b"\n_START_ARTICLE_\nCaladroer\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim Caladroer procedeix de Casale Adroarii, literalment, Ca l'Adroer, segons explica Joan Coromines en el seu Onomasticon Cataloniae.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme de Caladroer \xc3\xa9s a l'extrem nord-oest de la comarca del Rossell\xc3\xb3. Respecte de la Fenolleda, \xc3\xa9s en el seu extrem sud-est._NEWLINE_Els l\xc3\xadmits nord, est i sud s\xc3\xb3n els del terme de Bellestar, en aquesta meitat oriental, i l'oest el marca el C\xc3\xb2rrec de la Coma, el Serrat del Boix, un tros de la Carrerada, als Serradets, i la Creu d'en Rodrigo. Limita a migdia amb els termes comunals rossellonesos de Nefiac i de Millars, i a l'est amb el de Montner, tamb\xc3\xa9 del Rossell\xc3\xb3. Al nord limita amb el terme occit\xc3\xa0 de Cassanyes, de la Fenolleda. En el seu extrem de llevant es troba l'hist\xc3\xb2ric Coll de la Batalla._NEWLINE_Era un terme for\xc3\xa7a pla, situat a l'altipl\xc3\xa0 que s'est\xc3\xa9n a ponent del Coll de la Batalla, que separa les conques de l'Agl\xc3\xad al nord i de la Tet al sud.\n_START_SECTION_\nEl poble de Caladroer\n_START_PARAGRAPH_\nSituat a la zona occidental del seu antic terme, Caladroer \xc3\xa9s un petit poble situat al nord de la carretera D - 38 (Bellestar - For\xc3\xa7a Real), que abans passava pel seu interior. Al bell mig del poble hi ha el Castell de Caladroer, que ocupa m\xc3\xa9s de la meitat de l'antic poble. A part del castell, un sol carrer formava el poble. Avui dia totes les antigues cases d'aquest carrer s\xc3\xb3n depend\xc3\xa8ncies de les caves vin\xc3\xadcoles._NEWLINE_El poble va quedar deshabitat en el darrer ter\xc3\xa7 del segle XX, i actualment forma part de les depend\xc3\xa8ncies de l'explotaci\xc3\xb3 vitivin\xc3\xadcola Castell de Caladroer, una de les m\xc3\xa9s importants de la zona._NEWLINE_Prop del poble, a llevant, a la zona del Coll de la Batalla, hi ha diversos monuments megal\xc3\xadtics: tres menhirs i un dolmen, segons un informe de finals del segle XIX: el menhir anomenat la Pedra Dreta, un altre de destru\xc3\xaft a prop seu, i el dolmen de l'Arca de la Ginebrosa, destru\xc3\xaft i del tot desaparegut. Tamb\xc3\xa9 alguns autors parlen de dos d\xc3\xb2lmens a Caladroer, denominats I i II de Caladroer.\n_START_SECTION_\nLlebrers\n_START_PARAGRAPH_\nAntic ve\xc3\xafnat situat a prop de l'extrem occidental de l'antic terme de Caladroer, al sud-oest del Mas Berruga, que en formava part. \xc3\x89s del tot desaparegut, i nom\xc3\xa9s en queden algunes restes de les cases.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nDins del terme de Caladroer es troben les construccions a\xc3\xafllades del Cortal, el Cortal Trosseu, el Cortal de la Pedra Dreta, el Mas Berruga, el Mas Valleta, abans el Casot, i la Teuleria, en ru\xc3\xafnes. Tamb\xc3\xa9 cal esmentar el Dolmen de Caladroer, o Dolmen del C\xc3\xb2rrec de la Pedra Dreta, actualment destru\xc3\xaft, el menhir de la Pedra Dreta i el dolmen destru\xc3\xaft de la la Pedra Llarga.\n_START_SECTION_\nEls cursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nEn tractar-se d'una zona geogr\xc3\xa0ficament accidentada, el terme de Caladroer est\xc3\xa0 solcat per tot de c\xc3\xb2rrecs, de diferents vessants. El sector nord-est s'articula en base al C\xc3\xb2rrec de les Colomines, que s'anomena de les Teixoneres m\xc3\xa9s avall i amb el C\xc3\xb2rrec de la Primevera formen el C\xc3\xb2rrec de la Brossa. Aquest, just a l'extrem nord-est del terme s'ajunta amb el C\xc3\xb2rrec del Bac de Montner, que fa de l\xc3\xadmit entre Caladroer, i Bellestar, i Montner. Aquest darrer c\xc3\xb2rrec rep per l'esquerra, en terme de Caladroer, el c\xc3\xb2rrec de la Pedra Dreta. Aquests c\xc3\xb2rrecs aflueixen en el C\xc3\xb2rrec dels Estraders, en terme de Montner, afluent del torrent anomenat la Pesquita Petita, despr\xc3\xa9s Rec de la Pesquita, que \xc3\xa9s afluent de l'Agl\xc3\xad._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 a orient, per\xc3\xb2 en el vessant de la Tet, es troba el C\xc3\xb2rrec de Coma Fonollera, que davalla del Coll de la Batalla, i entra en terme de Millars per tal d'unir-se al C\xc3\xb2rrec de l'Arca. Una mica a ponent