b'\n_START_ARTICLE_\nCaracas\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nCaracas \xc3\xa9s el nom de la tribu que habitava una de les valls costaneres contigus a l\'actual ciutat pel nord, el Vall dels Caracas, top\xc3\xb2nim encara vigent, que per ser indis coneguts i tractats pels espanyols assentats a l\'illa perl\xc3\xadfera de Cubag\xc3\xbca en les seves expedicions esclavistes a aquesta costa d\'indis ind\xc3\xb2mits i bel\xc2\xb7licosos entre el 1528 i 1540, es va fer paraula usual entre aquests espanyols de l\'orient del pa\xc3\xads com top\xc3\xb2nim de refer\xc3\xa8ncia per a tota la zona, i amb aix\xc3\xb2 es va generalitzar el nom a les terres de l\'\xc3\xa0rea de Caracas._NEWLINE_Els primers pobladors no van imaginar mai el creixement que experimentaria Caracas aix\xc3\xad com el seu gran potencial i les oportunitats de riquesa. Malgrat d\'aix\xc3\xb2, 10 anys despr\xc3\xa9s de la seva fundaci\xc3\xb3, es convert\xc3\xad al capdavant de la prov\xc3\xadncia, ja que, a causa del clima i de la seva efectiva defensa muntanyenca contra corsaris i pirates, el governador Juan de Pimentel la va fer la seva resid\xc3\xa8ncia, quan arrib\xc3\xa0 a Vene\xc3\xa7uela desembarcant en Caraballeda, ciutat ve\xc3\xafna en la costa, el 1576. Aquesta resid\xc3\xa8ncia a Santiago de Le\xc3\xb3n va implicar en la pr\xc3\xa0ctica el tercer canvi de la capital administrativa de la prov\xc3\xadncia de Vene\xc3\xa7uela, de Cor a la costa occidental del pa\xc3\xads (ciutat fundada el 1527) a El Tocuyo el 1545 i despr\xc3\xa9s a Caracas el 1578. Des de llavors aquesta ciutat va mantenir la capitalitat de la Prov\xc3\xadncia de Vene\xc3\xa7uela o de Caracas i a la fi del segle\xc2\xa0xviii, amb els canvis administratius realitzat per l\'imperi Espanyol, ho seria de la Capitania General de Vene\xc3\xa7uela, conformada per les Prov\xc3\xadncies de Nova Andalusia (Cuman\xc3\xa1), Prov\xc3\xadncia de M\xc3\xa8rida-Maracaibo, Prov\xc3\xadncia de Trinitat, Prov\xc3\xadncia de Margarita, Prov\xc3\xadncia de Barinas, Prov\xc3\xadncia de Guayana i la mateixa Prov\xc3\xadncia de Caracas o de Vene\xc3\xa7uela. Ja el 1577 el mateix Juan de Pimentel havia dibuixat el primer pla urb\xc3\xa0 de la ciutat, dissenyat d\'acord amb les Ordenances de Felip II que establien minuciosament les dimensions dels carrers, places, quadres o pomes i la disposici\xc3\xb3 ortogonal (\xc3\xa9s a dir, en quadr\xc3\xadcula) de tota la ciutat, indicant la forma com hauria d\'eixamplar-se amb el temps. El 1568 la ciutat nasqu\xc3\xa9, amb un total d\'uns 40 ve\xc3\xafns._NEWLINE_El 1576 arribaren els primers franciscans per fundar el convent de San Francisco i, cap al 1600, l\'esgl\xc3\xa9sia de San Francisco, annexa al convent, de calicant i pedra s\xc3\xb2lida, ja dominava el paisatge de la ciutat, empetitint l\'antiga Esgl\xc3\xa9sia Major, actualment Catedral de Caracas. El Pl\xc3\xa0nol de Pimentel del 1578, \xc3\xbanic que es conserva de la tra\xc3\xa7a de la ciutat fins al 1760, mostra una petita ciutat castellana ordenada per quadres en quadr\xc3\xadcula amb 4 carrers i 25 quadres al voltant d\'una Pla\xc3\xa7a Major, com era norma en les ciutats hispanes d\'\xc3\x8dndies._NEWLINE_S\'acord\xc3\xa0 traslladar la Contadur\xc3\xada Real de Barquisimeto a Caracas el 1586, fent llavors a Caracas seu tamb\xc3\xa9 de la Real Hisenda de la prov\xc3\xadncia. El bisbe Agreda es trasllad\xc3\xa0 a Caracas cap al 1576 i all\xc3\xad visqu\xc3\xa9 fins a la seva mort el 1583. El 1595 la ciutat fou presa per \xc3\xbanica vegada en la seva hist\xc3\xb2ria pel corsari angl\xc3\xa8s Am\xc3\xadas Preston qui, despr\xc3\xa9s de gaudir el seu delici\xc3\xb3s aire fresc, la crema._NEWLINE_El 1597 es funda el Convent de San Jacinto, en el cant\xc3\xb3 actual d\'aquest nom._NEWLINE_En 1636 es fund\xc3\xa0 el Convent de Monges, en l\'actual cant\xc3\xb3 de Monges, seu de l\'Assemblea Nacional._NEWLINE_Per aquesta \xc3\xa8poca 5 grans s\xc3\xadquies d\'aigua baixaven del ric Catuche a la Caixa d\'Aigua, o dip\xc3\xb2sit d\'aigua, recorrent les quadres de nord a sud, per a satisfer les necessitats h\xc3\xaddriques dels solars i ve\xc3\xafns. El 1641 ocorre el destructiu Terratr\xc3\xa8mol de San Bernab\xc3\xa9, que va acabar amb tot el constru\xc3\xaft fins llavors a la ciutat. La reconstrucci\xc3\xb3 ser\xc3\xa0 lenta i treballosa._NEWLINE_La ciutat s\'enriqu\xc3\xad i millor\xc3\xa0 amb el comer\xc3\xa7 de cacau que els Mantuans feien amb M\xc3\xa8xic. Un antic privilegi real, obtingut el 1560, abans de la fundaci\xc3\xb3 de la ciutat, permet\xc3\xa9 amb el temps als alcaldes de Caracas governar "en nom del rei" quan el governador