b'\n_START_ARTICLE_\nRatko Mladi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nInfantesa\n_START_PARAGRAPH_\nNascut el 1942 en el llogaret de Bo\xc5\xbeanovi\xc4\x87i, Ratko (anomenat Ratimir al n\xc3\xa9ixer) va tenir dos germans, Milica (nascuda el 1940) i Milivoj (el 1944). La localitat est\xc3\xa0 situada prop de la muntanya Jahorina, 25 km al sud-est de Sarajevo, i pertany a la municipalitat de Kalinovik, a l\'oest de Gorazde. El lloc formava part de l\'ef\xc3\xadmer Estat Independent de Cro\xc3\xa0cia (NDH), un estat titella de l\'Alemanya nazi i la It\xc3\xa0lia feixista despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 del Regne de Iugosl\xc3\xa0via durant la Segona Guerra Mundial. Per aix\xc3\xb2, va ser criat en un ambient b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic i de sentiment nacionalista. La seva mare va ser Stana Lalatovi\xc4\x87 (1919-2003), i el seu pare, Ne\xc4\x91o Mladi\xc4\x87 (1909-1945), un l\xc3\xadder militar dels Partisans de B\xc3\xb2snia, que va ser assassinat pels \xc3\xbastaixes croats durant un enfrontament a Bradina (sud-oest de Sarajevo), quan Ratko tenia dos anys d\'edat. Amb 15 anys, va abandonar la seva poblaci\xc3\xb3 natal i es va allistar a l\'ex\xc3\xa8rcit.\n_START_SECTION_\nCarrera militar\n_START_PARAGRAPH_\nVa ingressar en l\'Escola d\'Ind\xc3\xbastria militars de Zemun el 1961, per a despr\xc3\xa9s incorporar-se a l\'Acad\xc3\xa8mia Militar Iugoslava (KOV), i a continuaci\xc3\xb3 a l\'acad\xc3\xa8mia d\'oficials, graduant-se el 1965. Es va afiliar a la Lliga de comunistes de Iugosl\xc3\xa0via, i la seva primera destinaci\xc3\xb3 com a oficial de l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular Iugoslau (JNA) fou a Skopje, on era el soldat m\xc3\xa9s jove de la unitat que comanadava. El 1989 va ser ascendit a cap del Departament d\'Educaci\xc3\xb3 del Tercer Districte Militar de Skopje (actual Maced\xc3\xb2nia del Nord). El juny de 1991 va ser ascendit a Comandant Adjunt del Cos de Pristina, a Kosovo.\n_START_SECTION_\nCro\xc3\xa0cia\n_START_PARAGRAPH_\nPoc despr\xc3\xa9s, va rebre el comandament del 9\xc2\xba Cos del JNA, com a m\xc3\xa0xim responsable de les forces del govern federal a Knin, capital de l\'autoproclamada Rep\xc3\xbablica S\xc3\xa8rbia de Krajina (en l\'actual Cro\xc3\xa0cia). Aquesta entitat, formada per \xc3\xa0rees amb majoria s\xc3\xa8rbia dins de territori croat, va n\xc3\xa9ixer com resposta a la declaraci\xc3\xb3 d\'independ\xc3\xa8ncia de Cro\xc3\xa0cia. All\xc3\xad, aprofitant el creixent conflicte \xc3\xa8tnic entre serbis i croats, es va convertir en referent de la poblaci\xc3\xb3 s\xc3\xa8rbia al definir-se p\xc3\xbablicament com "defensor dels serbis de Krajina". En aquesta regi\xc3\xb3, va tenir la missi\xc3\xb3 de recompoposar un cos de l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular que s\'havia vist molt afeblit per la deserci\xc3\xb3 d\'oficials d\'origen croat o eslov\xc3\xa8 que s\'havien unit a la causa independentista de les seves rep\xc3\xbabliques d\'origen. Durant la seva estada a Knin, va tenir temps de reclutar per al JNA a molts joves serbis per a la seva causa. El 4 d\'octubre de 1991, va ser ascendit a General de Divisi\xc3\xb3. Les forces del JNA sota el seu comandament van participar en la guerra de Cro\xc3\xa0cia, en especialment durant l\'Operaci\xc3\xb3 Litoral 91, en un intent de separar Dalm\xc3\xa0cia de la resta de Cro\xc3\xa0cia, que va fallar malgrat que les forces del JNA estaven millor armades i superaven en nombre a les croates. Aquest conflicte es perllongaria fins al 1995.