b"\n_START_ARTICLE_\nCampome\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Joan Coromines, l'esment documental de l'any 901 de Campo Ultimo d\xc3\xb3na la clau d'interpretaci\xc3\xb3 del nom del poble. Aix\xc3\xad, del llat\xc3\xad campus ultimus (l'\xc3\xbaltim camp, perqu\xc3\xa8, a l'edat mitjana, Campome formava part del territori de la seva ve\xc3\xafna Molig) va passar a Campoltme redu\xc3\xaft posteriorment a la forma actual.\n_START_SECTION_\nEl poble de Campome\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Campome t\xc3\xa9 el nucli vell d'h\xc3\xa0bitat agrupat en un tur\xc3\xb3 amb l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Maria en el vessant septentrional del tur\xc3\xb3, quasi en el seu punt m\xc3\xa9s baix. El poble est\xc3\xa0 situat en un marcat meandre de la Castellana, que emmarca el poble per l'oest, el nord i l'est._NEWLINE_A part, al sud-oest del poble s'ha est\xc3\xa8s un petit barri de nova creaci\xc3\xb3, i la urbanitzaci\xc3\xb3 de Vilada, a l'esquerra del riu i al nord-est i est del poble, davant seu.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb3rnols\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de F\xc3\xb3rnols, ara del tot despoblat, era al centre de la franja meridional del terme de Campome, damunt de la carena que separa les valls de dos c\xc3\xb2rrecs: el de la Serrania i el de Forllonica. Nom\xc3\xa9s en resten les ru\xc3\xafnes de la que en fou esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Crist\xc3\xb2fol, popularment Sant Cristau.\n_START_SECTION_\nCroells\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Croells, tamb\xc3\xa9 ara del tot despoblat, era a prop de l'extrem sud-est del terme comunal, a vora de la riba dreta de la Castellana. Actualment en el lloc hi ha algunes construccions, per\xc3\xb2 no tenen res a veure amb el poble desaparegut. El top\xc3\xb2nim hi roman, tanmateix.\n_START_SECTION_\nCastell de Paracolls\n_START_PARAGRAPH_\nEl Castell de Paracolls, que havia estat el centre neur\xc3\xa0lgic de la vall de Molig a l'edat mitjana, est\xc3\xa0 situat a l'extrem oriental de la zona central del terme de Campome, davant per davant dels Banys de Molig, a prop i al sud-est del poble de Campome.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme de Campome hi ha poques construccions disperses pel terme, i la majoria s\xc3\xb3n cortals, tot i que alguns amb el temps s'han convertit en h\xc3\xa0bitats permanents: Casa Blanquer, abans Cortal Delseny, el Cortal Combaut, o del Collell, el Cortal de Dell\xc3\xa0 l'Aigua, o d'en D\xc3\xa9sir\xc3\xa9, el Cortal de la Corbatera, el Cortal de la Serrania, o d'en Cassol\xc3\xad (en ru\xc3\xafnes), el Cortal de la Titina actual, el Cortal de la Titina antic, en ru\xc3\xafnes, tamb\xc3\xa9 anomenat Cortal Quers, abans d'en Guilla, el Cortal de Freixin\xc3\xb3s, en ru\xc3\xafnes, el Cortal del Gargotar, el Cortal d'en Mallart, abans Salvans, el Cortal d'en Rainaud, o de Toni, el Cortal d'en Solera, abans Teixidor, que \xc3\xa9s en ru\xc3\xafnes, el Cortal d'en Xona, el Cortal de Xixat, o d'en Benet, o d'en Cinto, tamb\xc3\xa9 en ru\xc3\xafnes, el Cortal Mestres i els Cortals de Croells. S\xc3\xb3n desapareguts el Cortal d'en Callens i el d'en Rossa. Cal tenir en compte tamb\xc3\xa9 l'Orri i l'Orri del Mallolet. A m\xc3\xa9s, hi ha el Mol\xc3\xad d'en Callens, abans d'en Saleta, el Mol\xc3\xad d'en Gondal i la Teuleria. Tamb\xc3\xa9 cal destacar l'Aq\xc3\xbceducte, a la zona sud-est del terme, a Croells, el Pont Blau i el Pont Roig, i la Central El\xc3\xa8ctrica en ru\xc3\xafnes, a la dreta de la Castellana, sota i al sud-est del Castell de Paracolls. Una particularitat de Campome \xc3\xa9s que en deixar-se d'utilitzar el Cementiri Vell, al costat de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria, es va construir el Cementiri Nou, proper, per\xc3\xb2 en terme de Mosset.