b'\n_START_ARTICLE_\nPen\xc3\xadscola\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal est\xc3\xa0 dividit en quatre quarts: Irta, Poatx, la Redonda i la caseria del Port Blau. El nucli original de poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s en un istme, el Penyal de Pen\xc3\xadscola, que separa l\'extrem meridional de la Serra d\'Irta del comen\xc3\xa7ament de la Plana de Vinar\xc3\xb2s. Este penyal sempre ha estat ocupat per diferents pobladors atesa la seua import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica tant per la seua facilitat per ser defensada com per disposar d\'ullals d\'aigua dol\xc3\xa7a a l\'interior de l\'actual recinte de murades. La ciutat vella, anomenada popularment lo Poble, es va construir sobre la pen\xc3\xadnsula, el punt m\xc3\xa9s alt de la qual arriba als 64\xc2\xa0msnm, on se situa el castell templer. Esta pen\xc3\xadnsula rocosa est\xc3\xa0 unida a terra nom\xc3\xa9s per un istme d\'arena, que dividix la costa en dos meitats diferents. Antigament, sovint l\'istme s\'inundava i restava anegat per l\'aigua del mar, deixant temporalment el poble envoltat d\'aigua per tots els costats com una illa, a\xc3\xafllat de terra ferma. El fenomen va deixar de tindre lloc amb la construcci\xc3\xb3 del port als anys vint del segle\xc2\xa0xx, que va modificar els corrents, augmentant l\'acumulaci\xc3\xb3 de sediments i permentent un gran augment de la seua superf\xc3\xadcie i la posterior construcci\xc3\xb3 d\'edificis en esta llengua de terra._NEWLINE_Al nord del penyal hi ha una plana sediment\xc3\xa0ria, amb una platja arenosa (la Platja Nord) i originalment amb part de serradal. En esta plana quatern\xc3\xa0ria hi ha afloraments d\'aigua (ullals), que donen lloc a una zona pantanosa, la Marjal de Pen\xc3\xadscola, anomenada popularment lo Prat, que anteriorment va ser una albufera i en l\'actualitat \xc3\xa9s una marjal, declarada Lloc d\'Inter\xc3\xa9s Comunitari (LIC) i Microrreserva de flora des del 2001._NEWLINE_Al sud del poble hi ha l\'extrem meridional de la serra d\'Irta, declarada parc natural el 2002, que transcorre paral\xc2\xb7lela a la costa i molt propera a esta, ocupant les dos terceres parts meridionals del terme municipal, el qual \xc3\xa9s d\'un total de 81 km\xc2\xb2. La serra acaba en estriacions rocoses i penya-segats, com el de la Torre Badum, tot i que tamb\xc3\xa9 en algunes cales de cudols (com la Cala Volante, formada a la desembocadura del Barranc del Volante) i xicotetes platges arenoses (com la del Pebret o del Russo).\n_START_SECTION_\nEdat antiga\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n abundants els vestigis arqueol\xc3\xb2gics trobats a la rodalia del t\xc3\xb3mbol roc\xc3\xb3s, com restes de vaixells, \xc3\xa0mfores, entre altres, aix\xc3\xad com en els poblats del Poaig i els Barrancs, que confirmen el poblament de la zona per ibers (ilercavons), aix\xc3\xad com la relaci\xc3\xb3 d\'estos amb mercaders fenicis, grecs i posteriorment cartaginesos i romans._NEWLINE_Els testimonis escrits m\xc3\xa9s antics i versemblants sobre Pen\xc3\xadscola s\xc3\xb3n les cites d\'Hecateu (s. VI aC), Estrab\xc3\xb3 (s. I aC) i Rufus Festus Avienus (s.IV aC). Este darrer, en la seua coneguda Ora Maritima esmenta Quersonesos, que alguns identifiquen amb l\'actual Pen\xc3\xadscola. La seua traducci\xc3\xb3 del grec significa \'pen\xc3\xadnsula\', per\xc3\xb2 no aclarix si es tracta d\'un top\xc3\xb2nim o d\'una poblaci\xc3\xb3 permanent._NEWLINE_Pen\xc3\xadscola, possiblement va ser port grec i rom\xc3\xa0, a trav\xc3\xa9s d\'on desembarcaven productes manufacturats (cer\xc3\xa0mica, teles, armes, entre altres) que els colonitzadors intercanviaven per oli i vi que els pobles ind\xc3\xadgenes cultivaven a les serralades litorals. A la rodalia del penyal s\'han fet abundants troballes d\'\xc3\xa0mfores. Els romans, en traduir el top\xc3\xb2nim grec de Quersonesos al llat\xc3\xad vulgar de Paeniscla ("quasi illa", molt semblant en itali\xc3\xa0 actual "penisola"), donaren el nom quasi definitiu de la ciutat.