b'\n_START_ARTICLE_\nBanswara\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa part occidental estava ben cultivada per\xc3\xb2 el sud i est \xc3\xa9s muntany\xc3\xb3s i roc\xc3\xb3s i ple de jungla i bosc. El riu principal era el Mahi que va provocar greus inundacions el 1858; el seu afluent principal, l\'Anas, que entra a l\'estat pel sud forma la frontera amb Jhalod; altres rius s\xc3\xb3n l\'Erau (Airaw) i el Chap. \xc3\x89s considerat la millor part de Rajputana sobretot quan verdeja despr\xc3\xa9s de les pluges. _NEWLINE_La temperatura \xc3\xa9s de 42 graus a l\'estiu i 14 a l\'hivern. Les pluges s\xc3\xb3n variables. Com animals principals alguns tigres, lleopards, ossos, c\xc3\xa9rvols localment sambar (cervus unicolor) i chital (C. Axis), junt amb llops i gossos.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estat tenia 1.287 ciutats i llogarets i la seva poblaci\xc3\xb3 era el 1881 de 152.000 habitants, el 1891 de 211.600 habitants i el 1900 de 165.000; aquest darrer cens \xc3\xa9s m\xc3\xa9s acurat, ja que als altres es van incloure els habitants de l\'estat de Khusalgarh i els bhils dispersos, per\xc3\xb2 la reducci\xc3\xb3 es va deure principalment a les morts produ\xc3\xafdes per la fam de 1899-1900; els ramats van quedar redu\xc3\xafts entre un 30 i un 50%. Fins al 1901 l\'estat estava dividit en nombrosos districtes (thanas) per\xc3\xb2 es van demostrar innecess\xc3\xa0ries i finalment aquell any es van reduir a dos: nord (amb capital a Bhongra) i sud(amb capital a Kalinjara). La majoria de la poblaci\xc3\xb3 era animista amb un 30% d\'hind\xc3\xbas; les llengua m\xc3\xa9s parlada era el bhili o vagdi. El poble dels bhils eren la majoria amb 104.000 (63%), seguit dels kunbis (11.000), brahmans (9500), mahajans (7000) i rajputs (5000).\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 67% de la poblaci\xc3\xb3 es dedicava a l\'agricultura, destacant la producci\xc3\xb3 de cot\xc3\xb3 a la vora del riu Mahi; es produeix tamb\xc3\xa9 fusta negra i altres; en fruites el mango i el d\xc3\xa0til; es produ\xc3\xafa tamb\xc3\xa9 bamb\xc3\xba, per\xc3\xb2 com que els bhils no respectaven la jungla la producci\xc3\xb3 va quedar afectada per una sobreexplotaci\xc3\xb3. _NEWLINE_En productes minerals hi havia mines de ferro explotades a Khamera i Loharia per\xc3\xb2 foren abandonades; hi havia tamb\xc3\xa9 pedreres a Talwara i Chhinch. L\'estat no tenia ferrocarril i les carreteres eren dolentes; quatre oficines de correus brit\xc3\xa0niques s\'ubicaven a Banswara, Chhinch, Kushalgarh i Garhi; l\'oficina de tel\xc3\xa8graf era nom\xc3\xa9s a Banswara._NEWLINE_L\'artesanat fabricava objectes de fusta i joies de plata; es produ\xc3\xafa tamb\xc3\xa9 material textil basat en el coto.\n_START_SECTION_\nGovern, justicia, moneda, ex\xc3\xa8rcit\n_START_PARAGRAPH_\nL\'administraci\xc3\xb3 la porta el cap de l\'estat amb assist\xc3\xa8ncia d\'un kamdar o ministre amb un thanadar amb limitats poders a cada districte i un tahsildar a cada gran districte o divisi\xc3\xb3 (tahsil). El 1904 per l\'avan\xc3\xa7ada edat del Maharawal es va establir un consell de govern dirigit pel resident brit\xc3\xa0nic que va estar en funcions fins al 1906._NEWLINE_La just\xc3\xadcia era administrada pels thanadars en els casos lleus (el faujdar a la capital) i el kamdar decidia els casos greus de vegades amb intervenci\xc3\xb3 del maharawal (el sobir\xc3\xa0). Els jutges civils eren els panchayat, que eren molt apreciats pel poble perqu\xc3\xa8 sempre imposaven una just\xc3\xadcia satisfact\xc3\xb2ria per tots. Vers 1905 es va introduir l\'administraci\xc3\xb3 de just\xc3\xadcia pels tahsildars (nivell inferior), el faujdar (primer nivell) i la cort de sessions presidida pel