titular mor\xc3\xad, i exercir-lo fins a l\'arribada del nou governador, el que va fer en la pr\xc3\xa0ctica -a aquests alcaldes- Governadors temporals de la prov\xc3\xadncia. Privilegi que van exercir moltes vegades, en contra d\'altres governadors provisionals que enviava la Real Audi\xc3\xa8ncia de Santo Domingo per a suplir mentrestant l\'abs\xc3\xa8ncia del nou titular que havia de venir d\'Espanya. En 1655 els mercedaris fundaren definitivament el convent, despr\xc3\xa9s de diversos intents previs, i erigiren l\'Esgl\xc3\xa9sia de La Merc\xc3\xa8, al nord de la ciutat._NEWLINE_En 1678 una muralla defensiva de recinte es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a fabricar, circumdant la ciutat, pel temor als corsaris francesos que m\xc3\xa9s d\'una vegada intentaren prendre-la, encara que no van passar mai del port de La Guaira._NEWLINE_A les restes d\'aquest projecte de muralla i defenses militars que mai es va acabar es deuen noms de cantons de Caracas que encara perduren, com les de Luneta i el cant\xc3\xb3 del Reducte._NEWLINE_A inicis del segle\xc2\xa0xviii un nou barri d\'illencs canaris, La Candelaria, a l\'est de la ciutat, alberg\xc3\xa0 gran part dels immigrants canaris que com "blancs de riba" feien les labors que menyspreaven els Mantuanos, o blancs originaris, fills dels descendents dels conquistadors._NEWLINE_En 1723 un patrici mantuano, Jos\xc3\xa9 d\'Oviedo i Ba\xc3\xb1os, public\xc3\xa0 la c\xc3\xa8lebre Hist\xc3\xb2ria de la Conquesta i Poblaci\xc3\xb3 de la Prov\xc3\xadncia de Vene\xc3\xa7uela, primera obra de bibliografia criolla, en la qual es narra \xc3\xa8picament els or\xc3\xadgens i fundaci\xc3\xb3 de la seva estimada ciutat, Caracas. La pesta de veroles del 1760-65 acab\xc3\xa0 amb gran part dels habitants de les barriades pobres de la ciutat._NEWLINE_A inicis del segle\xc2\xa0xix la ciutat tenia 30.000 habitants aproximadament._NEWLINE_Realment les dues grans explosions demogr\xc3\xa0fiques i urban\xc3\xadstiques es van produir al segle XVIII i el 1950, aquesta \xc3\xbaltima la m\xc3\xa9s impressionant i causant de l\'actual est\xc3\xa8tica urban\xc3\xadstica de la ciutat._NEWLINE_Caracas \xc3\xa9s bressol de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, el Libertador de Vene\xc3\xa7uela, qui naix\xc3\xa9 en una casa entre els cantons de San Jacinto i Traposos el 24 de juliol del 1783. En l\'actualitat, la seva casa natal \xc3\xa9s conservada com museu. Altres fills c\xc3\xa8lebres de Caracas s\xc3\xb3n Francisco de Miranda, hispanoameric\xc3\xa0 universal precursor de la independ\xc3\xa8ncia d\'Am\xc3\xa8rica, Andr\xc3\xa9s Bell i Sim\xc3\xb3n Rodr\xc3\xadguez, ambd\xc3\xb3s \xc3\xbaltims mestres del Libertador._NEWLINE_Una rel\xc3\xadquia dels temps colonials \xc3\xa9s la forma com es referencien popularment les adreces urbanes en el nucli antic, que es fa no per noms de carrers o nombres, sin\xc3\xb3 pel nom popular de els cantons, aix\xc3\xad el Banc Central est\xc3\xa0 "al cant\xc3\xb3 de Carmelites" i el Conservatori Jos\xc3\xa9 Angel Llepis "d\' Ibarras a Santa Capella"._NEWLINE_La ciutat ha sofert de diversos terratr\xc3\xa8mols al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria. A m\xc3\xa9s de l\'esmentat dalt de San Bernab\xc3\xa9 el juny del 1641, i el de 1786, el 12 de mar\xc3\xa7 del 1812 la ciutat va ser destru\xc3\xafda gaireb\xc3\xa9 en la seva totalitat i van morir m\xc3\xa9s de 10.000 persones i al del 1967 van morir 277 persones i nombrosos edificis van sofrir danys._NEWLINE_Arran del terratr\xc3\xa8mol del 1812, en plena Guerra d\'Independ\xc3\xa8ncia de Vene\xc3\xa7uela, les autoritats religioses, pro realistes en la seva immensa majoria, aprofitaven el fenomen per a suggestionar al poble, argumentant que el terratr\xc3\xa8mol era un c\xc3\xa0stig div\xc3\xad contra els patriotes que intentaven emancipar a Vene\xc3\xa7uela, al que Bol\xc3\xadvar, comprenent el perill de tan nociva propaganda a favor del rei espanyol, indignat va respondre amb la c\xc3\xa8lebre exclamaci\xc3\xb3: "Si la Naturalesa s\'oposa, lluitarem contra ella, i farem que ens obeeixi!"._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del desastre del terratr\xc3\xa8mol del 1812 i els estralls de la Guerra d\'Emancipaci\xc3\xb3 i Federal, cap a l\'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle\xc2\xa0xix, Antonio Guzm\xc3\xa1n Blanco, un president il\xc2\xb7lustrat i influ\xc3\xaft per l\'afrancessament general de l\'\xc3\xa8poca, impuls\xc3\xa0 una s\xc3\xa8rie de canvis urbans i construccions noves, derrocant els vells i bells convents d\'estil hisp\xc3\xa0 i construint en el seu lloc edificis com el Capitoli Nacional o Palau Federal Legislatiu (seu de l\'actual Assemblea Nacional), la Universitat de Caracas i altres construccions c\xc3\xadviques, donant-li a la ciutat l\'aire d\'eclecticisme neocl\xc3\xa0ssic actual en els seus m\xc3\xa9s antigues edificacions supervivents.