b'\n_START_ARTICLE_\nRiu Congo\n_START_SECTION_\nDenominaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de la colonitzaci\xc3\xb3 portuguesa de la zona, els nadius denominaven al riu, Nzere o Nzadi, que en la llengua de l\'\xc3\xa8tnia bakongo, vol dir "el riu que s\'empassa els altres rius\xc2\xbb. L\'explorador portugu\xc3\xa8s Diogo C\xc3\xa3o, que va ser el primer europeu que va rec\xc3\xb3rrer la seva desembocadura, el va anomenar riu Zaire, per deformaci\xc3\xb3 del nom donat pels ind\xc3\xadgenes. Aquesta denominaci\xc3\xb3 va persistir fins al segle XVIII, en qu\xc3\xa8 va comen\xc3\xa7ar a ser nomenat com riu Congo, per l\'\xc3\xa8tnia Congo o bankongo, que dominava gaireb\xc3\xa9 tota la conca del riu.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa desembocadura del Congo era coneguda pels europeus des que el portugu\xc3\xa8s Diogo C\xc3\xa3o va assolir les seves aig\xc3\xbces el 1484._NEWLINE_Al segle XIX ning\xc3\xba podia imaginar que el riu Lualaba, que avan\xc3\xa7a implacablement cap al nord i el riu Congo que corre cap a la part sud-occidental per desembocar a l\'Atl\xc3\xa0ntic, despr\xc3\xa9s de travessar la meitat del continent, fossin el mateix riu, es pensava que el primer podia formar part del corrent principal del Nil, aquesta tesi era defensada entre altres per l\'explorador David Livingstone, que va rec\xc3\xb3rrer el Lualaba en la seva expedici\xc3\xb3 de 1866, mentre que el segon va ser conf\xc3\xb3s amb la desembocadura del riu N\xc3\xadger per l\'explorador i naturalista Mungo Park que entre finals del segle XVIII i principis del XIX, va rec\xc3\xb3rrer el riu N\xc3\xadger._NEWLINE_L\'exploraci\xc3\xb3 europea va continuar amb l\'intent brit\xc3\xa0nic de James Kingston Tuckey que el 1816, va tractar de remuntar el riu Congo des de la seva desembocadura, aconseguint avan\xc3\xa7ar 480 km riu endins per\xc3\xb2 no va arribar a superar les Cascades Livingstone que van frenar el seu avan\xc3\xa7. Fins al 1877 no es completaria l\'exploraci\xc3\xb3 del riu, quan Henry Morton Stanley el va rec\xc3\xb3rrer de forma completa, partint del Lualuba fins a arribar a Boma, a la costa atl\xc3\xa0ntica._NEWLINE_Durant l\'\xc3\xa8poca colonial grans vapors de rodes van ser transportats pe\xc3\xa7a a pe\xc3\xa7a a coll de portadors des de la costa fins a la part navegable del Congo per salvar les temibles cascades de Livingstone.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl riu Congo t\xc3\xa9 el seu origen a les muntanyes de la vall del Gran Rift, a l\'\xc3\x80frica oriental, com els llacs Tanganyika i Moer, que alimenten el riu Lualaba, que es converteix en el Congo per sota de les cascades Boyoma. El riu Chambeshi, a Z\xc3\xa0mbia, \xc3\xa9s generalment considerat com la font del Congo, segons el criteri freq\xc3\xbcent de la font m\xc3\xa9s allunyada de la boca, com \xc3\xa9s el cas del Nil_NEWLINE_El Congo discorre en general, en direcci\xc3\xb3 oest a partir de Kisangani, just a sota de les cascades, despr\xc3\xa9s a poc a poc gira cap al sud-oest, passant per Mbandaka, unint-se amb el riu Ubangi, i precipitant-se al llac Malebo (Pool Malebo, abans Stanley Pool). Kinshasa (anteriorment Leopoldville) i Brazzaville estan en els costats oposats del riu al llac Malebo, on el Congo es contreu i baixa a trav\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie de cascades creades per profunds canons i conegudes col\xc2\xb7lectivament com cascades Livingstone. A continuaci\xc3\xb3, corre en direcci\xc3\xb3 a Matadi i Boma, i despr\xc3\xa9s desemboca a l\'oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic en el petit poble de Muanda.