b"\n_START_ARTICLE_\nAubrac\n_START_SECTION_\nTopografia i geologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa regi\xc3\xb3 de l'Aubrac o de les muntanyes de l'Aubrac, \xc3\xa9s una zona a cavall dels departaments de la Losera, del Cantal i de l'Avairon. Est\xc3\xa0 limitada per l'\xc3\x92lt, al nord per la Truy\xc3\xa8re i a l'est per la Colagne. El mass\xc3\xads culmina al sud a 1469 m d'altitud al signal de Mailhebiau._NEWLINE_Es tracta d'un mass\xc3\xads volc\xc3\xa0nic relativament vell (de 6 a 9 milions d'anys) si es compara amb els volcans de la cha\xc3\xaene des Puys que nom\xc3\xa9s tenen uns quants milions d'anys. La forma de l'altipl\xc3\xa0 \xc3\xa9s arrodonida i s'allarga uns 30 km de llarg en direcci\xc3\xb3 nord-oest a sud-est, passant per la Margeride, que va apar\xc3\xa8ixer amb un volcanisme fisural o de volcans hawaians, tal com diuen els autors m\xc3\xa9s recents. Les laves s\xc3\xb3n de composici\xc3\xb3 bas\xc3\xa0ltica o de basanita, tefrita... Es poden trobar traces d'erupcions m\xc3\xa9s violentes, amb pirocl\xc3\xa0stics, en particular als cims, entre Aubrac i Nasbinals._NEWLINE_Tot i aquestes erupcions, els cims de l'Aubrac s\xc3\xb3n en general poc marcats, ja que les colades volc\xc3\xa0niques van ser fluides i els volcans eren punts individuals i han estat molt erosionats durant el temps. No hi ha cims notables i els que hi ha van ser rebaixats amb l'erosi\xc3\xb3 glacial del quaternari.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima de l'Aubrac \xc3\xa9s dur i l'altipl\xc3\xa0 sovint est\xc3\xa0 nevat a l'hivern. El mass\xc3\xads compta amb diverses petites estacions d'equ\xc3\xad (Laguiole, Brameloup, Nasbinals, Saint-Urcize). Pot nevar des de l'octubre al maig i pot gelar a la nit durant tots els mesos de l'any. El vent no troba cap obstacle en l'altipl\xc3\xa0 i acumula la neu que pot conservar-se fins al juny. _NEWLINE_Les precipitacions s\xc3\xb3n abundants tot l'any i poden arribar als 2 metres en els vessants exposats. El vent que domina \xc3\xa9s el de l'oest, per\xc3\xb2 el vent del sud aporta la boira i el mal temps. Els estius poden ser calorosos i sovint amb tempestes violentes a les zones de muntanya.\n_START_SECTION_\nMedi natural\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a la vegetaci\xc3\xb3, l'Aubrac constitueix un medi variat amb grans boscos de faigs al sud-est, petits boscos de con\xc3\xadferes al nord i a l'est, sobretot de pi silvestre, i al centre hi ha grans pasturatges, on hi ha pocs arbres. Les pastures m\xc3\xa9s riques se situen a la zona volc\xc3\xa0nica, a la zona gran\xc3\xadtica hi ha bones terres, per\xc3\xb2 el s\xc3\xb2l \xc3\xa9s en general poc profund i m\xc3\xa9s pobre. L'a\xc3\xafllament de la zona ha fet que la preservaci\xc3\xb3 del medi natural sigui molt bona i que hagi variat molt poc. _NEWLINE_Actualment no hi ha cap protecci\xc3\xb3 especial per a la zona de l'Aubrac, tot i que per a algunes zones seria necessari, com les humides. La creaci\xc3\xb3 d'un parc natural regional seria una bona proposta, de moment, per\xc3\xb2 l'\xc3\xbanica protecci\xc3\xb3 que hi ha s\xc3\xb3n les reserves de natura 2000.