\n_START_SECTION_\nOrigen etimol\xc3\xb2gic\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n diverses les teories de la font que va dur al nom de Santiago de Lle\xc3\xb3 de Caracas._NEWLINE_La m\xc3\xa9s generalitzada \xc3\xa9s la que la ciutat duu el nom Santiago en honor a Santiago el Major, ap\xc3\xb2stol i sant patr\xc3\xb3 d\'Espanya, al que s\'encomanaven les missions colonitzadores; Le\xc3\xb3n, en honor al cognom del governador de la Prov\xc3\xadncia per a l\'\xc3\xa8poca, Ponce de Lle\xc3\xb3; i Caracas pels ind\xc3\xadgenes que poblaven la prov\xc3\xadncia al moment de la fundaci\xc3\xb3. Com s\'aprecia, si es prengu\xc3\xa9s el cognom Le\xc3\xb3n com cas per a explicar el nom de la ciutat, pogu\xc3\xa9s al\xc2\xb7legar-se que hagu\xc3\xa9s de ser Ponce i no Le\xc3\xb3n el cognom triat, argument que al\xc2\xb7leguen alguns autors per a desqualificar aquesta hip\xc3\xb2tesi, car existeix com a exemple la ciutat de Ponce nomenada i fundada per un Ponce de Lle\xc3\xb3 a Puerto Rico._NEWLINE_Altra tesi \xe2\x80\x94la qual ha pres m\xc3\xa9s rellev\xc3\xa0ncia\xe2\x80\x94 segueix la teoria que Santiago de Le\xc3\xb3n prov\xc3\xa9 dels or\xc3\xadgens abans esmentats per\xc3\xb2 que el nom de Caracas va ser pres d\'una flor que els indis anomenaven caraca, que abundava en la vall on avui est\xc3\xa0 la ciutat. Aquesta flor, en veritat una herba, tamb\xc3\xa9 anomenada "pira" localment, \xc3\xa9s la planta coneguda com a amarant, que t\xc3\xa9 un alt valor nutricional pel seu alt contingut en prote\xc3\xafnes. En realitat, el nom Caracas la presa el capit\xc3\xa0 poblador del nom de la prov\xc3\xadncia, i aquest prov\xc3\xa9 al seu torn del nom d\'una \xc3\xa8tnia de la seva costa. La Relaci\xc3\xb3 de Pimentel del 1578 oferix una explicaci\xc3\xb3 al nom de Caracas com el gentilici donat a aquesta tribu, i informa que al\xc2\xb7ludeix efectivament a aquesta planta i que l\'\xc3\xa8tnia \xc3\xa9s tan abundant com la pira o amaranto amb qui altres \xc3\xa8tnies abor\xc3\xadgens la comparen, donant-los per aix\xc3\xb2 el nom de Caracas._NEWLINE_Una tercera hip\xc3\xb2tesi, nova, al\xc2\xb7lega que el nom de Santiago ho va decidir Losada, el fundador de la ciutat, despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria castellana en la Batalla de Maracapana en record al dia que els indis Caracas de la costa van donar la pau, o es van rendir al juliol del 1567 davant el representant del Rei, Diego de Losada, ja que pel que sembla aquest acte protocol\xc2\xb7lari de rendici\xc3\xb3 d\'aquests Caracas es va fer a dretcient el 25 de juliol del 1567, dia de Santiago._NEWLINE_El nom de "Lle\xc3\xb3" s\'hauria addicionalment al dia que es va fundar la ciutat, dia de San Le\xc3\xb3n, segons aquesta nova tesi, que lit\xc3\xbargicament se celebra l\'1 de mar\xc3\xa7.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nCaracas est\xc3\xa0 emmarcada totalment dintre d\'un vall del sistema de la Serralada de la Costa vene\xc3\xa7olana, separada del litoral central a uns 15\xc2\xa0km pel Parc Nacional La \xc3\x81vila un conjunt de muntanyes que \xc3\xa9s molt benvolgut pels caraqueny, per la seva bellesa, riquesa en flora i fauna, i per ser un lloc de distracci\xc3\xb3 natural._NEWLINE_La vall \xc3\xa9s relativament petit i bastant irregular, l\'altitud respecte al nivell del mar varia d\'un punt a un altre de la ciutat entre els 870 i els 1.043\xc2\xa0msnm, amb 900 m en el seu centre hist\xc3\xb2ric. Aix\xc3\xb2 i el seu r\xc3\xa0pid creixement poblacional han influ\xc3\xaft notablement en el desenvolupament urb\xc3\xa0 de la ciutat (vegeu secci\xc3\xb3 urbanisme). El punt m\xc3\xa9s elevat del Districte Capital, on hi ha la ciutat, \xc3\xa9s el Bec de l\'\xc3\x80vila, amb 2159 msnm._NEWLINE_La ciutat est\xc3\xa0 creuada pel riu Guaire, que segueix el trajecte de la vall que desemboca en el riu Tuy i \xc3\xa9s alimentat pels rius La Vall i San Pedro, a m\xc3\xa9s de nombroses trencades que baixen des de l\'\xc3\x80vila, tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 l\'Embassament la Papallona, a la sortida sud central de la ciutat, el qual alimenta d\'aigua a certa part de Caracas, encara que la majoria \xc3\xa9s extreta del riu Gu\xc3\xa1rico, al seu embassament de Camatagua, a la poblaci\xc3\xb3 del mateix nom a l\'Estat d\'Aragua.