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nDes de pr\xc3\xa0cticament el principi de la invasi\xc3\xb3 musulmana de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica (any 718), fins a l\'any 1233, Pen\xc3\xadscola va pert\xc3\xa0nyer al domini isl\xc3\xa0mic. Malgrat aix\xc3\xb2, no es coneixen molts aspectes d\'esta \xc3\xa8poca. Dins del m\xc3\xb3n \xc3\xa0rab, els ge\xc3\xb2grafs l\'anomenaven Ban\xc3\xa0skula o Baniskula, descrivint-la com a castell i poblat inexpugnables enfront de la mar, amb diverses alqueries (com la de Beni-Gazlum -Benicarl\xc3\xb3-, Beni-Ar\xc3\xb2s -Vinar\xc3\xb2s-, Irta, etc.), abund\xc3\xa0ncia d\'aig\xc3\xbces i importants salines. Durant d\xc3\xa8cades marca la frontera amb la cristiandat i el Principat de Catalunya, i des de la fortalesa es realitzen incursions pirates al litoral catal\xc3\xa0._NEWLINE_Pen\xc3\xadscola \xc3\xa9s el bressol d\'importants personatges del regne musulm\xc3\xa0 de Val\xc3\xa8ncia, com el Rei Llop (Muh\xc3\xa0mmad ibn Mardanix, Pen\xc3\xadscola 1124 - M\xc3\xbarcia, mar\xc3\xa7 de 1172), que va arribarar a establir un regne a la zona de Balansiya i Mursiyya, sent l\'\xc3\xbaltima dinastia reial musulmana fins a l\'arribada de Jaume I. Un altre peniscol\xc3\xa0 rellevant, tamb\xc3\xa9 relacionat amb el rei Conqueridor, va ser el poeta Al\xc3\xad Albat\xc3\xa0, que va iniciar les negociacions de la rendici\xc3\xb3 de Val\xc3\xa8ncia, a Russafa._NEWLINE_En la seua empresa de conquerir el regne musulm\xc3\xa0 que ocupava les terres valencianes, Jaume I va intentar conquerir Pen\xc3\xadscola en un primer atac, el 1225, sense \xc3\xa8xit, continuant aix\xc3\xad la llegenda de castell inexpugnable. No seria conquerida fins al 1233, despr\xc3\xa9s de la conquesta de Mallorca i de la caiguda de Borriana, que la va deixar a\xc3\xafllada de la resta de territoris musulmans. La capitulaci\xc3\xb3 va consistir en una rendici\xc3\xb3 pac\xc3\xadfica, amb pactes que garantien les lleis i costums sarra\xc3\xafnes. Record d\'esta \xc3\xa8poca \xc3\xa9s la denominaci\xc3\xb3 d\'una partida del terme, a pocs quil\xc3\xb2metres del nucli urb\xc3\xa0, on se suposa que va establir el rei el seu campament, i avui anomenada "L\'acampament"._NEWLINE_Se li va atorgar la carta de poblament en l\'any 1251. En 1294 va passar a pert\xc3\xa0nyer a l\'Orde del Temple, que va construir l\'actual castell, i posteriorment en 1319 va passar als dominis de l\'Orde de Montesa._NEWLINE_Durant el Cisma d\'Occident, en l\'any 1411, els cavallers de Montesa van concedir l\'\xc3\xbas de la fortalesa a Benet XIII, m\xc3\xa9s conegut com el \xe2\x80\x9cPapa Lluna\xe2\x80\x9d. Abandonat i perseguit per tots, es va refugiar al castell per a viure els seus \xc3\xbaltims anys envoltat d\'alguns cardenals fidels als seus principis. Pen\xc3\xadscola es va convertir aix\xc3\xad en Seu Pontif\xc3\xadcia (l\'\xc3\xbanica fora de Roma i Aviny\xc3\xb3 que ha existit).\n_START_SECTION_\nEdat moderna i contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'episodi papal i el Cisma d\'Occident, el domini del lloc va passar a la Corona d\'Arag\xc3\xb3. En 1522 se li va concedir el t\xc3\xadtol de \xc2\xabMolt Noble, Lleial i Fidel\xc3\xadssima\xc2\xbb pel suport a la Corona durant la Revolta de les Germanies._NEWLINE_Durant la Guerra dels Nou Anys (1688-1697) va ser amena\xc3\xa7ada per l\'estol de Jean II d\'Estr\xc3\xa9es, i durant la Guerra de Successi\xc3\xb3 Espanyola va romandre fidel al b\xc3\xa0ndol botifler, partidari de Felip V d\'Espanya, gr\xc3\xa0cies a la tenacitat del governador Sancho de Echevarr\xc3\xada, fet que li va reportar el t\xc3\xadtol honor\xc3\xadfic de Ciutat en 1709. En la Guerra del Franc\xc3\xa9s pat\xc3\xad un ferotge bombardeig per part de les tropes espanyoles, comandades pel general El\xc3\xado, que assetjaven les forces napole\xc3\xb2niques acantonades dins de la ciutat i el castell._NEWLINE_El 1911, el 31 de gener, es va produir un esgarrif\xc3\xb3s temporal de mar, d\'una intensitat inusitada, que va posar fi a la vida de 37 dels mariners de la flota de pesca de Pen\xc3\xadscola. La ra\xc3\xb3 de l\'elevada mortalitat cal buscar-la en el fet que el mal temps va comen\xc3\xa7ar cap al migdia, quan les barques ja estaven faenant en alta mar, i no van poder tornar a casa. Esta tempesta va durar quatre dies, i va causar nombrosos danys en tota la costa mediterr\xc3\xa0nia. Este fet fa acabar de conv\xc3\xa8ncer a les autoritats de la necessitat de construir el port pesquer, que fins a la data no existia, que va acabar construint-se onze anys despr\xc3\xa9s, el 1922._NEWLINE_En