b'\n_START_ARTICLE_\nVinculaci\xc3\xb3 de Mallorca i Menorca al bisbat de Girona\n_START_PARAGRAPH_\nEs conserven dues butlles sobre la vinculaci\xc3\xb3 de Mallorca i Menorca al Bisbat de Girona dels papes Form\xc3\xb3s I (892) i Rom\xc3\xa0 I (897), que fan refer\xc3\xa8ncia a la pertinen\xc3\xa7a de les \xe2\x80\x9cinsulas maiorica scilet et minoricam\xe2\x80\x9d al Bisbat de Girona, regit aleshores pel bisbe Servus Dei. La discussi\xc3\xb3 historiogr\xc3\xa0fica sobre la seva correcta interpretaci\xc3\xb3 ha estat persistent._NEWLINE_Per a Joan Francesc de Masdeu, (\xe2\x80\x9cHist\xc3\xb2ria cr\xc3\xadtica de Espa\xc3\xb1a y de la cultura espa\xc3\xb1ola\xe2\x80\x9d XV, 1795, pp. 197-198), les butlles s\xc3\xb3n ap\xc3\xb2crifes a causa, entre altres q\xc3\xbcestions, de la citaci\xc3\xb3 de les illes de Mallorca i Menorca, contra tot fonament hist\xc3\xb2ric. Actualment aquesta tesi no \xc3\xa9s sustentada per cap historiador, i el debat se centra en la seva correcta interpretaci\xc3\xb3._NEWLINE_Per a Miquel Barcel\xc3\xb3 Perell\xc3\xb3, seguint parcialment a Antol\xc3\xadn Merino i a Jos\xc3\xa9 de la Canal (\xe2\x80\x9cEspa\xc3\xb1a Sagrada\xe2\x80\x9d, 43, 1801, p. 114), les illes a les que fan refer\xc3\xa8ncia les butlles s\xc3\xb3n les Illes Medes, denominades encara avui la Grossa i la Petita. Argumenta per aix\xc3\xb2 que en el context de les butlles les illes s\xc3\xb3n relacionades de manera burocr\xc3\xa0tica, entre denominacions gen\xc3\xa8riques (cases, esgl\xc3\xa9sies, viles, parr\xc3\xb2quies, terres, vinyes, prats...) del patrimoni temporal, no pastoral, del bisbe, trobant-se mancades de les formalitats que una possessi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquesta transcend\xc3\xa8ncia requeriria. Considera, a m\xc3\xa9s, que la interpretaci\xc3\xb3 en favor que es tracta d\'illes Balears, es sustenta en una opci\xc3\xb3 ideol\xc3\xb2gica partidaria d\'una suposada tutela catalana sobre les Balears que legitimarien la seva conquesta al segle XIII com un fet predestinat. _NEWLINE_El primer historiador modern que considera certa la refer\xc3\xa8ncia a les Balears \xc3\xa9s Jaume Villanueva i Astengo ("Viage literario a las Iglesias de Espa\xc3\xb1a", XIII, 1850, pp. 31-39), que introdueix arguments de car\xc3\xa0cter pastoral que no es poden deduir de les butlles. Per a Josep Pella i Forgas, ("Historia del Ampurd\xc3\xa1n", Barcelona, 1883, pp. 298-303), les butlles s\xe2\x80\x99emmarquen en el context carolingi. Aix\xc3\xad Carlemany, hauria encomanat el domini pol\xc3\xadtic a Ermenguer d\xe2\x80\x99Emp\xc3\xbaries i l\xe2\x80\x99espiritual al bisbe de Girona abans de l\xe2\x80\x99any 813 i aquest s\xe2\x80\x99hauria mantingut al llarg de la cent\xc3\xbaria. A partir de 1888, la tesi \xc3\xa9s incorporada a la historiografia mallorquina, Alvar Campaner i Fuentes ("Bosquejo historico de la Dominaci\xc3\xb3n islamita en las Islas Baleares", 1888, pp. 258-261) i Josep Maria Quadrado ("Las Islas Baleares", Barcelona, 1888, p. 22). Per a alguns autors posteriors, Pere Xamena i Fiol ("Resum de la hist\xc3\xb2ria de Mallorca", Felanitx, 1965, p. 33) o Miquel Coll i Alentorn (La dominaci\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica i la conquesta carol\xc3\xadngia de Catalunya, a l\xe2\x80\x99article "Catalunya", Gran Enciclop\xc3\xa8dia Catalana, IV, Barcelona, 1973, pp. 718-719), les butlles tenen un car\xc3\xa0cter fundacional, en el sentit que a partir d\'elles s\'iniciaria la potestat religiosa del bisbat de Girona sobre