\n_START_SECTION_\nIncendis forestals\n_START_PARAGRAPH_\nEn la Serra de l\'\xc3\x80vila es produ\xc3\xafxen alguns incendis durant l\'\xc3\xa8poca de sequera. Les enormes proporcions d\'aquests incendis es deuen als forts pendents (que afavoreixen la propagaci\xc3\xb3 cap amunt de les flames) i a la sequedat de la vegetaci\xc3\xb3, no nom\xc3\xa9s per l\'escassesa de pluges sin\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 la intensitat de radiaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s m\xc3\xa0xima en els vessants exposats cap al sud durant aquesta \xc3\xa8poca de sequera (vessant o vessant de solana).\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 administrativa\n_START_PARAGRAPH_\nLa coordinaci\xc3\xb3 de la ciutat \xc3\xa9s administrada per l\'Ajuntament Metropolit\xc3\xa0 de Caracas, hereva de l\'antiga Governaci\xc3\xb3 del Districte Federal, que t\xc3\xa9 com burgomestre a Juan Barreto Cipriani, la qual t\xc3\xa9 autoritat coordinativa sobre els cinc municipis, governats al seu torn pels alcaldes Henrique Capriles Radonski (Baruta), Leopoldo L\xc3\xb3pez (Chacao), Alfredo Catal\xc3\xa0 (El Hatillo), Freddy Bernal Rosers (Libertador), i Jos\xc3\xa9 Vicente Rangel \xc3\x81valos (Sucre)._NEWLINE_Els municipis que conformen la ciutat de Caracas com a tal, estan envoltats per altres municipis situats en els sectors perif\xc3\xa8rics de: els Alts Mirandinos (Carrizal, Guaicaipuro i Els Salias), el barri Guarenas-Guatire (Plaza i Zamora) i Los Valles del Tuy (Santa Teresa, Santa Lucia, C\xc3\xbaa, Charallave, Yare, i Ocumare del Tuy), pertanyents tots ells a l\'Estat Miranda, i l\'Estat Vargas, anteriorment integrat al Districte Federal com el Municipi Vargas. Aquests municipis i estats actuen com ciutats dormitori i focus d\'expansi\xc3\xb3 de la ciutat, per\xc3\xb2 no formen part d\'ella, ni f\xc3\xadsica ni administrativament.\n_START_SECTION_\nGovern i Institucions\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta sota el govern executiu de l\'Alcalde Metropolit\xc3\xa0 de Caracas, electe cada 4 anys i qui pot optar per a una sola reelecci\xc3\xb3 immediata, i posse\xc3\xafx el Cabildo Metropolit\xc3\xa0, integrat per regidors electes per cadascun dels municipis constituents, \xc3\xb2rgan que complix funcions legislatives en l\'\xc3\xa0rea Metropolitana._NEWLINE_En el cas dels 4 municipis parteix de Caracas i part al seu torn de l\'Estat Miranda, l\'Alcalde Major solament t\xc3\xa9 funcions de coordinaci\xc3\xb3, ja que l\'autoritat recau en la Governaci\xc3\xb3 d\'aquest estat, segons la constituci\xc3\xb3 de 1999 que busca el creixement harm\xc3\xb2nic i desenvolupament integral de la ciutat, sense eliminar el Districte Capital ni seccionar part de l\'Estat Miranda._NEWLINE_En el cas del Districte Capital i del seu \xc3\xbanic municipi, que en si conforma una de les 23 entitats federals del pa\xc3\xads, i en ell l\'Ajuntament del Districte Metropolit\xc3\xa0 assumeix les funcions de l\'antiga Governaci\xc3\xb3 del Districte Federal, i el Cabildo Metropolit\xc3\xa0 complix el paper del que seria el Consell Legislatiu en la resta dels estats.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat de Caracas en la seva condici\xc3\xb3 de capital de Vene\xc3\xa7uela, \xc3\xa9s seu de nombroses empreses de serveis, bancs, centres comercials, hotels, entre altres. La seva activitat \xc3\xa9s en gaireb\xc3\xa9 100% de car\xc3\xa0cter de serveis exceptuant algunes ind\xc3\xbastries establertes en la seva \xc3\xa0rea metropolitana, principalment en Els Massos, a l\'est de la ciutat i en La Yaguara, en l\'oest._NEWLINE_La ciutat cabdal tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s seu de la Borsa de Valors de Caracas, encarregada d\'operacions de compra i venda d\'instruments autoritzats per a la seva negociaci\xc3\xb3 en el mercat borsari. La Borsa de Caracas, \xc3\xa9s al municipi Chacao._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 en la ciutat est\xc3\xa0 situada les seus principals de Petroleos de Venezuela (PDVSA) que \xc3\xa9s major empresa del pa\xc3\xads, des d\'aqu\xc3\xad es negocien tots els acords internacionals per a la distribuci\xc3\xb3 i exportaci\xc3\xb3 de petroli cap a altres pa\xc3\xafsos, a m\xc3\xa9s es troben les oficines principals de la companyia privada m\xc3\xa9s gran del pa\xc3\xads Empreses Polar.