b"\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa0quina de barrina\n_START_PARAGRAPH_\nLa m\xc3\xa0quina de barrina \xc3\xa9s un enginy utilitzat al segle\xc2\xa0xx en la ind\xc3\xbastria suro-tapera per perforar el tap directament de la llesca de suro. Aquesta m\xc3\xa0quina podria exemplificar el proc\xc3\xa9s plenament mecanitzat de la fabricaci\xc3\xb3 de taps de suro natural. Incid\xc3\xad de manera important en la reducci\xc3\xb3 de m\xc3\xa0 d'obra dins les f\xc3\xa0briques, ja que podria fer uns dos mil taps per hora de treball i, a m\xc3\xa9s, eliminava les fases de toscar i carrar._NEWLINE_La m\xc3\xa0quina est\xc3\xa0 connectada a un embarrat o directament a un motor i mitjan\xc3\xa7ant una corretja es transmet un moviment rotatori d'unes dos mil revolucions per minut a la g\xc3\xbabia. Aquesta avan\xc3\xa7a perforant la llesca en fer anar un pedal. Amb el retroc\xc3\xa9s, una vareta de fusta fixada dins l'eix expulsa el tap, que en la trepanaci\xc3\xb3 ha quedat dins la g\xc3\xbabia.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera not\xc3\xadcia d'una m\xc3\xa0quina de fer taps amb g\xc3\xbabia, moguda a pedal, la trobem a l'Exposici\xc3\xb3 Universal de Par\xc3\xads de 1855. Un altre model primitiu del qual tenim const\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s alemany. Fabricat a partir de 1883 als Tallers de Ferdinand Haag de Karlsruhe, no necessitava altra for\xc3\xa7a motriu que la que li donava l'home a trav\xc3\xa9s d'un pedal, com una m\xc3\xa0quina de cosir. A la m\xc3\xa0quina de barrina, tal com la coneixem en l'actualitat, se li atribueix un origen estatunidenc._NEWLINE_A Catalunya s'implant\xc3\xa0 amb cert retard. La seva introducci\xc3\xb3 an\xc3\xa0 lligada a l'inici de la fabricaci\xc3\xb3 de discs (anys 1903\xe2\x80\x931904 segons els autors), moment que coincideix amb la implantaci\xc3\xb3 de la for\xc3\xa7a motriu a les f\xc3\xa0briques m\xc3\xa9s importants, normalment gas\xc3\xb2gens. En tot cas, Ramir Medir, a Historia del Gremio Corchero, afirma que a Can Trill a partir de 1905 es fabricaven g\xc3\xbabies._NEWLINE_Durant la primera d\xc3\xa8cada del segle\xc2\xa0xx encara fou una m\xc3\xa0quina poc utilitzada. El gran moment de la m\xc3\xa0quina de barrina ser\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil Espanyola. Segons les dades del 'Sindicato Nacional de la Madera y el Corcho, l'any 1947 a tota la zona nord-est (actuals Catalunya i Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0), el nombres de garlopes encara duplica el de barrines (603 de la primera contra 335 de la segona). El 1957, per\xc3\xb2, les barrines quasi tripliquen les garlopes, ja en proc\xc3\xa9s de desaparici\xc3\xb3."