b'\n_START_ARTICLE_\nComanadores d\'Alc\xc3\xa1ntara\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una branca de fundaci\xc3\xb3 tardana, ja que no es forma fins al comen\xc3\xa7ament del segle XVI. S\'aprofit\xc3\xa0 l\'hospital de Sancti Spiritus d\'Alc\xc3\xa1ntara (C\xc3\xa0ceres), on els cavallers d\'Alc\xc3\xa1ntara van considerar que, com que la vila no tenia monestirs on poguessin ingressar les dones, es podia transformar en monestir de l\'orde d\'Alc\xc3\xa1ntara per a dones. L\'objectiu inicial de l\'orde, lluitar contra els infidels, ja no tenia sentit, ni el de les comanadores de pregar per l\'\xc3\xa8xit dels cavallers. La fundaci\xc3\xb3 responia, simplement, a la instauraci\xc3\xb3 d\'un orde de preg\xc3\xa0ria contemplativa, com d\'altres de l\'\xc3\xa8poca, vinculat a l\'Orde d\'Alc\xc3\xa1ntara._NEWLINE_En principi estava destinat a les filles i familiars dels cavallers de l\'orde i ve\xc3\xafns dels llocs seus, nobles i amb riques dotss per ingressar-hi. El 31 d\'agost de 1518, Carles I d\'Espanya conced\xc3\xad la llic\xc3\xa8ncia per a la fundaci\xc3\xb3 del monestir amb la condici\xc3\xb3 que les monges "al tiempo que hicieren profesi\xc3\xb3n de la dicha Orden prometan obediencia y castidad y pobreza y que estar\xc3\xa1n a la obediencia, visitaci\xc3\xb3n y correcci\xc3\xb3n del monasterio y administrador de la dicha Orden", a m\xc3\xa9s d\'observar clausura perp\xc3\xa8tua. _NEWLINE_El 10 d\'octubre de 1519, el papa Lle\xc3\xb3 X don\xc3\xa0 la butlla fundacional, posant-la sota la jurisdicci\xc3\xb3 dels frares de l\'Orde d\'Alc\xc3\xa1ntara i concedint-hi les exempcions i privilegis d\'aquesta. Nom\xc3\xa9s podria haver-hi trenta monges i dotze n\'havien de ser filles de cavallers d\'Alc\xc3\xa1ntara. Havien de seguir la regla benedictina i reglament de l\'Orde del Cister, com els cavallers._NEWLINE_Quatre monges cistercenques arribaren l\'octubre de 1520, provinents de Las Huelgas de Valladolid, i portades per Juan de Sanabria, oncle del que fou sant Pere d\'Alc\xc3\xa1ntara, a les que se sumaren setze monges m\xc3\xa9s a Alc\xc3\xa1ntara; en fou primera abadessa Ana de Guzm\xc3\xa1n. _NEWLINE_Vestien cogulla blanca amb escapulari i vel negres, sobre el qual hi havia la creu verda d\'Alc\xc3\xa1ntara. La comunitat femenina depenia del prior de San Benito d\'Alc\xc3\xa1ntara, convent de l\'orde mascul\xc3\xad a la mateixa vila. El prior havia d\'admetre els ingressos de noves monges, donava permisos a l\'abadessa, assignava confessors al monestir, n\'autoritzava les gestions (sobretot econ\xc3\xb2miques) i visitava els monestirs, fent un informe sobre la vida a la comunitat i apuntant-ne aspectes que havien de millorar. Les necessitats de tota mena de les comunitats havien de ser cobertes per l\'Orde d\'Alc\xc3\xa1ntara, que tamb\xc3\xa9 cobria les capellanies necess\xc3\xa0ries. El 1522 l\'orde d\'Alc\xc3\xa1ntara s\'incorpor\xc3\xa0 com a orde de cavalleria honor\xc3\xadfic a la Corona d\'Espanya: el convents de monges va continuar existint amb la mateixa vida contemplativa i sota la regla cistercenca. _NEWLINE_Nom\xc3\xa9s el segu\xc3\xad un segon monestir, el de San Pedro de Brozas, comanda de l\'orde, que fou fundat per Nicol\xc3\xa1s de Ovando, frare i comanador major de l\'orde, natural de Brozas, en 1561, per\xc3\xb2 que no s\'obr\xc3\xad fins al 1594, amb monges de Sancti Spiritus i Isabel Guti\xc3\xa9rrez Flores com a abadessa._NEWLINE_Els dos \xc3\xbanics monestirs de comanadores d\'Alc\xc3\xa1ntara subsistiren fins al 1835, quan foren exclaustrats i les comunitats se\'n dispersaren.'