el per\xc3\xadode de la Guerra Civil, la poblaci\xc3\xb3 va restar en domini republic\xc3\xa0 i va sofrir diversos atacs de l\'ex\xc3\xa8rcit sublevat, entre els quals cal destacar el bombardeig per part de l\'aviaci\xc3\xb3 legion\xc3\xa0ria italiana, comandada per Bruno Mussolini -fill del dictador itali\xc3\xa0 Benito Mussolini- el 20 d\'octubre de 1937. Un any abans del final de la guerra, va ser ocupada pel Cos d\'Ex\xc3\xa8rcit de Gal\xc3\xadcia, comandat pel general Aranda i la IV Divisi\xc3\xb3 de Navarra, el 19 d\'abril de 1938. _NEWLINE_Durant la postguerra, des del 1938 fins a la fi dels anys cinquanta, tot i que va tindre greus conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies a la ciutat igual que a la resta de l\'estat, el seu record es va vore r\xc3\xa0pidament substitu\xc3\xaft. Nom\xc3\xa9s queda en la mem\xc3\xb2ria col\xc2\xb7lectiva una sensaci\xc3\xb3 de patiments i de fams d\'on nom\xc3\xa9s es recorda la filmaci\xc3\xb3 de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules com "Calabuch" primer i "El Cid" despr\xc3\xa9s, que van crear llocs de treball durant el seu rodatge i van ajudar a difondre la imatge de la ciutat arreu del m\xc3\xb3n. Posteriorment, l\'arribada del turisme cap als anys 60 va marcar un punt d\'inflexi\xc3\xb3 i va representar una injecci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i un increment de poblaci\xc3\xb3 sense precedents._NEWLINE_El municipi ha patit, al llarg del segle\xc2\xa0xx, una forta transformaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica, en passar del sector primari (agricultura i pesca) al terciari (turisme). La trama urbana, acotada antigament per les murades, a causa de l\'increment de poblaci\xc3\xb3 fruit del creixent turisme, es va estendre durant la segona meitat del segle\xc2\xa0xx per la part continental de manera desordenada. Popularment la part murada s\'anomenava \xc2\xablo poble\xc2\xbb i la resta de manera gen\xc3\xa8rica \xc2\xaball\xc3\xa0 fora\xc2\xbb. S\'ha urbanitzat la l\xc3\xadnia litoral fins a Benicarl\xc3\xb3, els voltants de la desembocadura del Prat o Marjal de Pen\xc3\xadscola, els vessants de les muntanyes m\xc3\xa9s properes al poble i la plana litoral sud dels Pitxells. Aix\xc3\xad mateix, es van emprendre diverses obres p\xc3\xbabliques de considerable import\xc3\xa0ncia a fi de transformar Pen\xc3\xadscola en una ciutat tur\xc3\xadstica i atraure visitants: la construcci\xc3\xb3 del passeig mar\xc3\xadtim, l\'ampliaci\xc3\xb3 del port, l\'acondicionament de les platges Nord i Sud i la reforma i restauraci\xc3\xb3 d\'antics edificis, com el mateix castell o les muralles.\n_START_SECTION_\nActualitat\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'actualitat el sector tur\xc3\xadstic representa el principal motor econ\xc3\xb2mic de la ciutat, i suposa una transformaci\xc3\xb3 permanent d\'esta. Amb la consolidaci\xc3\xb3 de Pen\xc3\xadscola com un dels destins tur\xc3\xadstics m\xc3\xa9s destacats i reconeguts del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i de la costa mediterr\xc3\xa0nia, esta activitat va comen\xc3\xa7ar a presentar alguns conflictes amb el medi ambient i el patrimoni cultural._NEWLINE_Aix\xc3\xad, des de l\'arribada del turisme ha tingut lloc un proc\xc3\xa9s d\'ocupaci\xc3\xb3 massiva del territori del terme municipal, tant al sud com al nord del nucli hist\xc3\xb2ric. Al nord del mateix s\'han constru\xc3\xaft nombrosos hotels, aparthotels i finques d\'apartaments en l\xc3\xadnia paral\xc2\xb7lela a la costa, arribant a connectar amb el municipi de Benicarl\xc3\xb3; mentres que al sud es va entrar en conflicte amb el Parc Natural de la serra d\'Irta, una de les darreres zones de la costa valenciana lliure de carreteres i apartaments, tot i que en la seua zona m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xima a la ciutat s\'hi han constru\xc3\xaft diverses urbanitzacions, com la Finca del Moro, Font Nova o El Mirador de las Islas.