\n_START_SECTION_\nUrbanisme\n_START_PARAGRAPH_\nCaracas comparteix algunes de les caracter\xc3\xadstiques de les ciutats llatinoamericanes (com Sao Paulo o Rio de Janeiro). Densament poblada i amb un espai limitat per estar envoltada de muntanyes, la ciutat ha crescut de forma vertical._NEWLINE_Els alts edificis d\'oficines i apartaments ocupen gran part del centre i est de la ciutat. La zona financera de Caracas \xc3\xa9s al Roser, on abunden els gratacels i centres empresarials; all\xc3\xad tenen la seva seu importants empreses nacionals i internacionals, no obstant aix\xc3\xb2 en el centre de Caracas \xc3\xa9s on hi ha la seu del Banco Mercantil, del Banco Provincial i del Banc de Vene\xc3\xa7uela, tres dels quatre bancs m\xc3\xa9s importants del pa\xc3\xads a m\xc3\xa9s d\'albergar la seu del Banco Central de Venezuela._NEWLINE_Altre aspecte molt ressaltant \xc3\xa9s la quantitat de persones que viuen a assentaments informals a les muntanyes que envolten la ciutat. Aquest tipus d\'habitatges s\xc3\xb3n denominats ranxos, constru\xc3\xafts improvisadament, sense cap planificaci\xc3\xb3 oficial, amb defici\xc3\xa8ncies i amb materials poc adequats, marcant una difer\xc3\xa8ncia entre els quals viuen en el centre de la vall. Algunes zones de la ciutat tenen un tra\xc3\xa7at regular, heretat de la col\xc3\xb2nia o desenvolupat durant els projectes urban\xc3\xadstics del segle\xc2\xa0xx. Altres zones, potser la majoria, manquen d\'aquesta regularitat.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa barreja \xc3\xa8tnica i cultural ha marcat a la ciutat a trav\xc3\xa9s de la seva hist\xc3\xb2ria. Pr\xc3\xa8viament, durant l\'\xc3\xa8poca colonial, els conquistadors espanyols es van barrejar amb els ind\xc3\xadgenes nadius i despr\xc3\xa9s amb els negres africans, que van ser duts com esclaus pels primers a les plantacions de cacau i caf\xc3\xa8. Conseq\xc3\xbcentment, la composici\xc3\xb3 racial i \xc3\xa8tnica de Caracas va resultar diversa. Despr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia i del descobriment a m\xc3\xa9s de l\'explotaci\xc3\xb3 del petroli a Vene\xc3\xa7uela a partir dels 1930, arriben immigrants d\'altres regions del pa\xc3\xads m\xc3\xa9s empobrides (en la seva majoria de les zones rurals), els immigrants europeus van comen\xc3\xa7ar a arribar a la ciutat de forma creixent a partir i la Segona Guerra Mundial._NEWLINE_Els exemples inclouen a francesos, que van portar el sistema de tel\xc3\xa8fon, i els holandesos (la petroliera holandesa Shell), que va venir a explotar els recursos naturals. Les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de l\'esmentada Segona Guerra Mundial, les dictadures europees repressives, i l\'explotaci\xc3\xb3 del petroli van atreure a molts d\'immigrants d\'Espanya, Portugal, i It\xc3\xa0lia. Els immigrants d\'Orient Mig de Palestina, S\xc3\xadria i especialment del L\xc3\xadban tamb\xc3\xa9 van buscar una nova vida a la ciutat. La immigraci\xc3\xb3 europea era not\xc3\xb2ria durant els anys 1960 i 1970, per\xc3\xb2 els nombres creixents dels anys 1980 i 1990 dels immigrants que originaris de pa\xc3\xafsos andins sobretot de la ve\xc3\xafna Col\xc3\xb2mbia; per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 de l\'Equador, Per\xc3\xba, i Bol\xc3\xadvia; aix\xc3\xad com pa\xc3\xafsos caribenys com Cuba, Trinitat i Tobago, Rep\xc3\xbablica Dominicana i Hait\xc3\xad, ha creat una societat molt complexa._NEWLINE_Encara que a causa de la vella influ\xc3\xa8ncia del sistema de casta del per\xc3\xadode colonial espanyol, a la barreja de races i cultures, ha estat acceptada en vida en la ciutat. No obstant aix\xc3\xb2, la demografia comuna seria "mulats" (gent d\'ascend\xc3\xa8ncia de barreja de blanc i negre), "mest\xc3\xadsos" (barreja d\'ind\xc3\xadgena i blanc), barreja de les tres \xc3\xa9tnies, i criolls (descendents directes de peninsulars).\n_START_SECTION_\nAutopistes i avingudes principals\n_START_PARAGRAPH_\nLa major concentraci\xc3\xb3 de xarxes vi\xc3\xa0ries del pa\xc3\xads \xc3\xa9s a la regi\xc3\xb3 de Caracas i les seves ascend\xc3\xa8ncies, amb una gran xarxa d\'autopistes i avingudes al Districte Metropolit\xc3\xa0 i vies urbanes, suburbanes i interurbanes, la xarxa vi\xc3\xa0ria ha esdevingut una gran cru\xc3\xaflla entre l\'Occident, l\'Orient i el Centre del pa\xc3\xads. Paper no massa avantatj\xc3\xb3s per a una ciutat saturada de poblaci\xc3\xb3 i vehicles de tota classe, tant de la mateixa ciutat com de la seva zona d\'influ\xc3\xa8ncia immediata (Vargas, El Tuy, Guarenas-Guatire, Alts Mirandinos) i d\'altres zones del pa\xc3\xads._NEWLINE_Actualment, s\'est\xc3\xa0 construint un enlla\xc3\xa7 viari que connectar\xc3\xa0 l\'Autopista Regional del Centre (al km 31) amb l\'Autopista Gran Mariscal de Ayacucho (sector Kempis), amb la finalitat de servir de aliviadero a la ciutat de Caracas i les ve\xc3\xafnes Guarenas i Guatire, perqu\xc3\xa8 els vehicles que es dirigeixin d\'orient a occident o centre, i viceversa, no tinguin la necessitat d\'entrar a Caracas. La ruta d\'aquesta autopista seria des de les proximitats de l\'aeroport de Charallave, passant per Santa Lucia i pujant fins a la zona de Kempis (entre Guatire i Caucagua).