b"\n_START_ARTICLE_\nSan Luigi dei Francesi\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia va ser dissenyada per Giacomo della Porta i constru\xc3\xafda per Domenico Fontana entre els anys 1518 i 1589. Va ser el cardenal Juli\xc3\xa0 de M\xc3\xa8dici, el futur papa Climent VII, qui en va posar la primera pedra, i va poder dur el projecte a bon terme gr\xc3\xa0cies a la intervenci\xc3\xb3 dels Valois Enric II, Enric III, Caterina de M\xc3\xa8dici i el duc Carles III de Lorena. \xc3\x89s l'esgl\xc3\xa9sia nacional francesa de Roma i est\xc3\xa0 consagrada a la Mare de D\xc3\xa9u, a sant Dion\xc3\xads Aeropagita i a sant Llu\xc3\xads, rei de Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_El car\xc3\xa0cter franc\xc3\xa8s n'\xc3\xa9s evident des de la mateixa fa\xc3\xa7ana, que t\xc3\xa9 diverses est\xc3\xa0tues que commemoren la hist\xc3\xb2ria nacional: entre d'altres, les que representen Carlemany, sant Llu\xc3\xads, santa Clotilde i santa Joana de Valois, obres de Pierre l'Estach. A l'interior, hi ha frescs que narren les hist\xc3\xb2ries de sant Llu\xc3\xads (per Charles-Joseph Natoire), sant Dion\xc3\xads i Clodoveu I. Hi ha tamb\xc3\xa9 la salamandra de Francesc I de Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_Aquest temple va ser escollit com a lloc d'enterrament d'alts prelats i membres de la comunitat francesa a Roma: entre d'altres, hi ha la tomba de Pauline de Beaumont, que va morir per consumpci\xc3\xb3 a Roma el 1805, erigida pel seu amant Chateaubriand; la de l'economista liberal cl\xc3\xa0ssic Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Bastiat i la del cardenal de Bernis, ambaixador a Roma de Llu\xc3\xads XIV i Llu\xc3\xads XV. La sepultura del pintor Claudio de Lorena va ser traslladada en aquest temple el 1840 per decisi\xc3\xb3 de Thiers; inicialment, les seves restes estaven a Santa Trinit\xc3\xa0 dei Monti. Tamb\xc3\xa9 hi ha el monumental mausoleu de Louise Cheuvreux-Guillemin (1828-1859), obra de l'escultor Charles Gumery, premi de Roma de 1850._NEWLINE_Aquesta esgl\xc3\xa9sia, juntament amb les altres esgl\xc3\xa9sies franceses a Roma, es regeixen per un administrador nomenat per l'ambaixador franc\xc3\xa8s a la Santa Seu, en el si d'una instituci\xc3\xb3 anomenada Establiments pius de Fran\xc3\xa7a a Roma i Loreto. El cardenal sacerdot del titulus S. Ludovici Francorum de Urbe era Jean-Marie Lustiger, que va morir el 5 d'agost de 2007; el va substituir, des del 24 de novembre d'aquest mateix any, el cardenal Andr\xc3\xa9 Vingt-Trois, arquebisbe de Par\xc3\xads. Des de fa anys, hi ha un acord entre Fran\xc3\xa7a i el Vatic\xc3\xa0 perqu\xc3\xa8 el sacerdot titular de Sant Llu\xc3\xads dels francesos sigui l'arquebisbe de Par\xc3\xads."