b'\n_START_ARTICLE_\nMili Bal\xc3\xa0kirev\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nBal\xc3\xa0kirev va n\xc3\xa0ixer a Nijni N\xc3\xb3vgorod en una fam\xc3\xadlia humil d\'empleats. Va rebre lli\xc3\xa7ons de m\xc3\xbasica de sa mare, qui m\xc3\xa9s tard el va portar a Moscou (1847) per rebre lli\xc3\xa7ons d\'Alexander Dubuque. Els problemes econ\xc3\xb2mics es van interposar i les lli\xc3\xa7ons van haver de ser suspeses, for\xc3\xa7ant al jove Bal\xc3\xa0kirev a tornar a la llar paterna. Per\xc3\xb2 les not\xc3\xadcies sobre les seues aptituds s\'havien dif\xc3\xb3s, i Bal\xc3\xa0kirev va trobar un mecenes en la persona de l\'arist\xc3\xb2crata Alexandre Ul\xc3\xadbixev. Ul\xc3\xadbixev era autor d\'una biografia de Mozart i disposava d\'una orquestra privada, aix\xc3\xad com d\'una vasta biblioteca musical, a la qual Bal\xc3\xa0kirev va tenir acc\xc3\xa9s i de la que va extraure una valuosa formaci\xc3\xb3._NEWLINE_Als divuit anys, despr\xc3\xa9s d\'un curs de matem\xc3\xa0tiques a la Universitat, Ul\xc3\xadbixev va endur-se Bal\xc3\xa0kirev a Sant Petersburg, on va tenir ocasi\xc3\xb3 de con\xc3\xa8ixer Mikha\xc3\xafl Glinka. Glinka va encoratjar Bal\xc3\xa0kirev a seguir la carrera musical, consell que a Bal\xc3\xa0kirev li va arribar al cor. Va fer el seu debut el 1856 amb el primer moviment del seu Concert per a piano. El seu encontre amb Glinka tamb\xc3\xa9 va encendre en Bal\xc3\xa0kirev la flama del nacionalisme rus, portant-lo a la determinaci\xc3\xb3 que R\xc3\xbassia havia de tenir la seua pr\xc3\xb2pia escola musical, lliure de les influ\xc3\xa8ncies d\'Europa Occidental. Va unir al seu voltant a compositors amb idees similars: C\xc3\xa9sar Cui, Modest M\xc3\xbassorgski, Aleksandr Borod\xc3\xadn, i Nikolai Rimski-K\xc3\xb3rsakov. Els cinc compositors van ser descrits per l\'influent cr\xc3\xadtic musical Vlad\xc3\xadmir St\xc3\xa0ssov com El Grup Poder\xc3\xb3s, per\xc3\xb2 tant en catal\xc3\xa0 com en altres lleng\xc3\xbces s\xc3\xb3n coneguts com a Grup dels Cinc._NEWLINE_El Grup va patir dures cr\xc3\xadtiques de l\'establishment musical rus, atiades principalment per Anton i Nikolai Rubinstein, que p\xc3\xbablicament van qualificar els seus membres d\'"amateurs" (extrem no sencerament injustificat, perqu\xc3\xa8 Bal\xc3\xa0kirev era l\'\xc3\xbanic m\xc3\xbasic professional del grup). Per contrarestar les cr\xc3\xadtiques i avan\xc3\xa7ar en el prop\xc3\xb2sit de crear un estil musical genu\xc3\xafnament rus, el Grup va fundar L\'"Escola Lliure de M\xc3\xbasica" el 1862.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica i influ\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nBal\xc3\xa0kirev extenia la composici\xc3\xb3 de les seues obres sobre llargs per\xc3\xadodes de temps; per exemple, la seua Sonata en si menor va ser composta en el curs de 50 anys. No obstant aix\xc3\xb2, va produir una gran quantitat d\'obra, molta de la qual \xc3\xa9s avui dia rarament interpretada. Va deixar un gran nombre de col\xc2\xb7leccions de can\xc3\xa7ons (algunes folkl\xc3\xb2riques), dues simfonies, dos poemes simf\xc3\xb2nics (R\xc3\xbassia i Tamara), quatre obertures, i un gran nombre de peces per a piano, incloent-hi Islamey: una Fantasia Oriental. Les seues obres per a orquestra s\xc3\xb3n generalment peces program\xc3\xa0tiques, en un estil que van desenvolupar els seus deixebles, com ara Borod\xc3\xadn i Rimski-K\xc3\xb3rsakov. Islamey \xc3\xa9s una obra especialment estimada pels pianistes i de gran dificultat t\xc3\xa8cnica._NEWLINE_La seua influ\xc3\xa8ncia com a l\xc3\xadder i organitzador de la m\xc3\xbasica russa, li ha proporcionat el reconeixement com a fundador d\'un nou moviment art\xc3\xadstic. Encara que va ser un dels impulsors de l\'Escola Lliure de M\xc3\xbasica, sempre va ser cr\xc3\xadtic amb el professionalisme musical, que associava amb les imm\xc3\xb2bils estructures musicals de la R\xc3\xbassia de mitjan Segle XIX. Va saber imprimir en els seus deixebles la seua visi\xc3\xb3 i va mantenir de facto el lideratge del Grup dels Cinc mentre aquest va existir. De vegades, comandava el Grup amb m\xc3\xa0 de ferro. En particular, M\xc3\xbassorgski va patir sovint la ira del seu mestre; degut a les dures cr\xc3\xadtiques de Bal\xc3\xa0kirev, l\'obra Una nit a la muntanya Pelada mai no va ser executada en vida de M\xc3\xbassorgski. Fora del Grup, Bal\xc3\xa0kirev va encoratjar for\xc3\xa7a a Txaikovski en els seus estudis, inspirant-li la composici\xc3\xb3 de la Simfonia Manfred (una inspiraci\xc3\xb3 que Txaikovski va agrair a Bal\xc3\xa0kirev dedicant-li l\'obra).\n_START_SECTION_\nDarrers anys\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Escola Lliure va ser influent, per\xc3\xb2 patia de problemes financers cr\xc3\xb2nics que van sumir Bal\xc3\xa0kirev en un col\xc2\xb7lapse nervi\xc3\xb3s el 1872. Arran de les seues malalties va decidir prendre un retir temporal del m\xc3\xb3n de la m\xc3\xbasica, deixant la seua ocupaci\xc3\xb3 a l\'Escola i acceptant un nou treball a una Companyia de Ferrocarril. Va passar per diversos treballs, com el d\'inspector escolar, fins a l\'any 1883, quan va ser nomenat director de la Capella Imperial i director de la Societat Musical Imperial. Va conservar aquesta ocupaci\xc3\xb3 fins a la seua jubilaci\xc3\xb3 en l\'any 1895._NEWLINE_Va morir el 29 de maig de 1910 i va ser soterrat al Cementeri Tikhvin, al Monestir Alexandre Nevski de Sant Petersburg.'