maharawal com a cort d\'apel\xc2\xb7lacions; les sentencies a mort necessiten la confirmaci\xc3\xb3 de l\'agent brit\xc3\xa0nic a Rajputana; en temes civils els panchayat van romandre amb algun afers delegats al faujdar. _NEWLINE_La moneda de l\'estat era el Salim Shahi._NEWLINE_Un ex\xc3\xa8rcit de 19 membres de la cavalleria i 461 d\'infanteria irregulars va existir fins al 1905. Despr\xc3\xa9s es va abolir i es va crear una for\xc3\xa7a de policia de 180 homes. La pres\xc3\xb3 de Banswara era extremament insana i al segle\xc2\xa0XX se\'n va construir una de nova.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3, sanitat\n_START_PARAGRAPH_\nNom\xc3\xa9s el 2% de la poblaci\xc3\xb3 sabia llegir i escriure el 1901 (4% homes, per\xc3\xb2 0,1% de dones. El 1903 hi havia quatre escoles prim\xc3\xa0ries on estudiaven uns 250 nois i en aquest any es va obrir una escola en angl\xc3\xa8s. Posteriorment es van crear noves escoles fins a 14 amb 440 alumnes._NEWLINE_L\'estat comptava amb dos hospitals. Les campanyes de vacunacions van comen\xc3\xa7ar el 1904.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la dissoluci\xc3\xb3 de l\'Imperi Kushana alguns caps sakya van romandre a la regi\xc3\xb3 de Malwa i foren conegut com els Kshatrapa, el darrer rei dels quals, Rudradaman III, fou derrotat pel rei gupta Chandra Gupta Vikramaditya II el 388. Els guptes foren al seu torn expulsats pels invasors huns dirigits per Toramana el 499. Dels seg\xc3\xbcents cinc segles no se\'n sap res._NEWLINE_Al segle\xc2\xa0X la regi\xc3\xb3 va passar als Paramara que van tenir capital a Arthuna. Una inscripci\xc3\xb3 al temple de Mandanesh o Mandlesar d\'Arthuna datada el 1080 indica que aquesta ciutat era llavors una gran capital anomenada Uchhunak Nagar (o Patan) i capital dels caps Paramara de Bagar. El 1179 el Paramara foren expulsats per Samant Singh de Mewar; la regi\xc3\xb3 va passar als Solanki i als Chalukya de Gujarat fins al 1196. _NEWLINE_Entre el segle\xc2\xa0XIII i el XVI el pa\xc3\xads formava part de Dungarpur o Bagar com era generalment anomenat. Va esdevenir estat separat quan, segons una versi\xc3\xb3, Udai Singh de Bagar, mort a la batalla de Khanua el 1527, va repartir el seu domini entre dos fills, Prithwi Raj i Jagmal; aquest darrer va rebre els dominis orientals; una altra versi\xc3\xb3 diu que Jagmal fou deixat per mort a Khanua per\xc3\xb2 es va recuperar i va tornar al seu pa\xc3\xads on fou acusat de ser un impostor; es va apoderar de la zona al nord de Banswara i va iniciar la guerra contra el seu germ\xc3\xa0 Prithwi Raj; despr\xc3\xa9s d\'un temps de guerra els dos germans van decidir repartir-se el pa\xc3\xads el 1530, segons l\'arbitratge del raja de Dhar i el riu Mahi fou fixat com a frontera entre Banswara i Dungarpur. Aix\xc3\xad els sobirans de Banswara serien una branca menor dels ses\xc3\xb2dia rajputs. _NEWLINE_De posterior sobirans (t\xc3\xadtol rawal) hi ha not\xc3\xadcies destacades d\'alguns com Kushal Singh (finals del segle\xc2\xa0XVII) que hauria arrabassat als bhils el sud-est anomenat en endavant Khusalgarh; i Prithwi Singh (1747-1786), el primer que va agafar el t\xc3\xadtol de maharawal, que va saquejar el ve\xc3\xad estat de Sunth i va ocupar el districte de Chilkari (o Shergarh) situat al sud-oest de Banswara. Aquestos districtes eren governats al segle\xc2\xa0XIX i XX cadascun per un rao (noble principal) anomenats rao de Kushalgarh i rao de Garhi. _NEWLINE_Al final del segle\xc2\xa0XVIII va pagar tribut al raja mahrata de Dhar. El 1812 el sobir\xc3\xa0 va oferir als brit\xc3\xa0nics una alian\xc3\xa7a a canvi d\'expulsar als marathes, i finalment el tractat de protectorat fou signat el 6 de novembre de 1818 amb un acord per obeir