\n_START_SECTION_\nAgricultura\n_START_PARAGRAPH_\nL'agricultura a l'Aubrac es concentra en la ramaderia bovina i el gra ha pr\xc3\xa0cticament desaparegut. La ra\xc3\xa7a bovina local, l'Aubrac, \xc3\xa9s la que predomina, per\xc3\xb2 ve de lluny, ja que va ser salvada de l'extinci\xc3\xb3 a finals de 1970 per uns pocs ramaders que rebutjaven veure-la morir davant d'altres races m\xc3\xa9s potents. La ra\xc3\xa7a Aubrac \xc3\xa9s mixta, \xc3\xa9s bona per a la llet i la carn, per\xc3\xb2 no excel\xc2\xb7leix en cap dels dos punts en quantitat, cosa que \xc3\xa9s un handicap. Es van preferir altres races m\xc3\xa9s productives, per\xc3\xb2 la ra\xc3\xa7a aut\xc3\xb2ctona era millor per a les condicions clim\xc3\xa0tiques, en fecunditat i longevitat, cosa que la va salvar. Es van fer programes de recuperaci\xc3\xb3 de la ra\xc3\xa7a per fer-la m\xc3\xa9s pura i alhora m\xc3\xa9s productiva i resistent. _NEWLINE_Els ramats ocupen les pastures d'al\xc3\xa7ada del 25 de maig (Sant Urb\xc3\xa0) fins al 13 d'octubre (Sant Giraut). Fora d'aquest per\xc3\xadode s'estan als estables i s'alimenta dels prats m\xc3\xa9s propers a les granges, si el temps ho permet. Els vedells neixen entre febrer i mar\xc3\xa7, passen l'estiu en la muntanya amb les mares i a la tardor s\xc3\xb3n venuts per la carn en mercats francesos i italians. Els ramaders poden vendre els animals m\xc3\xa9s vells i totes les vendes suposen la majoria d'ingressos per als ramaders de l'Aubrac._NEWLINE_L'Aubrac \xc3\xa9s avui dia una zona de cria bovina per a carn, cosa que no era aix\xc3\xad en el passat, ja que es concentrava en la producci\xc3\xb3 de Laguiole, en els burons , en equips fortament jerarquitzats on cadasc\xc3\xba tenia la seva tasca. Fou l'\xc3\xa8poca d'or de l'Aubrac i on es va inventar l'aligot. Avui dia, la producci\xc3\xb3 de formatge Laguiole continua de forma lletera industrial i es concentre a la regi\xc3\xb3 de Laguiole i el formatge gaudeix d'una AOC._NEWLINE_Per a m\xc3\xa9s dades de l'associaci\xc3\xb3 de criadors dels bous de l'Aubrac podeu consultar la nota, en un web molt pedag\xc3\xb2gic.\n_START_SECTION_\nInd\xc3\xbastria i artesanat\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha poca ind\xc3\xbastria a l'Aubrac, de la qual cal destacar la ganiveteria de la regi\xc3\xb3 de Laguiole. El Laguiole avui dia \xc3\xa9s conegut en tot el m\xc3\xb3n i el produeixen m\xc3\xa9s de 30 fabricants, industrials i artesans. Es tracta d'un ganivet insipirat en la navalla espanyola, que nom\xc3\xa9s era fet servir pels pagesos de l'Aubrac i els bougnats i limonadiers rouergats, \xc3\xa9s a dir, els avaironesos que vivien a Par\xc3\xads i que usaven el ganivet equipat amb un tirabuix\xc3\xb3. _NEWLINE_Avui dia, el ganivet \xc3\xa9s m\xc3\xa9s un article de luxe i personal, que no pas un \xc3\xbatil, sobretot si s'hi grava el nom a la fulla o s'usen diversos materials nobles per al m\xc3\xa0nec. Pot ser un ganivet plegable o no, si no es plega \xc3\xa9s for\xc3\xa7a usat com a cobert.