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nEl principal curs d'aigua del terme de Campome \xc3\xa9s la Castellana, de la qual, per\xc3\xb2, nom\xc3\xa9s pertany al terme la riba dreta, de Paracolls en avall. Aflueixen en la Castellana per la dreta, abans del poble, el Salt del Vedell, despr\xc3\xa9s per l'esquerra, davant del poble, el C\xc3\xb2rrec del Menat, despr\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 per l'esquerra, el C\xc3\xb2rrec de Xixat, davant de Paracolls; aig\xc3\xbces avall, per la dreta hi aflueix el C\xc3\xb2rrec de la Serrania, abans de Falgueret, amb els del Sol\xc3\xa0 d'en Vicen\xc3\xa7 i de les Escomes, i encara m\xc3\xa9s avall, cap a l'extrem sud-oriental del terme, el C\xc3\xb2rrec de Fornollica, amb el de la Manela, abans d'en Casals.\n_START_SECTION_\nFonts i pous\n_START_PARAGRAPH_\nA Campome hi ha la font del Captatge, la Font de la Pla\xc3\xa7a, la del Peirer i el Pou d'en Querol.\n_START_SECTION_\nCanals d'irrigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa petita zona de regadiu de la vora de la Castellana t\xc3\xa9 diversos canals d'irrigaci\xc3\xb3: el Rec de Campome, el de la Corbatera, el de la Farga, el de la Teuleria i el de Molig.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nA Campome, alguns dels top\xc3\xb2nims designen espais geogr\xc3\xa0fics definits o formes de relleu, com obagues: el Bac i el Bac d'en Garaf\xc3\xb3; boscs: el Bosc d'en Maci\xc3\xa0 i el Bosc Estatal de la Castellana, parcialment dins d'aquest terme; comes: les Escomes; costes: la Costa; serres i serrats: la Serrania i el Serrat de les Agulles, i solanes: el Sol\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i indrets espec\xc3\xadfics del terme de Campome s\xc3\xb3n els Camps del Caire, Can Comtal, el Collell, abans, el Collet, la Corbatera, la Creueta, Croells, la Damosa, Dell\xc3\xa0 l'Aigua, la Devesa, l'Empellador, l'Era del Ballaire, l'Era d'en Cassol\xc3\xad, la Farga Nova, la Feixeta, F\xc3\xb3rnols, el F\xc3\xb3rnols Baix, o el Pla de Baix, Llugany\xc3\xa0s, el Mallolet, el Menat, Paracolls, el Pont Blau, el Pont Roig, el Prat d'en Galderic, Quermajor, el Regadiu, Rocacorba, la Roca de les Creus, o la Roca Gravada, Roca Plana, el Roc de la Ullera, la Rondolera, el Roure de la Manela, el Salancar, Tornarell, la Trinxada, el Verger, Vilada i el Xixat. Tamb\xc3\xa9 hi ha alguns senyals termenals, com deu llocs anomenats el Pil\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nPel terme de Campome discorre una \xc3\xbanica carretera, la D - 14 (D - 619, a Catll\xc3\xa0 - Coll de Jau), que uneix Catll\xc3\xa0 amb els Banys de Molig, Campome i Mosset i, a trav\xc3\xa9s de Catll\xc3\xa0, amb la resta de la comarca i del pa\xc3\xads. Aquesta carretera es desdobla en una variant, la D - 14a (D - 14, a Molig - D - 14, a Mosset) que mena al poble de Molig d'una banda, i a Mosset de l'altra.