\n_START_SECTION_\nSistemes de metro i ferrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat posse\xc3\xafx un modern sistema de transport subterrani, el Metro de Caracas, que cobreix la zona central de la ciutat i que s\'est\xc3\xa9n a la ciutat de los Teques (capital de l\'Estat Miranda) connectant-lo amb el Sistema Metro de los Teques. Ambd\xc3\xb3s operats per la companyia "C.A. Metre de Caracas" (Cametro). Al moment de la seva obertura, el 1983, va ser considerat com un dels sistemes m\xc3\xa9s moderns d\'Am\xc3\xa8rica i el m\xc3\xb3n, actualment compta amb quatre l\xc3\xadnies i se n\'estan construint expansions. Es planeja la construcci\xc3\xb3 d\'un sistema de Metre cap a les poblacions de Guarenas i Guatire._NEWLINE_A m\xc3\xa9s del metre, hi ha l\'estaci\xc3\xb3 constru\xc3\xafda per l\'Institut Aut\xc3\xb2nom Ferrocarrils de l\'Estat (IAFE). Aquest \xc3\xa9s el sistema de trens entre Caracas i l\'\xc3\xa0rea de Tuy Mig que connecta a la ciutat amb les poblacions de les Valls del Tuy (Charallave, Santa Lucia, Ocumare, Santa Teresa, Yare i C\xc3\xbaa) t\xc3\xa9 com punt d\'inici l\'estaci\xc3\xb3 de trens de Caracas, la qual \xc3\xa9s a La Rinconada, on aquesta l\'estaci\xc3\xb3 final de la l\xc3\xadnia 3 del metre de Caracas, la l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria, forma part del Sistema Ferroviari Central de Vene\xc3\xa7uela.\n_START_SECTION_\nPorts i aeroports\n_START_PARAGRAPH_\nCaracas compta amb l\'aeroport principal de Vene\xc3\xa7uela, a uns 20\xc2\xa0km per carretera, a la poblaci\xc3\xb3 de Maiquet\xc3\xada, parr\xc3\xb2quia Raul Leoni a l\'Estat Vargas, l\'Aeroport Internacional Maiquet\xc3\xada Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, \xc3\xa9s un dels punts de connexi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important d\'Am\xc3\xa8rica del Sud. A part d\'aquest hi ha tres aer\xc3\xb3dromos de menor import\xc3\xa0ncia. Un d\'ells, la Base A\xc3\xa8ria General\xc3\xadssim i Almirall Francisco de Miranda, coneguda com a Aeroport de La Carlota, \xc3\xa9s per a vols privats i militars; i est\xc3\xa0 en per\xc3\xadode de clausura. L\'espai s\'espera convertir en un parc o en un centre esportiu. Altres dos aeroports privats s\xc3\xb3n l\'aeroport metropolit\xc3\xa0 de Ocumare del Tuy i l\'aeroport Caracas Oscar Machado Zuloaga de Charallave._NEWLINE_A la ciutat de La Guaira, igual que l\'aeroport de Maiquet\xc3\xada a uns 20\xc2\xa0km hi ha el port hom\xc3\xb2nim, el principal del pa\xc3\xads per la seva grand\xc3\xa0ria i per la seva capacitat.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic terrestre\n_START_PARAGRAPH_\nEl Metre de Caracas es complementa amb una xarxa de transport superficial: El sistema Metrob\xc3\xbas que connecta altres zones de la ciutat amb les estacions del metre, per\xc3\xb2 lamentablement no cobreix tota la ciutat i alguns critiquen la seva lentitud. Per aix\xc3\xb2, el transport p\xc3\xbablic est\xc3\xa0 fortament basat en les camionetes o camionetiques, busos petits que recorren tota la ciutat i solen ser r\xc3\xa0pids i eficients. No obstant aix\xc3\xb2, el sistema de camionetiques \xc3\xa9s acusat per alguns de ser ca\xc3\xb2tic i originari de gran part dels problemes de circulaci\xc3\xb3 de la ciutat, per no respectar les zones reservades per a carregar i descarregar passatgers. El sistema de camionetes va substituir als busos, antics i no afiliats al Metre, que encara cobrixen algunes rutes._NEWLINE_Les zones pobrament urbanitzades i de topografia irregular, els "turons", compten amb un sistema de jeeps, vehicles r\xc3\xbastics amb capacitat per a vuit o deu persones. Evidentment, el sistema \xc3\xa9s limitat, precari i insuficient per a la poblaci\xc3\xb3 que assisteix. \xc3\x89s un dels problemes que afecta m\xc3\xa9s directament a les persones que viuen en aquestes zones._NEWLINE_El Metre de Caracas es comunica en l\'estaci\xc3\xb3 La Rinconada, amb l\'estaci\xc3\xb3 ferrovi\xc3\xa0ria "Libertador Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar" de la qual surten trens di\xc3\xa0riament cap a les poblacions de les valls del Tuy._NEWLINE_Recentment, l\'Ajuntament del Municipi Libertador ha anunciat el desenvolupament i implementaci\xc3\xb3 d\'un sistema de bus r\xc3\xa0pid  denominat BusCaracas, que consistir\xc3\xa0 en unitats de trolebuses que recorreran la ciutat de nord-oest al sud. El pla, que va ser dissenyat originalment el 2001, preveu una longitud de sis quil\xc3\xb2metres