\n_START_SECTION_\nAntiguitat i Edat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEn les fonts hist\xc3\xb2riques l'Aubrac \xc3\xa9s anomenat Altobraco, Albracum, Albrac i tamb\xc3\xa9 Auborac, en occit\xc3\xa0. El segon element pot ser gal braco, documentat en una glossa amb el significat de lloc humit. L'Aubrac feia part del territori del poble celta dels Gabales, d'on ha sortit el nom de Gavald\xc3\xa0 i la capital era Anderitum, que durant el baix Imperi es va convertir en la Civitas Gabalorum (Javols). Tamb\xc3\xa9 sembla que l'Aubrac va tenir una poblaci\xc3\xb3 anomenada Adsilanum, etapa de la via romana que unia Narbona amb el nord de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia i Aquit\xc3\xa0nia i que m\xc3\xa9s tard va servir de frontera entre la Narbonesa i els territoris dels Arvernes. _NEWLINE_Un dels pics de l'Aubrac, conegut com el mont-H\xc3\xa9lanus, est\xc3\xa0 voltat pel llac de Saint-And\xc3\xa9ol, on segons Gregori de Tours els habitants s'hi reunien cada any durant uns dies i feien ofrenes al d\xc3\xa9u del llac. Amb Carlemany, els clergues van perpetuar aquest culte situant un sant en el lloc de la divinitat pagana. Aquesta pr\xc3\xa0ctica va durar fins al final del segle XIX, quan va ser prohibida. _NEWLINE_El poble d'Aubrac t\xc3\xa9 les restes de l'antiga Domeria o Hospital de l'Aubrac, creat pel noble flamec Adalard el 1120 quan tornava del pelegrinatge de Sant Jaume de Compostel\xc2\xb7la, i que don\xc3\xa0 lloc a l'Orde Hospitaler d'Aubrac. Un cop instal\xc2\xb7lat a l'abadia, els monjos van rebre la donaci\xc3\xb3 de senyors locals de grans extensions de terra que van roturar, aix\xc3\xad els prats van prendre el lloc als boscos. El paisatge actual de l'Aubrac es deu als monjos pastors. _NEWLINE_Lloc de pas del Cam\xc3\xad franc\xc3\xa8s i de la Via Podiensis, l'hospital de l'Aubrac fou una etapa important a l'Edat Mitjana per a milers de pelegrins que anaven cap a Compostel\xc2\xb7la. El pelegr\xc3\xad, despr\xc3\xa9s d'haver passat la duresa de l'altipl\xc3\xa0, es trobava amb la D\xc3\xb4merie per refer-se i reposar per entrar a Saint-C\xc3\xb4me-d'Olt quan baixava a les valls verdes per anar cap a Saint-Ch\xc3\xa9ly-d'Aubrac i es passava pel pont dels pelegrins.\n_START_SECTION_\nLa creu dels tres bisbes\n_START_PARAGRAPH_\nLa creu dels tres bisbes commemora un concili que va tenir lloc el 590 entre els bisbes de Mende, Rodez i Saint-Flour, explicat per Sant Gregori. El 1238, els monjos de la d\xc3\xb4merie d'Aubrac van construir la creu en mem\xc3\xb2ria del concili i la van posar en el punt d'uni\xc3\xb3 de les tres di\xc3\xb2cesis, que alhora coincideix amb el l\xc3\xadmit de tres departaments: la Losera, l'Avairon i el Cantal. La creu dels tres bisbes va ser robada el 1990, tot i pesar 300 quilos, i actualment hi ha una c\xc3\xb2pia, amb la indicaci\xc3\xb3 dels bisbats a terra.