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nPel poble de Campome circula la l\xc3\xadnia 243 (Prada - Mosset), que uneix les poblacions de Prada, Catll\xc3\xa0, els Banys de Molig, Campome i Mosset. La l\xc3\xadnia enlla\xc3\xa7a a Prada amb la 240 i la 260, per anar cap a Perpiny\xc3\xa0 o cap a la Cerdanya. Aquesta l\xc3\xadnia ofereix cinc serveis diaris de Mosset a Prada, i sis a la inversa, m\xc3\xa9s un que es queda a Molig. No circula els dies festius. Per aquesta l\xc3\xadnia, Campome \xc3\xa9s a menys de 5 minuts de Catll\xc3\xa0, a un quart d'hora de Mosset, a 10 minuts de Molig i a uns 20 minuts de Prada (depenent de la parada). A m\xc3\xa9s, com altres pobles petits, disposa del TAD (Transport a la demanda).\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls camins interiors del terme de Campome s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad Clos, el Cam\xc3\xad de Paracolls i el de Roca Plana; la resta s\xc3\xb3n camins que enllacen amb els pobles i termes ve\xc3\xafns: el Cam\xc3\xad de Breses, o de Molig, el Cam\xc3\xad de Molig, el de Mosset a Sorni\xc3\xa0, el de F\xc3\xb3rnols, o de Ri\xc3\xa0, el de Xixat, o de Gincl\xc3\xa0, el d'Orbany\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad Vell de Molig, o de Molig a Gincl\xc3\xa0, la Ruta dels Banys, o de Prada, i la Ruta de Mosset.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nEl cens agr\xc3\xadcola de Campome es limita a una seixantena d'hect\xc3\xa0rees de conreu, repartides en una vintena escassa d'explotacions. S'hi cull sobretot fruita, amb pr\xc3\xa9ssecs, sobretot, i pomes. A la vall de la Castellana hi ha unes 4 hect\xc3\xa0rees dedicades a les hortalisses, i a zones m\xc3\xa9s aspres i costaneres es troba una dotzena d'hect\xc3\xa0rees de vinya, dos ter\xc3\xa7os per a vins de denominaci\xc3\xb3 d'origen, i un ter\xc3\xa7 per a vins comuns. El nombre de caps de bestiar, ov\xc3\xad quasi tot, no arriba a 200. L'antiga font econ\xc3\xb2mica del poble, la Farga (que, tanmateix, era dins del terme de Mosset), fa segles que no funciona.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Campome ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nCampome forma part de la Comunitat de comunes de Conflent - Canig\xc3\xb3, amb capitalitat a Prada, juntament amb Prada, Arbo\xc3\xa7ols, Camposs\xc3\xad, Canavelles, Castell de Vernet, Catll\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Cornell\xc3\xa0 de Conflent, Escar\xc3\xb3, Espir\xc3\xa0 de Conflent, Estoer, Eus, Fillols, Finestret, Fontpedrosa, Full\xc3\xa0, J\xc3\xb3c, J\xc3\xbajols, Marqueixanes, els Masos, Mentet, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Pi de Conflent, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Rigard\xc3\xa0, Saorra, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes, Sorni\xc3\xa0, Tarerac, Tauriny\xc3\xa0, To\xc3\xa8s i Entrevalls, Trevillac, Vallest\xc3\xa0via, Vallmanya, Vernet, Vilafranca de Conflent i Vin\xc3\xa7\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3 i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nA causa del despoblament i, en part, de la proximitat de Prada, no hi ha actualment cap escola a Campome. Els infants del poble en edat escolar de maternal i prim\xc3\xa0ria poden anar a les escoles p\xc3\xbabliques dels pobles dels entorns: Catll\xc3\xa0, els Masos, Mosset, Prada, Ri\xc3\xa0 i Cirac i Vin\xc3\xa7\xc3\xa0; en el cas dels estudis primaris, a les privades de Prada, una d'elles, la Bressola, en catal\xc3\xa0 o a les p\xc3\xbabliques de Catll\xc3\xa0 i Mosset. Pel que fa a secund\xc3\xa0ria, poden assistir als col\xc2\xb7legis de Prada, un de p\xc3\xbablic i un de privat, o als p\xc3\xbablics d'Illa o Sant Pau de Fenollet. El batxillerat es pot cursar al liceu de Prada."