b"\n_START_ARTICLE_\nBender\n_START_SECTION_\nNom de la ciutat\n_START_PARAGRAPH_\nApareix esmentada per primer cop el 1408 com a \xd0\xa2\xd1\x8f\xd0\xb3\xd1\x8f\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x87\xd0\xb0 (Tyagyanakacha) en un document antic eslau; en documents romanesos apareix com a Tighina i en els turcs com a Bender (el primer document una moneda de Mengli Giray datada el 1499/1500). Bender fou el nom que va portar sota el domini otom\xc3\xa0 que va durar del 1538 al 1812, i tamb\xc3\xa9 sota R\xc3\xbassia (1812-1828 com a Tighina, 1828-1917 com a Bender). La ciutat com a Tighina feia part del principat de Mold\xc3\xa0via. Va portar el nom de Tighina del 1917 al 1944 recuperant el de Bender durant l'administraci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica (1940-1941). Sora la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica fou part de la Rep\xc3\xbablica Socialista Sovi\xc3\xa8tica Moldava i portava el nom de \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb4\xd0\xb5\xd1\x80 (Bender) en moldau i el de \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb4\xc3\xa9\xd1\x80\xd1\x8b (Bendery) en rus. El 1991 el nom de Bender fou declarat oficial. Transn\xc3\xadstria l'anomena \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb4\xd0\xb5\xd1\x80/Bender, \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb4\xc3\xa9\xd1\x80\xd1\x8b/Bendery, i \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb4\xc3\xa9\xd1\x80\xd0\xb8/Bendery en moldau, rus i ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nPertanyia als t\xc3\xa0rtars per\xc3\xb2 vers el 1400 va quedar en mans del principat de Mold\xc3\xa0via. \xc3\x89s esmentada per primer cop en una concessi\xc3\xb3 comercial als mercaders de Lviv feta pel voivoda Alexandre el 1408. Era el principal lloc fronterer amb els t\xc3\xa0rtars de Crimea. Els t\xc3\xa0rtars van tractar de recuperar-la i Ulug Muhammad la va atacar el 1428 i Iminek Mirza el 1476. _NEWLINE_El 1484 fou ocupada (junt amb Kavshan i Tombasar) pels t\xc3\xa0rtars de Crimea amb l'ajut dels otomans. El nom de Bender derivava del persa Bandar, que vol dir port. Es va reconstruir la fortalesa sota supervisi\xc3\xb3 de l'arquitecte Koji Mimar Sinan. El 1538 Solim\xc3\xa0 el Magn\xc3\xadfic va envair Mold\xc3\xa0via i va formar el sandjak de Ak Kirman (Akkerman) amb la incorporaci\xc3\xb3 de la Bessar\xc3\xa0bia meridional i va fer construir una nova fortalesa. Vers el 1570 fou seu d'un sandjak que despr\xc3\xa9s fou unit a l'eyalat d'\xc3\x96zi quan es va formar. El cadi de Bender controlava 40 nahiyeler (districtes). El 1709 Carles XII de Su\xc3\xa8cia s'hi va refugiar (3 d'agost de 1709) despr\xc3\xa9s de ser derrotat a la Batalla de Poltava i va combatre contra el hetman cosac Ivan Mazepa i contra els turcs que el volien com a ostatge. Va sortir de la ciutat el 17 de febrer de 1713. El 1768 fou refugi de Potocki. _NEWLINE_Va ser ocupada pels russos durant les guerres amb Turquia el 1770, el 1789 i el 8 de novembre de 1806. Finalment el Tractat de Bucarest els hi va adjudicar el 29 de maig de 1812 junt amb Bessar\xc3\xa0bia. Fou part del govern d'aquesta regi\xc3\xb3 fins al 1917. Despr\xc3\xa9s va ser part de la Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica Moldava (1917-1918) i de Romania (1918-1940 i 1941-1944). El 28 de juny de 1940, per l'acord amb Alemanya, Bessar\xc3\xa0bia i nord de Bukovina van passar a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica despr\xc3\xa9s d'un ultim\xc3\xa0tum. El juliol de 1941 els romanesos la van recuperar; les forces sovi\xc3\xa8tiques van entrar altre cop a la ciutat l'agost de 1944. Durant l'administraci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica fou una de les quatre ciutats de la rep\xc3\xbablica amb administraci\xc3\xb3 separada no incloses en cap districte. El 1992 fou un dels principals teatres de combats entre els nacionalistes russos i moldaus. Al final fou posada sota la Comissi\xc3\xb3 de Control Conjunta de la zona desmilitaritzada, per\xc3\xb2 l'administraci\xc3\xb3 de la ciutat va quedar en mans de Transn\xc3\xadstria i la de la rodalia incloent Varni\xc5\xa3a (al nord) de Moldava."