les instruccions brit\xc3\xa0niques i pagant un tribut m\xc3\xa0xim de 3/8 dels seus ingressos. El 1899 es va incrementar degut a la necess\xc3\xa0ria intervenci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica pel gran desordre a l\'administraci\xc3\xb3. _NEWLINE_Lakhsman Sing va morir el 29 d\'abril de 1905 despr\xc3\xa9s de m\xc3\xa9s de 61 anys de regnat i el va succeir el seu fill gran Shambu Singh, nascut l\'octubre del 1868. El va succeir Prithwi Singh II amb el t\xc3\xadtol de Sri Raj-i-Rajan Maharawal i amb dret de salutaci\xc3\xb3 de 15 canonades. El 1913 part dels bhils es van revoltar dirigit per uns reformadors socials, Govindgiri i Punja, per\xc3\xb2 la revolta fou dominada el novembre d\'aquell any; centenars de bhils foren massacrats al tur\xc3\xb3 de Mangarh on estaven reunits pac\xc3\xadficament, esdeveniment conegut com la matan\xc3\xa7a de Mini Jalianwala Bagh. El lloc va esdevenir sagrat i \xc3\xa9s conegut ara com a Mangarh Dham._NEWLINE_El darrer sobir\xc3\xa0 Chandra Vir Singh (1944-1947) va governar fins a l\'entrada de l\'estat a l\'\xc3\x8dndia el 15 d\'agost de 1947. El 3 de febrer de 1939 va formar el "Rajya Parishad" un consell de 32 membres amb poder per presentar preguntes, adoptar resolucions i implementar lleis amb consentiment del maharaja; el diwan era el president del Rajya Parishad. El maharaja va impulsar una constituci\xc3\xb3 (State Constitution Act, 1946) que establia modificacions en el consell (ara Vidhan Sabha) que passava a tenir 35 membres dels quals 32 serien elegits i 3 ministres serien els altres membres; les primeres eleccions al Vidhan Sabha es van fer el setembre del 1947 en qu\xc3\xa8 va guanyar la majoria el Praja Mandal de Banswara. El consell va obrir sessi\xc3\xb3 el 18 de mar\xc3\xa7 de 1948, i va suspendre la sessi\xc3\xb3 fins al dia 30 de mar\xc3\xa7._NEWLINE_En aquest moment s\'havia format la Uni\xc3\xb3 de Rajasthan amb Banswara, Bundi, Dungarpur, Jhalawar, Kishangarh, Pratapgarh, Shahapura, Tonk i Kotah, que fou inaugurada el 25 de mar\xc3\xa7 de 1948, amb capital a Kota. Tres dies despr\xc3\xa9s s\'hi va afegir Udaipur i es va reinaugurar el 18 d\'abril de 1948. Aix\xc3\xad la reuni\xc3\xb3 del Vidhan Sabha de Banswara ja no es va produir mai. Altres estats es van afegir a la uni\xc3\xb3, com Bikaner, Jaisalmer, Jaipur i Jodhpur i es va formar el Gran Rajasthan el 30 de mar\xc3\xa7 de 1949. La Uni\xc3\xb3 de Matsya hi va ingressar el 15 de maig de 1949. Banswara com a membre de l\'estat de Rajasthan, va formar un districte junt amb Kushalgarh i Garhi.\n_START_SECTION_\nBandera i escut\n_START_PARAGRAPH_\nLa bandera de l\'estat i del sobir\xc3\xa0 \xc3\xa9s vermella amb una vora groga als quatre costats. Est\xc3\xa0 datada suposadament el 1581._NEWLINE_L\'escut fou dissenyat per R. Taylor el 1877 i va agafar els colors de la bandera. \xc3\x89s un escut de gules de vora daurada amb dos franges de plata amb forma de muntanya amb la punta amunt (chevrons), i amb erminis a l\'interior dels chavrons; al cant\xc3\xb3 un quadre de gules i dins un sol daurat en esplendor de 12 rajos, amb una cara; al damunt de l\'escut un elm daurat amb llambrequins vermells i blaus; de timbre un mig lle\xc3\xb3 portant un trident (localment trisul) tot daurat; l\'escut \xc3\xa9s sostingut per un brau negre amb corns naturals a l\'esquerra i un cavall blanc a la dreta amb el cabell i la cua negres; a la part de sota una cinta blanca amb lletres vermelles (s\xc3\xa0nscrit) amb el lema que diu "Mitya Papayor Grinankuru", la cinta sostinguda per unes anses daurades. Imatge a\xc2\xa0: Indian Princely States, thikanas and Zamindaris amb l\'escut a dos colors._NEWLINE_L\'estat de Banswara va emetre segells de correus propis.'