b"\n_START_ARTICLE_\nPraxinoscopi\n_START_PARAGRAPH_\nUn praxinoscopi (del grec praxis (moviment) i skopein (examinar, mirar)) \xc3\xa9s una joguina \xc3\xb2ptica, un giny d'animaci\xc3\xb3 inventat per Charles-\xc3\x89mile Reynaud el 1876 (patent del 1877)._NEWLINE_El praxinoscopi \xc3\xa9s constitu\xc3\xaft per un tambor giratori, un cilindre central imm\xc3\xb2bil envoltat de miralls acoblats i una tira de 12 dibuixos fixada a la part interior del tambor que componen un moviment c\xc3\xadclic; de manera que quan gira el tambor, si es mira un dels miralls de l'interior, la successi\xc3\xb3 d'imatges crea la impressi\xc3\xb3 de moviment. Es tracta d'una versi\xc3\xb3 perfeccionada del zo\xc3\xb2trop de William George Horner, les ranures d'aquell s'han substitu\xc3\xaft per 12 miralls rectangulars que reflecteixen cadascuna de les imatges de la tira de dibuixos. L'angle que existeix entre el mirall que reflecteix el fotograma i el seg\xc3\xbcent actua com a obturador. A difer\xc3\xa8ncia de les escletxes del zo\xc3\xb2trop de Horner, els miralls de Reynaud generen sensaci\xc3\xb3 de moviment menys sobtat i amb millor visibilitat i m\xc3\xa9s lluminositat, gr\xc3\xa0cies a l'eliminaci\xc3\xb3 del temps d'obturaci\xc3\xb3._NEWLINE_El praxinoscopi va rebre una menci\xc3\xb3 a l'Exposici\xc3\xb3 Universal de Par\xc3\xads del 1878 i va tenir for\xc3\xa7a \xc3\xa8xit comercial, per la qual cosa va ser la base per altres invencions de Reynaud com el praxinoscopi-teatre (1879), la toupie fantoche (1879), el praxinoscopi projector i el teatre \xc3\xb2ptic._NEWLINE_Aquest invent ser\xc3\xa0 cabdal per arribar a la invenci\xc3\xb3 del cinema, ja que es va aconseguir dotar de moviment a les imatges est\xc3\xa0tiques, tot i que no es tractaven de fotografies, sin\xc3\xb3 de dibuixos. La base t\xc3\xa8cnica per aconseguir aquesta sensaci\xc3\xb3 de moviment ser\xc3\xa0 l'obturaci\xc3\xb3, la qual tamb\xc3\xa9 es tindr\xc3\xa0 molt en compte quan els germans Lumi\xc3\xa8re inventin el cinemat\xc3\xb2graf.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula praxinoscopi \xc3\xa9s composta i prov\xc3\xa9 del grec antic: praxis es tradueix al catal\xc3\xa0 com a \xe2\x80\x9cacci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d, implica moviment, mentre que, per altra banda, \xe2\x80\x9cscopeo\xe2\x80\x9d implica a la visi\xc3\xb3 humana i es tradueix pel verb \xe2\x80\x9cmirar\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_Amb aquesta paraula es descriu breument el funcionament d\xe2\x80\x99aquesta invenci\xc3\xb3, que donava la sensaci\xc3\xb3 de moviment (praxis) amb l\xe2\x80\x99ajuda de miralls m\xc3\xb2bils que manipulaven la visi\xc3\xb3 (scopeo) de l\xe2\x80\x99usuari.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl praxinoscopi va ser inventat durant l'any 1876, quan Reynaud va construir un fenaquistiscopi per un nen i va veure que les imatges eren ombrejades pel pas de les ranures per davant. Va decidir corregir aquest defecte emprant uns miralls en forma de prismes i va fabricar un nou instrument: el praxinoscopi. La descripci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99objecte va ser la seg\xc3\xbcent: \xe2\x80\x9cuna caixa de miralls, una s\xc3\xa8rie de 12 petits miralls verticals enganxats al costat de l\xe2\x80\x99altre de manera que formaven un pol\xc3\xadgon prism\xc3\xa0tic, col\xc2\xb7locat al centre d\xe2\x80\x99una corona, sobre la cara interior de la qual es col\xc2\xb7locava una tira de paper amb un dibuix de 12 fases de moviment\xe2\x80\x9d._NEWLINE_El 30 d\xe2\x80\x99agost del 1877 es va patentar l\xe2\x80\x99objecte, que fins aquell moment havia rom\xc3\xa0s d\xe2\x80\x99autoria an\xc3\xb2nima. _NEWLINE_El desembre de 1877, Reynaud va presentar el praxinoscopi a l\xe2\x80\x99Exposici\xc3\xb3 Universal de Par\xc3\xads, on va a comen\xc3\xa7ar a popularitzar-se.