyia al Partit Comunista i a la Resist\xc3\xa8ncia Francesa. Gr\xc3\xa0cies a aix\xc3\xb2, el ciclotr\xc3\xb3 franc\xc3\xa8s mai no va poder arribar a ser utilitzat amb efici\xc3\xa8ncia pels alemanys.\n_START_SECTION_\nL\'antisemitisme del r\xc3\xa8gim nazi i la fugida de cient\xc3\xadfics d\'Alemanya\n_START_PARAGRAPH_\nL\'antisemitisme del r\xc3\xa8gim nazi va ser catalitzador perqu\xc3\xa8 diversos cient\xc3\xadfics eminents d\'arrels jueves es veiessin obligats a abandonar el pa\xc3\xads abans o despr\xc3\xa9s de l\'inici del conflicte, entre els quals destaquen Leo Szilard, Lise Meitner i Albert Einstein. La seva p\xc3\xa8rdua i la posterior aportaci\xc3\xb3 als projectes d\'investigaci\xc3\xb3 anglonord-americ\xc3\xa0 va suposar una derrota irreparable per als interessos alemanys.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nEntre 1946 i 1948 l\'AEC havia estat fent proves amb explosions nuclears._NEWLINE_El 25 d\'abril de 1953 es realitz\xc3\xa0 la prova nuclear "Simon" a Yucca Flats que provoc\xc3\xa0 un n\xc3\xbavol radioactiu situat a 10 kil\xc3\xb2metres d\'altura que es despla\xc3\xa7\xc3\xa0 a menys de 200 quil\xc3\xb2metres del nord de la ciutat de Nova York on realitz\xc3\xa0 precipitacions de contingut radioactiu que fou copsat accidentalment per un professor de radioqu\xc3\xadmica anomenat Herbert Clank de l\'Institut Polit\xc3\xa8cnic Rensselear._NEWLINE_El dia 1 de mar\xc3\xa7 de 1954 el govern dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica van utilitzar la bomba H "Castle Bravo" esperant una explosi\xc3\xb3 de 7 megatons de la qual n\'obtingueren 15 megatons._NEWLINE_En juliol de 1957 l\'AEC cre\xc3\xa0 la Divisi\xc3\xb3 d\'Explosius Nuclears Pac\xc3\xadfics pretenent trobar un \xc3\xbas no militar de les bombes nuclears._NEWLINE_El 17 de juny de 1967 el govern de la Xina aconsegu\xc3\xad explotar per primera vegada una bomba termonuclear. Aquesta es caracteritzava per tindre una pot\xc3\xa8ncia de 3 megatons. Es va realitzar la prova a Lop Nor, al Sinkiang.'