b"\n_START_ARTICLE_\nJeremy Bentham\n_START_SECTION_\nTreballs i obra\n_START_PARAGRAPH_\nBentham \xc3\xa9s el creador de l'utilitarisme, una teoria de car\xc3\xa0cter conseq\xc3\xbcencialista, val a dir, que avalua la bondat d'un acte (moral, pol\xc3\xadtic econ\xc3\xb2mic) per les seves conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies: segons ell, la utilitat governa l'exist\xc3\xa8ncia humana i aquest criteri de car\xc3\xa0cter empirista i avaluable permet trobar el que \xc3\xa9s bo o dolent per a les persones; per tant, sempre s'havia de triar l'\xc3\xbatil per molt antiintu\xc3\xaftiu que sigui. \xc3\x89s el c\xc3\xa0lcul i no les emocions l'\xc3\xbanic criteri que permet considerar de manera objectiva el valor de la vida bona o, dit d'una altra manera, per a l'utilitarisme benthamita (utilitarisme de l'acte) el valor d'una acci\xc3\xb3 ve determinada pel preu que estem disposats a pagar per realitzar-la -no nom\xc3\xa9s en termes econ\xc3\xb2mics, sin\xc3\xb3 emocionals, personals, etc. Per tal de clarificar l'acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s b\xc3\xa0sic descriure-la en termes objectius, de manera que l'utilitarisme benthamita \xc3\xa9s clarament antimetaf\xc3\xadsic. L'utilitarisme es basa  la regla de cercar el m\xc3\xa0xim plaer per al m\xc3\xa0xim de persones possibles, evitant el dolor de la societat encara que fos amb el descontentament d'una minoria. L'avaluaci\xc3\xb3 de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies es fonamenta en el principi segons el qual cadasc\xc3\xba val per un i tan sols per un.   _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va destacar en el camp de les lleis i les condemnes per als presos, i va escriure que: _NEWLINE_La natura era el lloc en qu\xc3\xa8 la humanitat estava sota la governaci\xc3\xb3 de dues forces; el dolor i el plaer. [\xc3\x89s per a ells sol]? assenyalar qu\xc3\xa8 haur\xc3\xadem de fer, aix\xc3\xad com determinar qu\xc3\xa8 farem. En una m\xc3\xa0 tenim l'est\xc3\xa0ndard de la veritat i de la falsedat; en canvi, en l'altra tenim una cadena de causes i efectes estan subjectes al tron de la natura. Aquesta naturalesa ens governa en tot el que fem, diem i pensem. (Cap\xc3\xadtol 1 dels principis de la moral i de la legislaci\xc3\xb3)._NEWLINE_Aqu\xc3\xad veiem el seu inter\xc3\xa8s per modernitzar les lleis i fer veure als jutges anglesos (tories) la naturalitat de les persones; els seus car\xc3\xa0cters innats (quan ell diu que en la naturalesa regna el dolor i el plaer), la relativitat de les coses, els canvis momentanis de les persones quan estan en venjan\xc3\xa7a calenta, etc. Va admirar el treball que van fer Beccaria i Prestley sobre l'abolici\xc3\xb3 de la pena de mort i sobre deixar d'una banda la llei que era actuava amb viol\xc3\xa8ncia, ja que per ells, l'\xc3\xbanic que feia aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s provocar m\xc3\xa9s odi i fer m\xc3\xa9s dura una societat per les dures mesures preses pels governs si els seus ciutadans no complissin les lleis de l'Estat. Aix\xc3\xad com la mesura que va inventar Bentham del Panopticon o el fet de vigilar amb un sol punt per fer autovigil\xc3\xa0ncia._NEWLINE_Bentham tamb\xc3\xa9 va aportar petites mesures que van influenciar el pensament d\xe2\x80\x99Adam Smith. Encara que majorit\xc3\xa0riament, Smith va donar a Bentham idees sobre la jove economia liberal, la qual va defensar i promoure la utilitat de la producci\xc3\xb3 industrial i l'estimulaci\xc3\xb3 de la societat._NEWLINE_Davant d'aquestes idees, Bentham va agafar molt protagonisme en els liberalisme angl\xc3\xa8s, on va ser un referent i en el cam\xc3\xad cap a la modernitat i la democr\xc3\xa0cia. Per aix\xc3\xb2 va ser ciutad\xc3\xa0 d'honor de la Rep\xc3\xbablica francesa encara que ell va ser cr\xc3\xadtic amb la I Rep\xc3\xbablica francesa pel fet d'agafar un car\xc3\xa0cter tan inestable i violent. Tamb\xc3\xa9 va criticar a Rousseau per defensar que totes les persones que naixien eren bones i la societat els feia dolents. (Aqu\xc3\xad es veu la seva influ\xc3\xa8ncia empirista i amb tocs d'escepticisme, influ\xc3\xafda per David Hume i John Locke)._NEWLINE_El pensament utilitarista, individual i liberal de Bentham va suposar un canvi important en la concepci\xc3\xb3 de fer lleis, reformes socials, triar segons la seva utilitat i no tant per la moralitat, buscar la satisfacci\xc3\xb3 m\xc3\xa0xima per la m\xc3\xa0xima de gent possible. Les seves influ\xc3\xa8ncies van ser notables amb Stuart Mill, Peter Singer i altres personalitats del m\xc3\xb3n brit\xc3\xa0nic i utilitarista.\n_START_SECTION_\nCuriositats\n_START_PARAGRAPH_\nA la s\xc3\xa8rie televisiva Lost, al personatge protagonitzat per l'actor Terry O'Quinn (inicialment John Locke a la s\xc3\xa8rie) se li d\xc3\xb3na una nova documentaci\xc3\xb3 en la que s'anomena Jeremy Bentham."