i un cost de cinquanta-un milions de d\xc3\xb2lars. En l\'actual etapa de planificaci\xc3\xb3, el sistema estima transportar a un aproximat de cent mil passatgers per dia al llarg de dotze estacions, iniciant des del Mercat de les Flors, passant per San Jos\xc3\xa9, l\'Avinguda Forces Armades, La Hoyada, Nou Circ, San Agust\xc3\xadn, l\'Helicoide, Cementeri, Prado de Mar\xc3\xada, l\'Avinguda Roosevelt, Els Llorers, fins a arribar al Terminal La Bandera. La instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d\'aquest mitj\xc3\xa0 de transport en la ciutat capital est\xc3\xa0 basat fonamentalment en la experiencia del TransMilenio bogot\xc3\xa0, i suposa un conveni previ amb el Metro de Caracas.\n_START_SECTION_\nLlocs d\'inter\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nCaracas \xc3\xa9s una ciutat molt diversa, centre de gran quantitat de parcs, places, arquitectures modernes o colonials, esgl\xc3\xa9sies, passejos, bulevars, centres comercials, etc., oferint-los als caraquenys i altres turistes el millor de la seva cultura i bons costums.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nCaracas posse\xc3\xafx una important cultura gastron\xc3\xb2mica i culin\xc3\xa0ria, aix\xc3\xb2 a causa de la influ\xc3\xa8ncia dels corrents migratoris; per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent trobar les especialitats culin\xc3\xa0ries de les diverses regions vene\xc3\xa7olanes, conjuntament amb la de molts pa\xc3\xafsos. Existeix una gran varietat de restaurants francesos, italians, espanyols, hind\xc3\xbas, xinesos, japonesos, tailandesos, mexicans, entre altres. La zona de La Candelaria \xc3\xa9s molt coneguda pels restaurants espanyols, ja que en aquesta zona es van concentrar gran part dels immigrants gallecs, canaris i els seus descendents arribats A Vene\xc3\xa7uela a mitjan segle\xc2\xa0xx, contribuint aix\xc3\xad a la riquesa gastron\xc3\xb2mica de la ciutat. Entre els principals plats t\xc3\xadpics es troben: el pavell\xc3\xb3 crioll (que \xc3\xa9s el plat nacional a for\xc3\xa7a de mongetes negres, arr\xc3\xb2s blanc, carn desmechada i pl\xc3\xa0tan fregit), les empanades, l\'arepa, la cachapa amb formatge guayan\xc3\xa9s, l\'hallaca, el rostit negre crioll i l\'amanida de gallina. Entre les begudes t\xc3\xadpiques trobem la chicha (beguda a for\xc3\xa7a d\'arr\xc3\xb2s), guarapo de papel\xc3\xb3n amb llimona, carato i la tizana (beguda de fruites), tamb\xc3\xa9 ha de citar-se la famosa "cuina mantuana", que data de temps de la col\xc3\xb2nia i que va deixar com llegat alguns plats tipics, com la Coca Melosa, la Resbaladera (beguda feta amb aigua d\'arr\xc3\xb2s i perfumada amb ess\xc3\xa8ncia de Flor del taronger), entre d\'altres.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica de Caracas\n_START_PARAGRAPH_\nEls inicis de l\'explotaci\xc3\xb3 petroliera, al comen\xc3\xa7ament del segle\xc2\xa0xx, donen motiu a l\'\xc3\xa8xode de camperols cap a les ciutats de major import\xc3\xa0ncia, d\'aquesta manera es converteix Caracas en un centre de conflu\xc3\xa8ncies de les diferents manifestacions musicals del pa\xc3\xads. A trav\xc3\xa9s de les pianoles i els gram\xc3\xb2fons arriben les melodies i ritmes d\'altres latituds, sobretot de Col\xc3\xb2mbia, Cuba, Espanya, Estats Units i M\xc3\xa8xic. La conjunci\xc3\xb3 d\'aquests elements, genera un moviment musical \xe2\x80\x94el primer de car\xc3\xa0cter urb\xc3\xa0\xe2\x80\x94 en el qual es fusionen manifestacions musicals dels plans vene\xc3\xa7olans, amb unes altres dels Andes i de la zona costanera. El mateix succe\xc3\xafx amb la instrumentaci\xc3\xb3, en la qual s\'utilitzen el quatre, la mandolina, la guitarra, el viol\xc3\xad i instruments trets de les bandes militars, com el tambor redoblant, el sax\xc3\xb2fon, la trompeta i el tromb\xc3\xb3._NEWLINE_A la m\xc3\xbasica realitzada amb el quatre i els \xc3\xbaltims instruments esmentats se li denomina "canyonera", car els m\xc3\xbasics que interpretaven aquest estil, anunciaven la seva arribada a les festes amb un can\xc3\xb3 de bamb\xc3\xba. Aquesta manifestaci\xc3\xb3 musical la mantenen viva grups com "Los Anta\xc3\xb1os del Estadium" i "Los Ca\xc3\xb1oneros". Aquestes agrupacions, en l\'actualitat es mantenen m\xc3\xa9s de les seves freq\xc3\xbcents presentacions en festes i diversos esdeveniments socials que de la venda dels seus discos, els quals no s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cils de trobar en el mercat discogr\xc3\xa0fic vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0. Fins i tot, paral\xc2\xb7lelament a aquests grups, han nascut altres que conreen g\xc3\xa8neres musicals semblants, fusionats amb ritmes ballables caribenys (bolero, merenga dominicana, salsa, entre altres) i moderns._NEWLINE_Altres manifestacions assentades ja per a aquella \xc3\xa8poca a Caracas, eren les estrenes i les nadales, per a la temporada de nadal, aix\xc3\xad com les can\xc3\xa7ons de serenata, de les quals el seu m\xc3\xa0xim exponent va ser el cantant, m\xc3\xbasic i compositor Andr\xc3\xa9s Cisneros._NEWLINE_Les agrupacions caraquenyes de major transcend\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n les Orquestres Billo\'s Caracas Boys i Els Mel\xc3\xb2dics, entre altres.