\n_START_SECTION_\nAgricultura i pesca\n_START_PARAGRAPH_\nL\'agricultura (c\xc3\xadtrics, olivera i ametler), en menor mesura, i la pesca han sigut la base econ\xc3\xb2mica tradicional de Pen\xc3\xadscola, per\xc3\xb2 actualment i despr\xc3\xa9s del "boom" del turisme han quedat com a activitats residuals dins l\'economia del municipi. Este fet \xc3\xa9s degut a l\'ocupaci\xc3\xb3 del 50% del terme municipal per muntanya improductiva, que impossibilita el conreu de la meitat de l\'extensi\xc3\xb3. Malgrat aix\xc3\xb2, hi ha 700 hect\xc3\xa0rees del terme municipal on s\'ha est\xc3\xa9s el conreu de regadiu, amb una producci\xc3\xb3 de c\xc3\xadtrics i tamb\xc3\xa9 de carxofa, per a afegir-se a la denominaci\xc3\xb3 d\'origen "Carxofa de Benicarl\xc3\xb3", creada el 2003. Aix\xc3\xad mateix, al llarg de les 3.000 hect\xc3\xa0rees de sec\xc3\xa0 del terme municipal hi ha tamb\xc3\xa9 camps de vinya, ametllers i cereals, per\xc3\xb2 sense grans produccions agr\xc3\xadcoles destacades. Les terres s\xc3\xb3n treballades en r\xc3\xa8gim d\'explotaci\xc3\xb3 directa._NEWLINE_Per altra banda, la pesca, de llarga tradici\xc3\xb3 a Pen\xc3\xadscola, va adquirir una especial rellev\xc3\xa0ncia arran de la construcci\xc3\xb3 l\'any 1922 del nou port pesquer. Aix\xc3\xad, des d\'aleshores va esdevindre el principal motor econ\xc3\xb2mic de la ciutat fins a l\'arribada del turisme als anys 70, quan este el va suplantar com a generador d\'ocupaci\xc3\xb3 i dinamisme econ\xc3\xb2mic. Actualment ha adquirit un car\xc3\xa0cter secundari en l\'economia de la ciutat i necessita les subvencions al sector pesquer de la Diputaci\xc3\xb3 de Castell\xc3\xb3, la Generalitat i l\'Ajuntament, atorgades al llarg dels \xc3\xbaltims anys, per a subsistir sense p\xc3\xa8rdues econ\xc3\xb2miques i mantindre en actiu el sector a la ciutat.\n_START_SECTION_\nInd\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\nEl sector industrial \xc3\xa9s minoritari a la ciutat, de manera que la poblaci\xc3\xb3 activa industrial (el 19%) treballa en gran part a les f\xc3\xa0briques de Benicarl\xc3\xb3, concentrat b\xc3\xa0sicament en el pol\xc3\xadgon industrial paral\xc2\xb7lel a la carretera N-340, entre la sortida 46 de l\'AP-7 i el cam\xc3\xad de la Ratlla del terme amb Benicarl\xc3\xb3. Este municipi, hist\xc3\xb2ricament m\xc3\xa9s industrialitzat que Pen\xc3\xadscola, concentra gran part de la ind\xc3\xbastria de fabricaci\xc3\xb3 de mobles del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, i hi tenen seu diverses empreses multinacionals importants del sector qu\xc3\xadmic. Aix\xc3\xad, la ind\xc3\xbastria ha sigutt absorbida en la seua totalitat per este municipi ve\xc3\xad, fet que, junt a altres factors, ha anat consolidant la terciaritzaci\xc3\xb3 dels sectors productius per l\'increment del pes del turisme.\n_START_SECTION_\nServeis\n_START_PARAGRAPH_\nEl principal motor econ\xc3\xb2mic \xc3\xa9s el turisme, hegem\xc3\xb2nic en la ciutat des de mitjans dels anys 70 del segle\xc2\xa0xx. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que gran part del pressupost municipal \xc3\xa9s dedicat a millorar anualment les oficines de turisme i l\'atenci\xc3\xb3 als turistes, a fi de mantenir la qualitat en el servei. Aix\xc3\xad, actualment Pen\xc3\xadscola s\'ha consolidat com un dels destins tur\xc3\xadstics m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcentats del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0. El turisme per\xc3\xb2, tamb\xc3\xa9 comporta inconvenients com la urbanitzaci\xc3\xb3 massiva del terme municipal duta a terme a partir de la d\xc3\xa8cada dels 80 amb la permissivitat de l\'ajuntament, que va aprovar nombrosos PAI per construir urbanitzacions, hotels o camps de golf, alguns d\'ells en s\xc3\xb2l inundable o dins del parc natural de la Serra d\'Irta, arribant a construir en el cim de la muntanya de Les Talaies, incomplint la llei d\'Ordenaci\xc3\xb3 del Territori i Paisatge del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, un edifici anomenat La Perla Blanca que \xc3\xa9s visible a m\xc3\xa9s de 10 quil\xc3\xb2metres, acci\xc3\xb3 per la qual va ser obert un expedient per part de la Uni\xc3\xb3 Europea al govern espanyol el 2006._NEWLINE_El gran potencial econ\xc3\xb2mic de la ciutat rau en el sector de l\'hostaleria i en l\'elevat nombre d\'establiments hotelers, la gran majoria concentrats al llarg de l\'Avinguda del Papa Luna, a la vora del mar, destacant-ne alguns grans complexos com el Pe\xc3\xb1iscola Palace, el Servigroup Papa Luna o el Pe\xc3\xb1iscola Plaza. Aix\xc3\xad mateix, tamb\xc3\xa9 cal destacar el gran centre resort de spa \xc3\x80gora, a la Platja Sud. En