\n_START_SECTION_\nMoviment del Praxinoscopi\n_START_PARAGRAPH_\nEl tipus de moviment del praxinoscpoi consisteix en una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de moviments on es repeteix cont\xc3\xadnuament la mateixa acci\xc3\xb3, creant una acci\xc3\xb3 c\xc3\xadclica marcada per l\xe2\x80\x99activar i desactivar del mecanisme de funcionament de cada objecte. En aquesta classe de joguines \xc3\xb2ptiques, la mirada i la manipulaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99objecte s\xc3\xb3n aspectes crucials. la mirada de l'espectador ser\xc3\xa0 imm\xc3\xb2bil, ja que veur\xc3\xa0 com d\xe2\x80\x99avant d\xe2\x80\x99ell succeeixen els fets. Aquests s\xc3\xb3n activats, marcant el ritme al seu gust, per la mateix persona que mira.\n_START_SECTION_\nMoviment harm\xc3\xb2nic simple\n_START_PARAGRAPH_\nun moviment harm\xc3\xb2nic simple \xc3\xa9s el que descriu una part\xc3\xadcula sotmesa a una for\xc3\xa7a restauradora proporcional al seu despla\xc3\xa7ament. Es genera llavors un moviment que es repeteix a cada cert interval de temps, per\xc3\xb2 aquest nom\xc3\xa9s ser\xc3\xa0 harm\xc3\xb2nic si la for\xc3\xa7a restauradora del moviment peri\xc3\xb2dic \xc3\xa9s proporcional al despla\xc3\xa7ament\n_START_SECTION_\nMoviment circular uniforme\n_START_PARAGRAPH_\nEl moviment circular uniforme \xc3\xa9s un moviment d\xe2\x80\x99un cos atravesant, amb una rapidesa constant, una traject\xc3\xb2ria circular. \xc3\x89s a dir, aquell en el que el m\xc3\xb2bil es despla\xc3\xa7a en una traject\xc3\xb2ria circular a una velocitat constant,. Es consideren dos velocitats, la rapidesa del despla\xc3\xa7ament de m\xc3\xb2bil i la rapidesa en la que varia un angle de gir. Encara que la rapidesa de l\xe2\x80\x99objecte sigui constant, la seva velocitat no ho \xc3\xa9s: la velocitat, una magnitud vestorial, tangent a la traject\xc3\xb2ria, en cada instant canvia de direcci\xc3\xb3.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nTipus de miralls\n_START_PARAGRAPH_\nMiralls plans angular: Aquests es formen quan s\xe2\x80\x99uneixen dos miralls plans\xc2\xa0 per un cant\xc3\xb3 formant un angle determinat, segons la mida d\xe2\x80\x99aquest al col\xc2\xb7locar un objecte entre ells s\xe2\x80\x99observar\xc3\xa0 un nombre diferent d\xe2\x80\x99imatges. _NEWLINE_Miralls esf\xc3\xa8rics:\xc2\xa0 Consisteixen en un casquet d\xe2\x80\x99una esfera buida les quals reflecteixen els raigs lluminosos que incideixen en ells. _NEWLINE_Miralls c\xc3\xb2ncaus: Aquests fan convergir els rajos lluminosos paral\xc2\xb7lels a trav\xc3\xa9s de la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una ampolleta en el focus. Segons la ubicaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99objecte es poden produir imatges reals i virtuals. S\xe2\x80\x99utilitzen en els focus dels vehicles. \xc2\xa0_NEWLINE_Miralls convexos: Aquesta classe de miralls fan convergir els rajos lluminosos paral\xc2\xb7lels tot i que aquests nom\xc3\xa9s s\xe2\x80\x99utilitzen per formar imatges virtuals.