b"\n_START_ARTICLE_\nGharjistan\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de l'\xc3\xa8poca musulmana estava governat per pr\xc3\xadnceps locals heftalites. Fou enva\xc3\xaft per \xc3\x80ssad ibn Abd-Al\xc2\xb7lah governador del Khurasan (primera vegada 723-727) vers el 725 o 726. El reiet\xc3\xb3 local (t\xc3\xadtol shar = rei) Namrun va fer un acord de pau i va adoptar l'islam com religi\xc3\xb3. Les principals ciutats eren Baghin i Shurmin, esmentades per diversos ge\xc3\xb2grafs \xc3\xa0rabs, que no han estat identificades. _NEWLINE_Muh\xc3\xa0mmad ibn Qaram va fer nombroses conversions a la regi\xc3\xb3 cap a la seva heretgia abans de la seva mort el 869; centres c\xc3\xa0rmates es van mantenir al territori bastant de temps. Els reis locals van recon\xc3\xa8ixer la sobirania dels sam\xc3\xa0nides. _NEWLINE_Sotm\xc3\xa8s el pa\xc3\xads per Mahmud de Gazni en una data desconeguda, estava revoltat el 1012 quan Mahmud el va sotmetre per segons vegada; el xah Abu-Nasr Muh\xc3\xa0mmad fou fet presoner i portat a Gazni on va morir el 1015. Inicialment va quedar sota el control del governador gazn\xc3\xa8vida de Merv (Marw al-Rudh) per\xc3\xb2 al cap d'un temps els sobirans locals tornaven a governar, a tot tardar sota els g\xc3\xbarides. El sold\xc3\xa0 selj\xc3\xbacida M\xc3\xa0lik-xah tenia un esclau turc originari del Gharjistan, de nom Anuixtigin, a qui vers el 1077 va enviar com a governador de Khwarizm i fou l'ancestre de la dinastia fundador de la dinastia Anuixtig\xc3\xadnida. Els reis locals es van sotmetre als mongols vers 1222 i van continuar governant el pa\xc3\xads com a vassalls; el darrer \xc3\xa9s esmentat el 1315. El nom de Gharjistan ja no torna a apar\xc3\xa8ixer."