total, el municipi disposa de 44 hotels i 11.000 places hoteleres, nombre superior al de la seua poblaci\xc3\xb3 total empadronada. Aix\xc3\xad, tots estos establiments hotelers s\xc3\xb3n un fort focus d\'ocupaci\xc3\xb3, tot i que s\'hi registren greus descensos dels treballadors entre els mesos d\'estiu i hivern, degut a la forta estacionalitzaci\xc3\xb3 del turisme. Per altra banda, \xc3\xa9s destacable el gran nombre de locals comercials de venda de records, estris de platja i productes destinats als turistes, distribu\xc3\xafts la majoria entre el nucli antic i el passeig mar\xc3\xadtim. Tot i aix\xc3\xb2, el potencial d\'este sector econ\xc3\xb2mic es veu fortament minvat durant els mesos d\'hivern, a causa de la forta estacionalitat del turisme. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que es duen a terme diverses iniciatives des del Ministeri d\'Ind\xc3\xbastria, Energia i Turisme i la Generalitat Valenciana per tal de frenar este fenomen i fomentar l\'activitat tur\xc3\xadstica durant tot l\'any._NEWLINE_Tota esta infraestructura hotelera, junt al conjunt historico-monumental, el conjunt de platges existents i la promoci\xc3\xb3 des de les institucions, han fet posicionar-se a Pen\xc3\xadscola com un dels destins tur\xc3\xadstics m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcentats del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i el tercer preferit per la poblaci\xc3\xb3 espanyola, nom\xc3\xa9s superat per Benidorm i Salou. No obstant aix\xc3\xb2, en diferents indicadors econ\xc3\xb2mics sobre turisme supera les principals destinacions tur\xc3\xadstiques de la costa mediterr\xc3\xa0nia, com en la rendibilitat tur\xc3\xadstica (l\'ingr\xc3\xa9s mitj\xc3\xa0 per cada habitaci\xc3\xb3 disponible), on supera la mitjana espanyola i a destinacions com Benidorm. Este gran impacte del turisme es tradu\xc3\xafx generalment en un augment de l\'ocupaci\xc3\xb3, sobretot en els mesos de temporada alta a l\'estiu, on s\'assolixen xifres molt redu\xc3\xafdes de desocupaci\xc3\xb3 i alguns anys gaireb\xc3\xa9 s\'arriba a la plena ocupaci\xc3\xb3 al municipi. La promoci\xc3\xb3 tur\xc3\xadstica ha arribat en diverses ocasions des de la ind\xc3\xbastria cinematogr\xc3\xa0fica o televisiva. A m\xc3\xa9s del rodatge de superproduccions durant els anys 50 i 60, com Calabuch o El Cid, el municipi ha servit per rodar diverses s\xc3\xa8ries espanyoles com Chiringuito de Pepe. Aix\xc3\xad mateix, el 2015 es va rodar al municipi la s\xc3\xa8rie Joc de Trons, que \xc3\xa9s vista en m\xc3\xa9s de 150 pa\xc3\xafsos i t\xc3\xa9 una audi\xc3\xa8ncia de prop de 100 milions de persones. S\'estima que la producci\xc3\xb3 deixar\xc3\xa0 m\xc3\xa9s de 5 milions d\'euros en el municipi.\n_START_SECTION_\nDe "Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola" a "Pen\xc3\xadscola/Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola"\n_START_PARAGRAPH_\nEl gener del 2008, despr\xc3\xa9s de ser analitzats els informes del Gabinet de Normalitzaci\xc3\xb3 Ling\xc3\xbc\xc3\xadstica local i de l\'Acad\xc3\xa8mia Valenciana de la Llengua, que reconeixen la denominaci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2ctona Pen\xc3\xadscola com la m\xc3\xa9s adequada atenint a criteris ling\xc3\xbc\xc3\xadstics i hist\xc3\xb2rics, va ser debatut al ple municipal l\'aprovaci\xc3\xb3 del doble top\xc3\xb2nim biling\xc3\xbce, sent aprovat amb el vot a favor de tots els grups municipals, llevat dels dos regidors de CyP (Cambio y progreso), que hi votaren en contra._NEWLINE_El canvi de top\xc3\xb2nim de \xc2\xabPe\xc3\xb1\xc3\xadscola\xc2\xbb (\xc3\xbanicament en castell\xc3\xa0) al doble top\xc3\xb2nim biling\xc3\xbce "Pen\xc3\xadscola/Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola" (en catal\xc3\xa0-castell\xc3\xa0) es va fer efectiu amb l\'aprovaci\xc3\xb3 de la Generalitat Valenciana el 27 de juny de 2008.