b'\n_START_ARTICLE_\nNavars\n_START_SECTION_\nTop\xc3\xb2nim\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera forma escrita del top\xc3\xb2nim del municipi \xc3\xa9s Nabares (segle IX), que potser significa "poblat de navarresos". Actualment, Nav\xc3\xa0s \xc3\xa9s el top\xc3\xb2nim oficial, per\xc3\xb2 l\'Institut d\'Estudis Catalans ha defensat sempre la forma Navars. Les raons per al manteniment de la forma Nav\xc3\xa0s s\'han de cercar en la voluntat del mateix ajuntament de la poblaci\xc3\xb3, que va preferir la forma gr\xc3\xa0fica pr\xc3\xb2pia d\'una relativa tradici\xc3\xb3 moderna, malgrat que aquesta fos la vigent durant el govern franquista i sigui incorrecta segons la normativa ling\xc3\xbc\xc3\xadstica de la llengua catalana.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFins a l\'any 1960, el municipi s\'anomenava Castelladral, ja que prenia el nom del principal nucli del terme municipal. L\'extraordinari desenvolupament del barri riberenc de Navars f\xc3\xa9u que primer s\'hi instal\xc2\xb7lessin els serveis municipals i, despr\xc3\xa9s, que se\'n canvi\xc3\xa9s el nom. L\'origen del top\xc3\xb2nim de Navars es remunta al 982, quan s\'esmenta l\'alou anomenat Nabares. Una butlla del papa Sergi IV torna a parlar de l\'alou Nabars i la riera de Navarons. Una explicaci\xc3\xb3, massa ing\xc3\xa8nua, de l\'etimologia del top\xc3\xb2nim Navars diu que ve de l\'expressi\xc3\xb3 "anar a baix". De fet, sembla que el nom \xc3\xa9s d\'origen prerom\xc3\xa0, segurament bascoide.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3 i economia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 i el poblament mostren un ritme demogr\xc3\xa0fic molt diferent. Mentre que els nuclis riberencs, nascuts a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l\'aprofitament industrial dels rius al final del segle XIX, han experimentat un creixement extraordinari, els pobles i els masos de l\'interfluvi muntany\xc3\xb3s s\xc3\xb3n un exemple de despoblament continu. Nom\xc3\xa9s resten algunes fam\xc3\xadlies de propietaris rurals, mentre que les masoveries han quedat pr\xc3\xa0cticament desertes._NEWLINE_El terme \xc3\xa9s ocupat majorit\xc3\xa0riament per boscos, brolles, pinedes de pi blanc i de pinassa que progressivament han anat colonitzant les vinyes que hom abandon\xc3\xa0 al final del segle XIX. Les pagesies han basat llur economia en l\'explotaci\xc3\xb3 agropecu\xc3\xa0ria. All\xc3\xb2 que en altres temps foren tines i cellers, exigits per la intensa producci\xc3\xb3 vit\xc3\xadcola, ara s\xc3\xb3n corts, sitges i estables per al bestiar. Els principals conreus s\xc3\xb3n el blat, l\'ordi, el blat de moro i la vinya. Durant la d\xc3\xa8cada del 1980 es va estendre la ramaderia, sobretot la cria de porcs._NEWLINE_La principal base econ\xc3\xb2mica del terme \xc3\xa9s la ind\xc3\xbastria, principalment t\xc3\xa8xtil,malgrat els successius tancaments. Durant els primers 30 anys del segle XX, el poble inici\xc3\xa0 la seva etapa industrial. Una de les primeres f\xc3\xa0briques t\xc3\xa8xtils que s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 al municipi al final del segle XIX fou la de la fam\xc3\xadlia Forcada, que el 1918 prengu\xc3\xa9 el nom de Filatures Forcada. L\'empresa, que fou la impulsora de l\'arribada de subministrament de l\'enllumenat el\xc3\xa8ctric i d\'aigua potable al terme, tanc\xc3\xa0 a la meitat de la d\xc3\xa8cada del 1990. Una segona empresa t\xc3\xa8xtil fou la que el 1922 establ\xc3\xad Mari\xc3\xa0 Graells, amb el nom de F\xc3\xa0brica Nova, que el 1930 pass\xc3\xa0 a mans dels germans Vidal i funcion\xc3\xa0 com a empresa dependent de la col\xc3\xb2nia Cal Vidal de Puig-reig fins a l\'any 1968. Altres f\xc3\xa0briques foren la Col\xc3\xb2nia del Pal\xc3\xa0 Vell, del Pal\xc3\xa0 Nou (actualment dins el municipi de Sant Mateu de Bages) i la Mas Molas, totes tancades.