les Balears._NEWLINE_Actualment, Josep Amengual i Batle, considera que el debat \xc3\xa9s purament historiogr\xc3\xa0fic, a causa d\'una tradicional mala lectura i de la incomunicaci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua entre \xe2\x80\x9cromanistes\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9cislam\xc3\xb2legs\xe2\x80\x9d, aix\xc3\xad com a un prejudici invers al manifestat per Barcel\xc3\xb3; l\'aversi\xc3\xb3 a l\'exist\xc3\xa8ncia de vincles \xe2\x80\x9cpol\xc3\xadtics\xe2\x80\x9d de les Balears amb la Catalunya comtal anteriors a la conquesta. _NEWLINE_Per Amengual la refer\xc3\xa8ncia a les illes balears de Mallorca i Menorca resulta indiscutible, atesa la tradici\xc3\xb3 documental que des del segle III ja tenien els top\xc3\xb2nims i, la semblan\xc3\xa7a de significats, no justificaria l\'abs\xc3\xa8ncia de relaci\xc3\xb3 etimol\xc3\xb2gica entre els noms de les illes empordaneses i el de les butlles. Per la qual cosa en cap cas es pot admetre que facin refer\xc3\xa8ncia a les Medes. Tampoc \xc3\xa9s significativa la descurada rellev\xc3\xa0ncia documental que se\'ls hi d\xc3\xb3na, present en altres documents comparables. _NEWLINE_Per\xc3\xb2, segons l\'autor, les butlles no varen suposar el reconeixement o l\'atorgament o de cap dret expl\xc3\xadcit al bisbe de Girona sobre elles. Efectivament Servus Dei, sol\xc2\xb7licit\xc3\xa0, tal com s\'indica als antecedents d\'ambd\xc3\xb3s documents, el reconeixement del domini sobre Mallorca i Menorca d\'acord amb les concessions dels "emperadors, els reis i altres temorosos de D\xc3\xa9u", per\xc3\xb2 en la part dispositiva els papes hi eviten qualsevol refer\xc3\xa8ncia, si b\xc3\xa9 s\'acullen a la f\xc3\xb3rmula ambigua: "i tot all\xc3\xb2...que ha estat lliurat a l\'esgl\xc3\xa9sia gironina", evitant d\xe2\x80\x99aquesta manera la plena desautoritzaci\xc3\xb3 de la petici\xc3\xb3. Aquesta ambig\xc3\xbcitat podria estar relacionada amb la persist\xc3\xa8ncia de drets sobre les illes per part de Bizanci, ni que fossin nominals, amb els quals el papat no hauria volgut entrar en conflicte en les dues ocasions._NEWLINE_Pel que fa a les motivacions de Servus Dei per incloure les Illes Balears en les peticions, Amengual esmenta entre les causes m\xc3\xa9s plausibles la persist\xc3\xa8ncia, d\'un abast indeterminable, de les relacions entre l\xe2\x80\x99Imperi carolingi i les Illes Balears de finals del segle\xc2\xa0VIII i principis del IX, de la qual en podria haver estat dipositari Ermenguer d\xe2\x80\x99Emp\xc3\xbaries, el comtat del qual estava sota la tutela espiritual del bisbat de Girona._NEWLINE_Finalment Amengual reflexiona sobre una possible desaparici\xc3\xb3 dels bisbats balears, documentats en \xc3\xa8poca romana, v\xc3\xa0ndala i bizantina, que podrien suggerir les butlles, sense poder donar una resposta concloent, at\xc3\xa8s que tamb\xc3\xa9 hi cabria la possibilitat que les seus es trobassin llargament vacants, tal com era habitual a l\'\xc3\xa8poca. Si hagu\xc3\xa9s estat aquest el cas, el reconeixement a Servus Dei hauria impossibilitat la dotaci\xc3\xb3 futura de les seus. Tamb\xc3\xa9 hi podria haver influ\xc3\xaft el fet que Girona i les Balears pertanyien a prov\xc3\xadncies eclesi\xc3\xa0stiques distintes des de feia m\xc3\xa9s de 300 anys. En tot cas les butlles posen de manifest l\'extrema debilitat de la jerarquia cat\xc3\xb2lica a les illes, \xc3\xa0dhuc sociodemogr\xc3\xa0fica, les quals sis anys despr\xc3\xa9s de la darrera butlla passarien a mans Musulmanes.'