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3 immigrant\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el cens de 2007, un ter\xc3\xa7 de la poblaci\xc3\xb3 empadronada a Pen\xc3\xadscola (2.284, el 33% del total) \xc3\xa9s de nacionalitat estrangera, fent d\'este municipi el tercer amb m\xc3\xa9s estrangers de la prov\xc3\xadncia de Castell\xc3\xb3, i el segon de la comarca del Baix Maestrat (nom\xc3\xa9s superada per Sant Jordi, amb el 35% de poblaci\xc3\xb3 estrangera), amb un total de 2.284 habitants de nacionalitat no espanyola._NEWLINE_Entre els col\xc2\xb7lectius d\'immigrants destaquen els magribins del nord d\'\xc3\x80frica i els d\'Europa de l\'est. Aix\xc3\xad, el grup m\xc3\xa9s nombr\xc3\xb3s d\'immigrants \xc3\xa9s el col\xc2\xb7lectiu de marroquins (362), seguit dels romanesos (321). A continuaci\xc3\xb3 hi ha immigrants ori\xc3\xbcnds d\'altres pa\xc3\xafsos de la Uni\xc3\xb3 Europea, com el col\xc2\xb7lectiu originari d\'Alemanya (246), Fran\xc3\xa7a (225), el Regne Unit (207), It\xc3\xa0lia (129) o B\xc3\xa8lgica (118). Com a un dels col\xc2\xb7lectius m\xc3\xa9s redu\xc3\xafts es presenten els ori\xc3\xbcnds de pa\xc3\xafsos de l\'Am\xc3\xa8rica del Sud, com Vene\xc3\xa7uela (69), l\'Argentina (60), el Paraguai (53) i el Brasil (49).\n_START_SECTION_\nMitjans de comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEntre la premsa local destaca la revista cultural i d\'actualitat Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola, Ciudad en el Mar (sovint anomenada nom\xc3\xa9s Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola), que es publica des de l\'any 1970 a Pen\xc3\xadscola. Es publica trimestralment. Fundada per Manuel Arnau, que va ser tamb\xc3\xa9 el seu primer director, va comen\xc3\xa7ar sent editada pel "Centre d\'Iniciatives Tur\xc3\xadstiques de Pen\xc3\xadscola" i posteriorment, quan este va desapar\xc3\xa9ixer, va crear-se l\'associaci\xc3\xb3 Centre d\'Iniciatives Culturals de Pen\xc3\xadscola (CIC), entitat de la que dep\xc3\xa9n actualment. Est\xc3\xa0 sostinguda pels seus subscriptors, que a m\xc3\xa9s, s\xc3\xb3n socis del centre._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, l\'any 2010 va n\xc3\xa0ixer la revista L\'Argilaga. T\xc3\xa9 una publicaci\xc3\xb3 semestral i la seua distribuci\xc3\xb3 \xc3\xa9s gratu\xc3\xafta. Amb una tirada de 500 exemplars, est\xc3\xa0 editada per l\'Associaci\xc3\xb3 "Cam\xc3\xad Vell". Pret\xc3\xa9n ser un projecte de comunicaci\xc3\xb3 independent dels poders pol\xc3\xadtics i econ\xc3\xb2mics i al servei de les persones.\n_START_SECTION_\nInstitucions educatives\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'actualitat en la ciutat de Pen\xc3\xadscola hi ha un total de 5 centres educatius, de distinta tipologia: una escola de Prim\xc3\xa0ria (CEIP "Jaume Sanz"), un institut de Secund\xc3\xa0ria (IES "Alfred Ayza"), tots dos de titularitat p\xc3\xbablica, i el Centre Educatiu "El Peixet", de titularitat privada. Aix\xc3\xad mateix, existix una escola de m\xc3\xbasica i dansa de titularitat privada, anomenada "Ciudad de Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola", i el centre p\xc3\xbablic d\'educaci\xc3\xb3 de persones adultes "Municipal de Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola", de titularitat p\xc3\xbablica. Tamb\xc3\xa9 cal incloure en esta categoria la Universitat Popular, patrocinada per l\'Ajuntament de Pen\xc3\xadscola, que oferix 25 cursos distints per a un total de 1.000 alumnes.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'ancestral tradici\xc3\xb3 marinera de la localitat i la riquesa pesquera de les seues costes hi ha el fonament de la seua gastronomia, com il\xc2\xb7lustra la dita popular peniscolana "lo peix a qui se\'l mereix"._NEWLINE_Aix\xc3\xad, en la cuina peniscolana destaquen plats com l\'All-i-pebre de rap o Polpet (m\xc3\xa9s coneguts com a \'polpets\'), el suquet de peix o remescl\xc3\xb3. Aix\xc3\xad mateix cal destacar un gran nombre de mariscos, com d\xc3\xa0tils de mar, caragols punxents amb denominaci\xc3\xb3 d\'origen a Pen\xc3\xadscola, caixetes, escamarlans, llagostins i cigales, entre altres._NEWLINE_Els diferents arrossos en les seues varietats marineres com la paella mixta, la paella de llam\xc3\xa0ntol, la paella marinera, l\'arr\xc3\xb2s cald\xc3\xb3s, la fideu\xc3\xa0 o l\'arr\xc3\xb2s negre, s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 part fonamental de la gastronomia de la ciutat, aix\xc3\xad com de la gastronomia valenciana en la seua globalitat. Aix\xc3\xad mateix, cal destacar entre la cuina peniscolana els pastissets de carabassa (polpa de carabassa amb mel i mat\xc3\xb3) o els flaons de Pen\xc3\xadscola (past\xc3\xads de brull i ametla)._NEWLINE_Existix la Denominaci\xc3\xb3 Peix de Pen\xc3\xadscola, impulsada per la Generalitat Valenciana, l\'Ajuntament i la Confraria de Pescadors de Pen\xc3\xadscola a fi de donar a con\xc3\xa8ixer els beneficis que aporta a la salut el peix i promocionar-ne el consum.