\n_START_SECTION_\nContrarevoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMentre a la Vend\xc3\xa9e hi havia la revolta, l'Aubrac, una zona molt conservadora, es va oposar a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa en la persona de Marc Antoine Charrier, notari de Nasbinals, que va aixecar un petit ex\xc3\xa8rcit per lluitar contra els revolucionaris. Aquest ex\xc3\xa8rcit estava format per pagesos de l'Aubrac i la Losera, molt propers al catolicisme, que veien en la revoluci\xc3\xb3 una amena\xc3\xa7a. Aquesta insurrecci\xc3\xb3 popular no va tenir cap \xc3\xa8xit militar i va durar uns mesos, fins que Charrier va ser guillotinat l'agost de 1793 a Rod\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria recent: l'\xc3\xa8xode rural del segle XX i els \xc2\xabauvergnats de Par\xc3\xads\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l'arribada del ferrocarril al Mass\xc3\xads Central cap al 1880, l'\xc3\xa8xode rural, que havia estat for\xc3\xa7a feble, va comen\xc3\xa7ar a augmentar. Els habitants de l'Aubrac i de tot el nord de l'Avairon van comen\xc3\xa7ar a emigrar cap a Par\xc3\xads, deixaven una vida pagesa de subsist\xc3\xa8ncia i s'especialitzaren en el comer\xc3\xa7 de carb\xc3\xb3 a la capital, aix\xc3\xad com la venda de vi i gasosa. Els parisencs els van anomenar bougnats. Els nouvinguts eren ajudats pels familiars que ja vivien a la capital i com que tenien bona predisposici\xc3\xb3 al treball dur i a l'estalvi, van poder ascendir socialment. La majoria dels caf\xc3\xa8s que venien fusta i carb\xc3\xb3 van ser regentats per avaironesos des de principis del segle XX. Alguns d'aquests van tenir molt d'\xc3\xa8xit, com Marcellin Cazes (Brasserie Lipp) o Paul Boubal (Caf\xc3\xa9 de Flore).\n_START_SECTION_\nVida cultural i folklore\n_START_PARAGRAPH_\nL'Aubrac \xc3\xa9s una terra de folklore viu. Els balls tradicionals a les festes dels pobles s\xc3\xb3n nombrosos. S'hi toca l'acordi\xc3\xb3 i el sac de gemecs i els ballaires interprenten una gran varietat de danses. L'Aubrac ha donat diferents compositors de talent en la m\xc3\xbasica tradicional com Jean Vaissade, autor de la coneguda Sombreros et mantilles, Jean Perrier o Jean Pons. El g\xc3\xa8nere de la musette prov\xc3\xa9 de la m\xc3\xbasica de l'alv\xc3\xa8rnia tocada al segle XIX als caf\xc3\xa8s de la capital francesa. Avui dia, la regi\xc3\xb3 encara compta amb nombrosos m\xc3\xbasics coneguts en l'\xc3\xa0mbit local i apreciats a la resta del pa\xc3\xads, sobretot pels originaris d'aquesta regi\xc3\xb3._NEWLINE_Pel que fa a l'aligot, \xc3\xa9s un plat t\xc3\xadpic de l'Aubrac i el podem trobar a totes les festes._NEWLINE_A l'Aubrac tamb\xc3\xa9 trobem tradicions m\xc3\xa9s tristes, amb m\xc3\xbasica melanc\xc3\xb2lica i els regrets, cants tristos, interpretats en occit\xc3\xa0, amb un origen antiqu\xc3\xadssim, segurament celta. S'acompanyen d'un sac de gemecs i s'assembla a les balades irlandeses. El cant lou mazuc, molt conegut a l'Aubrac, es pot classificar en aquesta categoria. Cal destacar el compositor franc\xc3\xa8s Joseph Canteloube (1879-1957), apassionat pel patrimoni musical de l'alta Alv\xc3\xa8rnia (Aubrac i Cantal), va adaptar alguns d'aquests cants al repertori cl\xc3\xa0ssic de la l\xc3\xadrica en el seu recull Chants d'Auvergne (que cont\xc3\xa9 el conegut ba\xc3\xaflero per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 hi ha altres adaptacions)._NEWLINE_D'altra banda, cada any, durant el darrer cap de setmana d'agost, el poble d'Aubrac, acull una manifestaci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria Les Rencontres d'Aubrac."