\n_START_SECTION_\nMitjans de comunicaci\xc3\xb3 audiovisual\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 d\'aquest tipus de Caracas s\xc3\xb3n els de major cobertura de Vene\xc3\xa7uela. Algunes de les estacions televisives i radials de Caracas s\xc3\xb3n les seg\xc3\xbcents:\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa0dio\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la capital emeten m\xc3\xa9s de 40 Emissores de tipus AM i FM amb abast local, nacional i internacional, les principals cadenes de r\xc3\xa0dio es troben a Caracas com el Circuit Uni\xc3\xb3 R\xc3\xa0dio, R\xc3\xa0dio Nacional de Vene\xc3\xa7uela, AM i FM *Center, Circuit Rumbera Network i Circuit Nacional Belfort entre altres._NEWLINE_En la banda FM operen algunes emissores comunit\xc3\xa0ries, les quals s\xc3\xb3n de curt abast, cobrixen nom\xc3\xa9s sectors espec\xc3\xadfics de la ciutat i s\xc3\xb3n operades per organitzacions comunit\xc3\xa0ries._NEWLINE_Cap destacar que algunes emissores de les Valls del Tuy, Alts Mirandinos i Guarenas-Guatire poden ser sintonitzades a Caracas.\n_START_SECTION_\nTelevisi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCaracas \xc3\xa9s seu de la majoria dels canals nacionals m\xc3\xa9s importants de Vene\xc3\xa7uela, tant en televisi\xc3\xb3 oberta com per paga o subscripci\xc3\xb3, alguns altres que tenen la seva seu en la capital solament tenen abast regional o local:_NEWLINE_Televisora Vene\xc3\xa7olana Social, Venevisi\xc3\xb3n, Val TV, VTV, *Televen, La Tele, Viu, Globovisi\xc3\xb3n, Meridi\xc3\xa0 Televisi\xc3\xb3, \xc3\x80vila TV, TeleSUR, Canal i, TV Fam\xc3\xadlia._NEWLINE_Per Televisi\xc3\xb3 paga (Cable - Satelital):_NEWLINE_RCTV Internacional, Venevisi\xc3\xb3n Continental, Venevisi\xc3\xb3n *Plus, Canal de Not\xc3\xadcies, Sport Plus i Sun Channel.\n_START_SECTION_\nEsports\n_START_PARAGRAPH_\nEls equips de Beisbol Lleons del Caracas i Taurons de La Guaira juguen en l\'Estadi Universitari de Beisbol (pertanyent a la Universitat Central de Vene\xc3\xa7uela) amb pla\xc3\xa7a per a 25.000 espectadors._NEWLINE_Els Navegantes del Magallanes, altre equip de beisbol fundat a Caracas \xe2\x80\x94per\xc3\xb2 tenen com seu a Val\xc3\xa8ncia, Estat Carabobo\xe2\x80\x94, posse\xc3\xafxen una forta afici\xc3\xb3 en la cabdal vene\xc3\xa7olana, especialment per la seva hist\xc3\xb2rica rivalitat amb l\'equip local._NEWLINE_La ciutat t\xc3\xa9 tres estadis de futbol: L\'Estadi Ol\xc3\xadmpic de la UCV amb capacitat de 24.000 espectadors (que va ser redu\xc3\xafda fins a la capacitat actual per la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de cadires amb motiu de la Copa Am\xc3\xa8rica 2007), l\'Estadi Nacional Br\xc3\xadgido Iriarte amb una capacitat de 12.500 persones (antiga llar de l\'Esportiu It\xc3\xa0lia i el Caracas Futbol Club) i a partir del 2005 El Caracas F.C. va obrir el seu propi estadi anomenat Cocodrils Sports Park._NEWLINE_Caracas per ser la capital de la Rep\xc3\xbablica \xc3\xa9s la seu de l\'Institut Nacional d\'Esports i del Comit\xc3\xa8 Ol\xc3\xadmpic Vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 aix\xc3\xad com de molts clubs i federacions nacionals d\'una gran diversitat de disciplines.\n_START_SECTION_\nSeguretat i Defensa\n_START_PARAGRAPH_\nEl Resguard i Protecci\xc3\xb3 de la ciutat capital est\xc3\xa0 a c\xc3\xa0rrec del Ministeri del Poder Popular per a Relacions Interiors i Just\xc3\xadcia, per mitj\xc3\xa0 de la Policia Metropolitana (Caracas) i el Cos dels Bombers Metropolitans, els diferents municipis compten amb els seus propis organismes de policia, encara que a Caracas hi han els diferents ens de l\'Estat Vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 com el Palau de Miraflores (Govern), Ministeris entre altres, es requereixen el personal militar de les Forces Armades Nacionals com els seus components de la Gu\xc3\xa0rdia Nacional per a operatius de seguretat com l\'Ex\xc3\xa8rcit i les Reserva Nacional i la Mobilitzaci\xc3\xb3 Nacional acantonats a les diferents Casernes i *Destacamentos Militars.'