seu neix en terme de Caladroer el c\xc3\xb2rrec acabat d'esmentar, el de l'Arca. Tots dos s\xc3\xb3n afluents, ja dins de Millars, del C\xc3\xb2rrec de Sant Mart\xc3\xad. En la zona central, on es troba el poble de Caladroer, hi ha la vall del C\xc3\xb2rrec de la Font de Caladroer, amb els c\xc3\xb2rrecs de les Forques, de la Grevollera, o Garrabollera, i del Roc Verd. Aquest c\xc3\xb2rrec se'n va del terme de Caladroer cap al sud, transformant-se en el C\xc3\xb2rrec de la Juliana, del terme de Nefiac, afluent de la Tet. Del centre cap a ponent del terme hi ha diverses cap\xc3\xa7aleres de c\xc3\xb2rrecs de Nefiac, com el d'en Cogullada, el de l'Assalador i el de l'Home Mort, tots ells afluents de la Tet. A l'extrem occidental del terme es troba la vall del C\xc3\xb2rrec de la Coma, que reuneix els c\xc3\xb2rrecs de l'Auzina, dels Gavatxos i dels Ametllers, el darrer dels quals ha recollit anteriorment els c\xc3\xb2rrecs del Fonollar, de Llebrers i de la Colobra. El C\xc3\xb2rrec de la Coma entra en terme de Nefiac amb el nom de C\xc3\xb2rrec de la Font del Ferrer.\n_START_SECTION_\nEl relleu\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos top\xc3\xb2nims indiquen formes de relleu, com el Bac de Montner, el Clot de la Vinya, el del Bosc, el de l'Om, el Coll de la Batalla, Coma Fonollera, la Serra de la Borda, la Serra de Puig Naut, la Serra Llarga, els Serradets, el Serrat Blanc i el Serrat del Boix.\n_START_SECTION_\nEl terme de Caladroer\n_START_PARAGRAPH_\nEls paratges i indrets singulars del terme de Caladroer s\xc3\xb3n l'Auzina, una altra Auzina tamb\xc3\xa9 anomenada la Deveseta, el Cam\xc3\xad de la Tor, el Camp dels Moners, el Camp Novell, la Colobra, les Colomines, la Creu d'en Rodrigo, la Deveseta, el Fonollar, les Forques, la Grevollera, o Garrabollera, els Gavatxos, Llebrers, la Paret Llarga, la Pedra Dreta, Puig Naut, la Primavera, la Teuleria i la Vinya Vella. Alguns corresponen a senyals termenals, com el Roc del Cim de la Serra dels Colomiers, el Roc Verd i la Vinya de F\xc3\xa8lix Bonaf\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme de Caladroer constitueix la secci\xc3\xb3 primera del Cadastre napole\xc3\xb2nic de Bellestar. M\xc3\xa9s extensa que la secci\xc3\xb3 segona, la de Bellestar, es troba a llevant seu. Cont\xc3\xa9 les partides del Serrat d'en Quirbuj\xc3\xb3, les Roques Planes, Picobell, Lli\xc3\xa7anes, los Serradets, l'Argelatera, la Guillalmeta, Llebrers, amb el petit poble d'aquest nom, la Serra de la Borda, la Creu de Rodrigo, el Serrat del Boix, lo Fonollar, l'Era de l'Ollet, el Cam\xc3\xad de la Tor, el Vertell, la Coma, amb el Cortal Gaixet, los Gubuix\xc3\xb3s, la Bada, les Termeneres, el Roc Verd, Pixot, el Clot de l'Om, la Garrabollera, amb un cortal, Caladroer, amb el poble d'aquest nom, la Paret Llarga, la Colomina, el Camps dels Moners, la Colobra, amb el mas anomenat el Casot, la Vinya Vella, l'Auzina, la Coma Fonollera, el Camp Novell, el Clot del Bosc, la Peira Dreta, amb una granja, la Teuleria i el Serrat Blanc.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nUna sola carretera travessa el terme de Caladroer: la D - 38 (Bellestar - For\xc3\xa7a-real), anomenada Ruta del Coll de la Batalla.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nLa resta de comunicacions de l'antic terme de Caladroer es fa a trav\xc3\xa9s del Cam\xc3\xad de Cassanhas a Nefiac, anomenat Cam\xc3\xad de Vallavelles en terme de Nefiac, del Cam\xc3\xad de la Juliana, del de la Pedra Dreta, del de la Tor, del de la Tor a Illa, del de Millars (anomenat de Caladroer a Millars), del de Millars a Cassanhas, del de Millars a la Tor, del de Montner, del de Nefiac a la Tor (anomenat de l'Arca, a Nefiac), del Cam\xc3\xad Vell de Millars a Montner, de la Carrerada de la Creu d'en Rodrigo, de la Ruta de Millars i de la Ruta de Millars a Montner.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCaladroer estigu\xc3\xa9 lligat al terme senyorial de la senyoria de Millars fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa. Despr\xc3\xa9s, en constituir-se les comunes modernes, fou ajuntat a la comuna de Bellestar, de la Fonolleda, amb la qual cosa Caladroer, de parla catalana, quedava dins d'un territori de parla occitana."