b'\n_START_ARTICLE_\nCarta Pisana\n_START_SECTION_\nOrigen i contingut\n_START_PARAGRAPH_\nEls possibles llocs d\'origen per al mapa s\xc3\xb3n Pisa, on va ser trobat, Ven\xc3\xa8cia, i G\xc3\xa8nova, que \xc3\xa9s el lloc d\'origen acceptat pels experts. Pel que fa a la densitat dels ports referenciats en el mapa, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s alta a la costa de la mar Tirrena, i m\xc3\xa9s baixa a la Mar J\xc3\xb2nica. Aquesta \xc3\xa9s una possible evid\xc3\xa8ncia que el mapa \xc3\xa9s d\'origen genov\xc3\xa8s, at\xc3\xa8s que en aquells moments, G\xc3\xa8nova era una gran pot\xc3\xa8ncia a la mar Tirrena. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, la primera refer\xc3\xa8ncia textual de la utilitzaci\xc3\xb3 d\'una carta mar\xc3\xadtima detallada, el 1270, est\xc3\xa0 referida a un vaixell de la croada de Sant Llu\xc3\xads que va rebre ajuda dels genovesos._NEWLINE_La inexactitud de la part atl\xc3\xa0ntica de la Carta Pisana, especialment en comparaci\xc3\xb3 amb la gran precisi\xc3\xb3 de la part Mediterr\xc3\xa0nia, pot ser exemplificada amb la seva representaci\xc3\xb3 de Gran Bretanya: una forma irregular, rectangular, situada en un eix Est-Oest, amb nom\xc3\xa9s sis noms de llocs indicats per a tota l\'illa de Gran Bretanya. Civitate Londra (Londres) es col\xc2\xb7loca al centre de la costa sud de l\'illa._NEWLINE_Pel que fa a la data del mapa, la seva antiguitat ve limitada per la menci\xc3\xb3 de la ciutat de Manfredonia, que va ser fundada pel rei Manfred de Sic\xc3\xadlia el 1256._NEWLINE_Les fonts utilitzades en l\'elaboraci\xc3\xb3 de la Carta Pisana s\xc3\xb3n dif\xc3\xadcils de determinar. L\'\xc3\xbas de diverses variants dialectals en els noms de llocs indicats en el mapa, tendeix a suggerir que aquests van ser compilats de diverses fonts regionals per a fer el mapa. Altres possibilitats inclouen un hipot\xc3\xa8tica carta portolana anterior, avui desapareguda, o la influ\xc3\xa8ncia de la cartografia romana antiga. No obstant aix\xc3\xb2, no hi ha absolutament cap prova que recolzi l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una carta portolana anterior, i el fet que el mapa t\xc3\xa9 errors flagrants sobre It\xc3\xa0lia soscavaria la teoria d\'una influ\xc3\xa8ncia romana antiga .\n_START_SECTION_\nAspectes de navegaci\xc3\xb3 i la seva relaci\xc3\xb3 amb la br\xc3\xbaixola\n_START_PARAGRAPH_\nEl mapa abasta gaireb\xc3\xa9 tota la Mediterr\xc3\xa0nia amb dos cercles de rumbs, un per a la Mediterr\xc3\xa0nia occidental, i un altre per a la zona oriental. Aquests cercles estan dividits en setze parts, corresponent cada una de les setze divisions del mapa a una direcci\xc3\xb3 de la rosa dels vents. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, compta amb una escala bidireccional (vegeu mapa), subdividida en diversos segments que corresponen a 200, 50, 10, i 5 milles. El valor exacte de la "milla portol\xc3\xa0" \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de calcular en unitats d\'avui dia, ja que hi ha discrep\xc3\xa0ncies entre les zones geogr\xc3\xa0fiques entre aquest mapa i els altres, per\xc3\xb2 est\xc3\xa0 convencionalment consensuat al voltant d\'1,25 quil\xc3\xb2metres.'