\n_START_SECTION_\nFestes Patronals en honor a la Mare de D\xc3\xa9u de l\'Ermitana\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n les festes de major import\xc3\xa0ncia i se celebren en honor a la patrona de la ciutat, la Mare de D\xc3\xa9u de l\'Ermitana. Les festes patronals comencen el dia 7 de setembre i continuen depenent dels anys durant una o dos setmanes, fins al diumenge._NEWLINE_La m\xc3\xa0xima expressi\xc3\xb3 d\'estes festes s\xc3\xb3n Les Danses, una manifestaci\xc3\xb3 folkl\xc3\xb2rica ancestral per la qual es duen a terme unes danses processionals que expressen la devoci\xc3\xb3 per la Mare de D\xc3\xa9u de l\'Ermitana. Les Danses estan compostes per diferents grups: dansants, llauradors, cavallets i moros i cristians, entre altres, sent els dansants els m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstics pel seu car\xc3\xa0cter arcaic i aut\xc3\xb2cton. Estos realitzen un recorregut processional des del centre de la Pla\xc3\xa7a d\'Armes fins a l\'Esgl\xc3\xa9sia de la Mare de D\xc3\xa9u de l\'Ermitana, pujant per una escalinata en parelles, portant un d\'ells a l\'altre sobre els seus muscles._NEWLINE_L\'origen d\'esta tradici\xc3\xb3 no \xc3\xa9s encara segur, i tot i que probablement data de l\'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 la fortalesa va ser reconquerida per Jaume I, qui va retornar el culte a la imatge mariana, \xc3\xa9s possible que els seus or\xc3\xadgens es basen en els moviments de remots rituals agraris i guerrers originaris del neol\xc3\xadtic._NEWLINE_Durant les festes patronals se celebren tamb\xc3\xa9 la festivitat dels Moros i Cristians. L\'Associaci\xc3\xb3 Cultural de Moros i Cristians, fundada en 1985, organitza la desfilada, que transcorre des de la zona poliesportiva fins als peus de les muralles a trav\xc3\xa9s del passeig mar\xc3\xadtim. En ella desfilen les diferents filaes, primer les cristianes i despr\xc3\xa9s les mores, acompanyades de les bandes de m\xc3\xbasica dels municipis ve\xc3\xafns. D\'altra banda, tamb\xc3\xa9 s\'hi duen a terme altres tipus d\'espectacles, com la disparada de diversos focs d\'artifici i l\'organitzaci\xc3\xb3 de bous al carrer.\n_START_SECTION_\nEsports\n_START_PARAGRAPH_\nPen\xc3\xadscola malgrat ser una ciutat que no arriba als 8.000 habitants, compta amb diverses entitats i instal\xc2\xb7lacions esportives.\n_START_SECTION_\nPoliesportiu municipal Benet XIII\n_START_PARAGRAPH_\nEl poliesportiu municipal compta entre el seu equipament amb tres pistes de tennis, una pista poliesportiva, 2 frontons i una esplanada. Aix\xc3\xad mateix, compta dins del seu recinte amb el camp de futbol municipal Benet XIII, on disputa els seus partits l\'equip de la ciutat, l\'ACD Pen\xc3\xadscola. De gespa artificial, ha sigut renovat diverses vegades, l\'\xc3\xbaltima en l\'any 2010, quan es va ampliar la grada en la cara nord del camp per donar cabuda a m\xc3\xa9s espectadors asseguts.\n_START_SECTION_\nFutbol\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ACD Pen\xc3\xadscola \xc3\xa9s l\'equip de futbol de la ciutat. Fundat l\'any 1970, compta amb un primer equip en Primera Regional valenciana i porta a terme una pol\xc3\xadtica basada en la pedrera del club: compta amb diversos equips en categories inferiors: un equip juvenil, cadet i infantil en futbol 11 i dos equips d\'alevins, benjamins i prebenjamins en futbol 7. El seu actual president \xc3\xa9s Ramon Albiol Forner i disputa els seus partits al Camp de Futbol Benet XIII, al poliesportiu municipal.\n_START_SECTION_\nFutbol Sala\n_START_PARAGRAPH_\nEl Pen\xc3\xadscola FS \xc3\xa9s l\'actual representant de la ciutat a l\'elit d\'aquest esport. Fundat l\'any 2000, actualment (temporada 2019/2020) milita en Primera Divisi\xc3\xb3 de la Lliga espanyola de futbol sala (LNFS), la major categoria de futbol sala. L\xc2\xb4any 2011, quan es va aconseguir l\'ascens a segona divisi\xc3\xb3, va disputar els seus partits al Pavell\xc3\xb3 de Benicarl\xc3\xb3, fins a la temporada 2012/2013 que va aconseguir l\xc2\xb4ascens a Primera Divis\xc3\xb3. La temporada 2013/2014, amb l\'homologaci\xc3\xb3, va tornar a jugar al pavell\xc3\xb3 esportiu municipal de Pen\xc3\xadscola, on est\xc3\xa0 jungant fins a l\xc2\xb4actualitat.