\n_START_SECTION_\nHidrometria\n_START_PARAGRAPH_\nEl cabal del rius ha estat observat durant 81 anys (1903-83) a Kinshasa, capital de Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica del Congo, a 3.937 km de la seva font i a 480 km de la seva desembocadura a l\'oce\xc3\xa0._NEWLINE_A Kinshasa, la mitjana anual del cabal observat durant aquest per\xc3\xadode va ser de 39.536 m\xc2\xb3/s per una conca aproximada d\'uns 3.475.000 km\xc2\xb2, gaireb\xc3\xa9 95% del total de l\'\xc3\xa0rea de captaci\xc3\xb3 del riu._NEWLINE_La l\xc3\xa0mina d\'aigua recollida a la conca \xc3\xa9s de 359 mm per any._NEWLINE_El Congo \xc3\xa9s, sens dubte, un dels rius m\xc3\xa9s regulars d\'\xc3\x80frica i el m\xc3\xb3n, abundant i ben alimentat durant tot l\'any. El cabal mitj\xc3\xa0 mensual a l\'agost (el m\xc3\xadnim d\'estiatge) arriba a 31.086 m\xc2\xb3/s, m\xc3\xa9s de la meitat de la mitjana del mes de desembre en qu\xc3\xa8 el cabal mitj\xc3\xa0 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran, el que \xc3\xa9s notable. En el per\xc3\xadode d\'observaci\xc3\xb3 de 81 anys, el cabal m\xc3\xadnim mensual va ser de 22.351 m\xc2\xb3/s i el m\xc3\xa0xim mensual va ser de 80.832 m\xc2\xb3/s. Les raons que provoquen la gran regularitat del cabal de riu es troben en el fet que la conca hidrogr\xc3\xa0fica del riu Congo abasta zones tant en l\'hemisferi nord com al sud, el que significa que una part del riu amb la seva xarxa d\'afluents sempre es troba a l\'estaci\xc3\xb3 de les pluges. La crescuda per les pluges d\'una banda de l\'equador sempre es compensa per la sequera que provoca l\'estaci\xc3\xb3 seca a l\'altre costat.\n_START_SECTION_\nAfluents\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals afluents i llacs del Riu Congo, s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents:\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que les cascades Livingstone impedeixen l\'acc\xc3\xa9s des del mar, gaireb\xc3\xa9 la totalitat del Congo \xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment navegable en molts sectors, especialment entre Kinshasa i Kisangani. Fins fa molt poc, grans vaixells fluvials han treballat al riu i el riu Congo encara segueix sent una l\xc3\xadnia de comunicaci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica en una terra on sempre han mancat les carreteres i els ferrocarrils._NEWLINE_Avui dia el ferrocarril evita les tres cascades m\xc3\xa9s importants i gran part del comer\xc3\xa7 de l\'\xc3\x80frica Central passa al llarg del riu, exemples de les mercaderies transportades s\xc3\xb3n el coure, l\'oli de palma, sucre, caf\xc3\xa8 o cot\xc3\xb3. El riu tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s potencialment valu\xc3\xb3s per a l\'explotaci\xc3\xb3 de centrals hidroel\xc3\xa8ctriques i les preses d\'Inga, per sota del llac Malebo van ser les primeres a entrar en funcionament._NEWLINE_Actualment hi ha al voltant de quaranta centrals hidroel\xc3\xa8ctriques a la conca del Congo. La m\xc3\xa9s gran i espectacular \xc3\xa9s a les cascades d\'Inga, a uns 200 km al sud-oest de Kinshasa. El projecte d\'Inga es va posar en marxa a principis de la d\xc3\xa8cada del 1970 per construir la primera presa. Posteriorment es van projectar quatre preses addicionals i la construcci\xc3\xb3 d\'una de gegantina que comportarien assolir una capacitat de 34.500 megawatts, el que gaireb\xc3\xa9 suposaria tres vegades la capacitat de totes les centrals de l\'actual B\xc3\xa8lgica juntes. Fins ara nom\xc3\xa9s s\'han constru\xc3\xaft dues (Inga I i Inga II) amb catorze turbines._NEWLINE_El febrer del 2005, la companyia p\xc3\xbablica sud-africana Eskom, va anunciar una proposta per augmentar enormement la capacitat del complex hidroel\xc3\xa8ctric d\'Inga a trav\xc3\xa9s de millores i la construcci\xc3\xb3 d\'una nova presa hidroel\xc3\xa8ctrica. El projecte portaria a un m\xc3\xa0xim rendiment de la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d\'uns 40 GW, el doble que el de la presa xinesa de les Tres Gorges. Hi ha qui pensa que aquestes noves preses hidroel\xc3\xa8ctriques podrien portar a l\'extinci\xc3\xb3 de moltes de les esp\xc3\xa8cies de peixos que s\xc3\xb3n end\xc3\xa8miques del riu.'