\n_START_SECTION_\nSant Cugat del Rac\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s el monument m\xc3\xa9s destacat del municipi i una joia del rom\xc3\xa0nic catal\xc3\xa0. Es localitzaren restes de l\'edifici prerom\xc3\xa0nic del segle X. L\'esgl\xc3\xa9sia actual \xc3\xa9s del segle XI._NEWLINE_\xc3\x89s una construcci\xc3\xb3 for\xc3\xa7a ben conservada del segle XI, de planta de creu grega i cimbori circular, caracter\xc3\xadstiques que la fan \xc3\xbanica a Catalunya. Situada en un tur\xc3\xb3 enlairat prop del poble de Castelladral t\xc3\xa9 una vista espl\xc3\xa8ndida d\'horitzons molt amplis, en un entorn de boscos i pagesies escampades.\n_START_SECTION_\nPla\xc3\xa7a de l\'Ajuntament\n_START_PARAGRAPH_\nPla\xc3\xa7a porxada que acull l\xe2\x80\x99edifici consistorial, constru\xc3\xaft l\xe2\x80\x99any 1957._NEWLINE_El 1978 es va inaugurar la urbanitzaci\xc3\xb3 definitiva, amb bancs, zones enjardinades i la font lluminosa, dissenyada per l\xe2\x80\x99equip de Carles Bu\xc3\xafgas. Amb motiu de la passada festa major de l\'any 2009, es va rehabilitar l\'enllumenat de la font. _NEWLINE_Cal destacar que actualment la pla\xc3\xa7a no es troba del tot tancada perqu\xc3\xa8 falta edificar-ne el costat nord._NEWLINE_Aquest espai ha esdevingut un dels punts emblem\xc3\xa0tics del poble, \xc3\xa9s el lloc on se celebra el gros dels actes que es realitzen a l\'aire lliure al poble de Navars.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia parroquial de la Sagrada Fam\xc3\xadlia de Navars\n_START_PARAGRAPH_\nErigida l\xe2\x80\x99any 1897. Origin\xc3\xa0riament el seu interior era d\xe2\x80\x99estil neocl\xc3\xa0ssic, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s dels incendis de 1934 i 1936 es reform\xc3\xa0, ampliant-la per la cap\xc3\xa7alera._NEWLINE_En destaca la imponent c\xc3\xbapula i el seu caracter\xc3\xadstic campanar, dels anys 1928-31, obra de l\xe2\x80\x99arquitecte modernista Bernad\xc3\xad Martorell i les pintures murals de Joan Baptista Torras i Vives, fetes en els anys 1950 i 1960.\n_START_SECTION_\nSanta Fe de Valldeperes\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Fe de Valldeperes apareix documentada des de 1139 com Santa Fe de "Vall de Peres". La capella respon a l\'esquema, tan generalitzat dins de l\'\xc3\xa0mbit rural, d\'una nau amb absis._NEWLINE_L\'edifici nom\xc3\xa9s es pot considerar rom\xc3\xa0nic en part, ja que l\'estructura original va ser alterada posteriorment amb la incorporaci\xc3\xb3 de capelles laterals (la de la dreta, anomenada del migdia, va ser acabada l\'any 1658; la de l\'esquerra no t\xc3\xa9 cap inscripci\xc3\xb3 que pugui datar la seva finalitzaci\xc3\xb3), amb la construcci\xc3\xb3 de la nau i de l\'absis i amb la remodelaci\xc3\xb3 del mur frontal._NEWLINE_S\'hi conserven dos interessants retaules barrocs del segle XVII: el del Roser, amb un conjunt de teles pintades, i el de Sant Isidre i Sant Galderic, els dos patrons que ha tingut la pagesia catalana.