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa0squet\n_START_PARAGRAPH_\nEl B\xc3\xa0squet Club Pen\xc3\xadscola \xc3\xa9s l\'actual representant de la ciutat en este esport. Refundat el 2007, competix el s\xc3\xa8nior en Regional. Disputa els seus partits al Pavell\xc3\xb3 Esportiu Municipal. Aix\xc3\xad mateix, des del 2005 anualment t\xc3\xa9 lloc el torneig local de b\xc3\xa0squet 3x3, organitzat pel BC Pen\xc3\xadscola.\n_START_SECTION_\nHandbol\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Handbol Pen\xc3\xadscola-Maestrat \xc3\xa9s l\'equip d\'handbol de la ciutat, que juga en categories auton\xc3\xb2miques. Disputa els seus encontres al Poliesportiu Municipal. El club organitza cada estiu el Torneig Internacional d\'Handbol de Pen\xc3\xadscola.\n_START_SECTION_\nAtletisme\n_START_PARAGRAPH_\nL\'atleta internacional peniscol\xc3\xa0 Daniel Angl\xc3\xa9s Ruiz ha obtingut diversos trofeus a escala estatal i europea. Aix\xc3\xad mateix, \xc3\xa9s internacional amb la selecci\xc3\xb3 espanyola en la modalitat de llan\xc3\xa7ament de pes i t\xc3\xa9 la quina millor marca de tots els temps en Espanya d\'esta modalitat. Amb el seu club, el Platges de Castell\xc3\xb3, del qual \xc3\xa9s el capit\xc3\xa0, ha estat subcampi\xc3\xb3 d\'Europa i Campi\xc3\xb3 de la Lliga Espanyola per clubs. En el seu curr\xc3\xadculum tamb\xc3\xa9 destaquen medalles en campionats d\'Espanya en categories inferiors i en el campionat nacional en la categoria absoluta, aix\xc3\xad com un tercer lloc en l\'europeu en la categoria sub-23. En reconeixement de la seua traject\xc3\xb2ria esportiva va ser nomenat mantenidor de les festes patronals el 2012.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic\n_START_PARAGRAPH_\nEl transport p\xc3\xbablic es compon actualment de l\xc3\xadnies regulars d\'autobusos. Durant l\'estiu, entre el 23 de juny i el 30 de setembre de cada any, es posa en marxa el servei de transport urb\xc3\xa0 de Pen\xc3\xadscola, en el qual hi ha dos l\xc3\xadnies en funcionament: la primera fa el recorregut Pla\xc3\xa7a Constituci\xc3\xb3 - Font Nova i la segona Pla\xc3\xa7a Constituci\xc3\xb3 - Avinguda Estaci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 existix una l\xc3\xadnia regular d\'autob\xc3\xbas entre Pen\xc3\xadscola i els dos municipis ve\xc3\xafns, Benicarl\xc3\xb3 i Vinar\xc3\xb2s._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 existix una xarxa de carril bici d\'uns 10 km que unix Pen\xc3\xadscola amb Benicarl\xc3\xb3 per l\'interior, vorejant la Marjal de Pen\xc3\xadscola, tot i que el seu elevat nombre de stops (103) dificulta la circulaci\xc3\xb3 de les bicicletes per ella.\n_START_SECTION_\nTren\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estaci\xc3\xb3 de trens m\xc3\xa9s propera \xc3\xa9s l\'Estaci\xc3\xb3 de Benicarl\xc3\xb3-Pen\xc3\xadscola, a 7 quil\xc3\xb2metres del municipi, en terme municipal de Benicarl\xc3\xb3. Va ser inaugurada l\'any 1865, i a partir de 1941, arran de la nacionalitzaci\xc3\xb3 del ferrocarril a tot l\'estat, va passar a ser gestionada per RENFE. Actualment compta amb parades de trens de llarga dist\xc3\xa0ncia com Alaris, Alvia i Talgo, aix\xc3\xad com de mitjana dist\xc3\xa0ncia.\n_START_SECTION_\nAeroports\n_START_PARAGRAPH_\nEls aeroports m\xc3\xa9s propers s\xc3\xb3n el de Reus, a 135 quil\xc3\xb2metres, i el de Val\xc3\xa8ncia, a 149 km. Tot i la recent inauguraci\xc3\xb3 l\'any 2011 de l\'Aeroport de Castell\xc3\xb3 (al terme municipal de Vilanova d\'Alcolea, la Plana Alta), este no ha entrat en funcionament i no compta amb cap vol en l\'actualitat.\n_START_SECTION_\nAccessos\n_START_PARAGRAPH_\nDes del nord s\'accedix a Pen\xc3\xadscola mitjan\xc3\xa7ant la sortida de l\'autopista AP-7 n\xc3\xbamero 43 de Pen\xc3\xadscola-Benicarl\xc3\xb3, al km. 365 de l\'autopista. A esta altura, s\'ix i es pren la carretera N-340 fins a l\'encreuament amb la CV-141. Des d\'ac\xc3\xad, tan sols hem de seguir la carretera que ens condu\xc3\xafx directament a Pen\xc3\xadscola. Des del sud s\'accedix des de la sortida n\xc3\xbamero 43 de l\'autopista AP-7. Una vegada en la sortida 43 d\'esta autopista, se seguix el mateix recorregut anterior.'