\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99autor de la primera teoria de la resist\xc3\xa8ncia retinal fou Joseph Plateau, ja que el 1832 va inventar el Phenakistiscopi el qual consistia en un disc de cartr\xc3\xb3 on el seu per\xc3\xadmetre estava foradat per fines esquerdes radials equidistants que portava una corona de dibuixos que representaven successives fases d\xe2\x80\x99un moviment c\xc3\xadclic. Si posaves l\xe2\x80\x99ull a nivell de les ranures i fent girar r\xc3\xa0pidament el disc, es creava l\xe2\x80\x99il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 del moviment._NEWLINE_Casi al mateix temps, Simon Stampfer invent\xc3\xa0 el Stroboscopi el qual nom\xc3\xa9s es diferenciava per la separaci\xc3\xb3 de les esquerdes i pels dibuixos fets per dos discos diferents rodats en sentits contraris._NEWLINE_Finalment el m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s al llarg del segle XIX fou el Zo\xc3\xb2trop, conebut per William George Horner el 1834. Les esquerdes d\xe2\x80\x99aquest estaven a la part superior del cilindre negre i els dibuixos eren portats per una cinta inamovible col\xc2\xb7locada al seu interior.\n_START_SECTION_\nAparici\xc3\xb3 en pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules\n_START_PARAGRAPH_\nA la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Tarzan, concretament en l\xe2\x80\x99escena musical \xe2\x80\x9cStrangers like me\xe2\x80\x9d hi aparixen diversos aparells tecnol\xc3\xb2gics que s\xe2\x80\x99estaven fent molt populars a l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca en la qual se situa el film. _NEWLINE_L\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 succeeix a finals del segle XIX, quan alguns protagonistes s\xe2\x80\x99instal\xc2\xb7len a les costes d\xe2\x80\x99\xc3\x80frica com a colons anglesos. Tarzan, fill d\xe2\x80\x99uns altres anglesos que van perdre la vida en un naufragi, no ha conegut la vida civilitzada d\xe2\x80\x99Anglaterra i, per tant, no coneix la majoria d\xe2\x80\x99objectes que porten amb ells els colons. Entre aquests aparells en destaquen dos: la llanterna m\xc3\xa0gica i el praxinoscopi. _NEWLINE_A la meitat de l\xe2\x80\x99escena en Tarzan es troba al camp on els colons han deixat totes les seves pertinences i, entre aquestes, hi troba un praxinoscopi. Com que ell no sap qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s, el professor Archimedes Porter li mostra qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el que fa. Li fa girar el tambor que cont\xc3\xa9 la tira d\xe2\x80\x99imatges i, en Tarzan, en veure com es reflecteixen als miralls de l\xe2\x80\x99interior i es mou com una persona real, es queda meravellat de l\xe2\x80\x99invent fins al punt que s\xe2\x80\x99imagina que l\xe2\x80\x99home que veu pedalejant una bicicleta \xc3\xa9s ell.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nAdaptaci\xc3\xb3 del segle XX: Red Raven Magic Mirror\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1956 va apar\xc3\xa8ixer als Estats Units el Red Raven Magic Mirror, una adaptaci\xc3\xb3 del praxinoscopi en forma de disc fonogr\xc3\xa0fic per a nens. Es tractava d'un reflector praxinosc\xc3\xb2pic de setze costats amb facetes angulades, el qual es col\xc2\xb7locava sobre l'eix del tocadiscs i girava a una velocitat de 78 rpm, juntament amb el disc que tenia una gran etiqueta amb una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de setze fotogrames d'animaci\xc3\xb3 entrella\xc3\xa7ats i disposats al voltant del seu centre. D'aquesta manera, a mesura que s'anava reproduint el disc, l'usuari podia mirar a trav\xc3\xa9s del Magic Mirror i veure una escena animada que s'anava repetint infinitament i que il\xc2\xb7lustrava la can\xc3\xa7\xc3\xb3 gravada. _NEWLINE_A la d\xc3\xa8cada de 1960 es van introduir diferents versions del Red Raven Magic Mirror a pa\xc3\xafsos d'Europa i Jap\xc3\xb3 amb diversos noms: Teddy a Fran\xc3\xa7a i els Pa\xc3\xafsos Baixos, Mamil Movition a It\xc3\xa0lia, etc."