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xb2snia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 5 de mar\xc3\xa7 de 1992, la Rep\xc3\xbablica Socialista de B\xc3\xb2snia i Hercegovina va proclamar la seva independ\xc3\xa8ncia de l\'estat iugoslau, despr\xc3\xa9s d\'un refer\xc3\xa8ndum boicotejat pels serbis de B\xc3\xb2snia (31,3% de la seva poblaci\xc3\xb3). El 24 d\'abril seg\xc3\xbcent, Mladi\xc4\x87 va ser ascendit al rang de Tinent Coronel General, i el 9 de maig va assumir el comandament del Segon Districte Militar de l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular Iugoslau a Sarajevo, capital bosniana. Els seus bons resultats durant la seva estada a Krajina havien dut al govern federal a destinar-li a altra zona en creixent conflicte. Un mes despr\xc3\xa9s de la declaraci\xc3\xb3 d\'independ\xc3\xa8ncia de la Rep\xc3\xbablica de B\xc3\xb2snia i Hercegovina, va ordenar el bloqueig de la ciutat de Sarajevo, tancant el tr\xc3\xa0nsit dins i fora de la ciutat, i el tall del subministrament d\'aigua i electricitat. Aix\xc3\xb2 va desencadenar els quatre anys del setge de Sarajevo, el m\xc3\xa9s llarg en la hist\xc3\xb2ria de la guerra moderna. La ciutat va ser bombardejada amb obusos i trets indiscriminats de franctiradors. _NEWLINE_El 12 de maig de 1992, en resposta a la secessi\xc3\xb3 b\xc3\xb2snia de Iugosl\xc3\xa0via, els separatistes serbis que havien establert la Rep\xc3\xbablica S\xc3\xa8rbia de B\xc3\xb2snia i Hercegovina (posterior Rep\xc3\xbablica S\xc3\xa8rbia), liderats per Radovan Karad\xc5\xbei\xc4\x87, van decidir la creaci\xc3\xb3 de l\'Ex\xc3\xa8rcit de la Rep\xc3\xbablica S\xc3\xa8rbia (VRS). Al mateix temps, Mladi\xc4\x87 va ser nomenat Comandant de l\'Estat Major del VRS, un c\xc3\xa0rrec que va ocupar fins a desembre de 1996. Al maig de 1992, despr\xc3\xa9s de la retirada de les forces de l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular Iugoslau de B\xc3\xb2snia, el Segon Districte Militar del mateix es va convertir en el nucli de l\'Estat Major del VRS, canviant solament els s\xc3\xadmbols dels seus uniformes. La influ\xc3\xa8ncia de Mladi\xc4\x87 en la pol\xc3\xadtica de la Rep\xc3\xbablica era ja gran: un discurs seu davant el parlament dels serbis de B\xc3\xb2snia, al maig de 1993, va ser decisiu perqu\xc3\xa8 aquests rebutgessin el pla de pau Vance-Owen. El 24 de juny de 1994, va ser ascendit al rang de Coronel General, com Comandant en Cap dels aproximadament 80.000 soldats del VRS establerts a la zona._NEWLINE_Durant el setge de Sarajevo des dels turons que envolten la capital bosnia, les posicions de la qual eren regularment visitades per Karad\xc5\xbei\xc4\x87, els bosnis van interferir i van gravar una comunicaci\xc3\xb3 de l\'alt comandament del VRS en la qual s\'escoltava a Mladi\xc4\x87 ordenar a l\'artilleria serbobosnia intensificar els seus atacs sobre el suburbi de Velusice, on, segons les seves paraules "no hi ha massa serbis". Aquest enregistrament es troba en poder de l\'ICTY, i consta com prova en la causa contra Mladi\xc4\x87. M\xc3\xa9s de 10.000 persones van perdre la vida en la ciutat durant el seu setge, inclosos 1.500 nens.\n_START_SECTION_\nImputacions del Tribunal Penal Internacional per a l\'antiga Iugosl\xc3\xa0via\n_START_PARAGRAPH_\nEl 24 de juliol de 1995, Mladic va ser acusat pel Tribunal Penal Internacional per a l\'antiga Iugosl\xc3\xa0via de genocidi, crims contra la humanitat i crims de guerra (inclosos els delictes relatius a la suposada campanya de trets de franctiradors contra civils a Sarajevo). El 16 de novembre de 1995, els c\xc3\xa0rrecs per l\'atac el 6 de juliol de 1995 a Sbrenica, declarada zona segura per les Nacions Unides. Mladic \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 responsable de la presa d\'ostatges entre personal de les Nacions Unides.\n_START_SECTION_\nDetenci\xc3\xb3 i condemna\n_START_PARAGRAPH_\nEl 26 de maig del 2011 Boris Tadi\xc4\x87, president de S\xc3\xa8rbia, va confirmar que Ratko Mladi\xc4\x87 havia estat detingut a causa dels crims de guerra comesos. Va declarar que aquesta detenci\xc3\xb3 "demostrava el total comprom\xc3\xads del seu pa\xc3\xads" amb la investigaci\xc3\xb3 del Tribunal Penal Internacional per a l\'antiga Iugosl\xc3\xa0via, requisit per l\'acceptaci\xc3\xb3 de S\xc3\xa8rbia a la Uni\xc3\xb3 Europea._NEWLINE_Mladi\xc4\x87 va ser jutjat a La Haia i el 2017 va ser declarat culpable del Massacre de Srebrenica, de Crim contra la humanitat i de crims de guerra i condemnat a cadena perp\xc3\xa8tua.'