\n_START_SECTION_\nSant Gen\xc3\xads de Masadella\n_START_PARAGRAPH_\nA uns tres quil\xc3\xb2metres de Navars, seguint la carretera cap a Serrateix, es troba aquesta capella. En altre temps havia estat l\'esgl\xc3\xa9sia dels masos del pla de Navars i avui \xc3\xa9s particular del mas Sant Gen\xc3\xads. \xc3\x89s un edifici rom\xc3\xa0nic del segle XII, molt transformat; cal destacar-ne la porta origin\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel de Castelladral\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s fruit de dues \xc3\xa8poques; es tracta d\'un edifici rom\xc3\xa0nic del segle XI profundament transformat a principis del segle XVII._NEWLINE_La major part de les parets exteriors s\xc3\xb3n rom\xc3\xa0niques; en destaquen unes arcuacions llombardes a migdia. Per dins \xc3\xa9s d\'estil g\xc3\xb2tico-renaixentista._NEWLINE_A mitjan segle XVIII s\'aixec\xc3\xa0 el seu campanar.\n_START_SECTION_\nPasseig de Ramon Vall\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta \xc3\xa0mplia art\xc3\xa8ria \xc3\xa9s un dels espais emblem\xc3\xa0tics de la poblaci\xc3\xb3. Fou projectat ja el 1911 per Pau Duarri amb una clara visi\xc3\xb3 de futur. Ha estat sempre l\'escenari de la Fira de Primavera.\n_START_SECTION_\nMonument a Gaud\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nLa pla\xc3\xa7a Antoni Gaud\xc3\xad va ser inaugurada el juliol del 2002 i va suposar l\'ordenaci\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica de la zona sud del passeig de Ramon Vall i rodalia._NEWLINE_Aquesta obra es va culminar amb la inauguraci\xc3\xb3, el maig del 2003, del monument dedicat al genial arquitecte, en commemoraci\xc3\xb3 del 150 anys del seu naixement._NEWLINE_\xc3\x89s un monument que recull els trets m\xc3\xa9s importants de l\xe2\x80\x99obra d\'Antoni Gaud\xc3\xad: un banc de forma circular que fa la funci\xc3\xb3 de recipient per a un petit estany amb un petit sortidor central._NEWLINE_Damunt hi ha una c\xc3\xbapula, realitzada amb la t\xc3\xa8cnica de l\xe2\x80\x99arc catenari, recoberta de trencad\xc3\xads de colors blau i blanc, fent un degradat._NEWLINE_La part superior t\xc3\xa9 una teiera de ferro amb una flama de foc encesa._NEWLINE_L\xe2\x80\x99autor del projecte ha estat Ramon Espel Rosell.\n_START_SECTION_\nMitjans de comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Pla\xc3\xa7a \xc3\xa9s una revista semestral d\'informaci\xc3\xb3 municipal editada per l\'Ajuntament de Navars, municipi pel qual es distribueix, amb una tirada de 3000 exemplars. A la revista s\'hi inclou informaci\xc3\xb3 de tota classe relativa al municipi, des de festes celebrades els \xc3\xbaltims mesos, fins a accions empreses per l\'ajuntament, actes pol\xc3\xadtics i culturals, aix\xc3\xad com dades sobre el poble, entrevistes als seus habitants i opinions dels partits pol\xc3\xadtics. Fins al gener de 2012, La Pla\xc3\xa7a mant\xc3\xa9 un disseny semblant. Exceptuant els canvis fets el juny de 2006, en qu\xc3\xa8 es canvia el color corporatiu de la revista, totes les publicacions fins al n\xc3\xbamero 34, la primera amb el canvi de govern de Navars, s\xc3\xb3n semblants. L\'editorial se situa a la portada, la mida i el nombre de p\xc3\xa0gines \xc3\xa9s m\xc3\xa9s o menys el mateix i a la contraportada hi ha una entrevista a alg\xc3\xba del poble. El gener de 2012, amb el canvi de govern, el disseny canvia radicalment._NEWLINE_Navars disposa de canal de televisi\xc3\xb3 local, Canal N, i emissora de r\xc3\xa0dio, La Veu de Nav\xc3\xa0s.'