b"\n_START_ARTICLE_\nCulla\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLes altures del terme oscil\xc2\xb7len entre els 395\xc2\xa0m del mas de Torre Matella i els 1.121 del poble, els 1.090 del Tossal de la Serr\xc3\xa0 o els 1.082 de l'Esparreguera, la qual cosa unida a l'acci\xc3\xb3 dels dos rius que el travessen, el Montlle\xc3\xb3 i el Molinell, d\xc3\xb3na lloc a gran nombre de paratges dignes d'esment, com ara la Cova del Moro, Cova de les Lledoneres, la Cova Blanca, la Cova de les Cabres, la Cova del Marqu\xc3\xa9s, la Cova Redona, la Cova del Suseno, l'Avenc de Penyacalva, la Cova del Bovalar, la del Molinell, la Covarxa; la Font del Molinell, la Font de la Llosa, la Font de la Carrasca, la Font del Gargol\xc3\xa9, la Fontassa, la Font de les Vinyes, Font de Santa Maria, la Fonteta del Molin\xc3\xa0, el Bassiolet, la Font de Ferrerola, la Font de l'Oli, la Roca de Penyacalva-El Front\xc3\xb3, el Morral de la Maciana, el Morral del Castellalbo, la Roca de la Picossa, El Cingle Verd, el Morral Roig, els Cingles Fondos, el Cinglar de Salusitano, el Rac\xc3\xb3 de Ten, la Roca de la Clapissa, el barranc de Ferrerola, el Cingle la Canal, entre d'altres. _NEWLINE_El terme municipal limita amb Benassal, Vilar de Canes, La Torre d'en Besora, Alboc\xc3\xa0sser, La Serra d'en Galceran, Les Useres, Atzeneta del Maestrat, Benafigos i Vistabella del Maestrat. S'hi accedix des de la carretera CV-166 i pel GR 7._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha com a atractiu per als caminants els camins que unixen les diferents masies i nuclis de poblaci\xc3\xb3 de tan enorme terme. _NEWLINE_La fauna est\xc3\xa0 representada per rapaces, voltors, senglars, cabra salvatge, etc., i la flora t\xc3\xa9 com a representant emblem\xc3\xa0tic la Carrasca de Culla, arbre centenari incl\xc3\xb2s en el cat\xc3\xa0leg d'arbres monumentals del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCulla remunta els seus or\xc3\xadgens a \xc3\xa8poques prehist\xc3\xb2riques: prova d'aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n les restes arqueol\xc3\xb2giques trobades al voltant de la Font de la Carrasca, i a la Roca del Corb, aix\xc3\xad com les pintures rupestres del barranc de Santa Maria i Covarxa, o les restes del poblat iber del Castellar._NEWLINE_Fins a l'Edat Mitjana es manca de dades hist\xc3\xb2riques sobre el municipi de Culla, i \xc3\xa9s incerta l'\xc3\xa8poca de dominaci\xc3\xb3 romana. Va ser domini musulm\xc3\xa0 fins a comen\xc3\xa7ament del segle XIII; pass\xc3\xa0 de manera definitiva a mans cristianes el 1233, despr\xc3\xa9s de ser conquistada per Blasco d'Alag\xc3\xb3._NEWLINE_Culla va rebre la carta de poblaci\xc3\xb3 el 1244, per Guillem d'Anglesola i la seua dona Constan\xc3\xa7a d'Alag\xc3\xb3n. El castell de Culla jugava en aquella \xc3\xa8poca un important paper estrat\xc3\xa8gic per la seua situaci\xc3\xb3 i per l'ampli territori._NEWLINE_El 1303, Guillem d'Anglesola, n\xc3\xa9t de Balasc d'Alag\xc3\xb3, ven Culla i tots els dominis a l'Orde del Temple per la quantitat de 500.000 sous. El 1307 l'orde s'extingix per manament papal i Culla passa a dependre des de 1317 de l'Orde de Santa Maria de Montesa. D'aquella \xc3\xa8poca cal destacar el naixement el 1345 de la Setena de Culla o Comunitat d'Herbatge, que estava constitu\xc3\xafda per: Culla, Atzeneta del Maestrat, Vistabella del Maestrat, Benassal, la Torre d'en Besora, Benafigos i Vilar de Canes. Es tractava d'una agrupaci\xc3\xb3 de municipis que va comprar els drets d'explotaci\xc3\xb3 dels recursos pecuaris i forestals a l'Orde de Montesa per a defendre aix\xc3\xad amb m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a els seus interessos ramaders comuns. El funcionament de la Setena de Culla va perdurar fins a mitjan segle XIX. Fins al segle XVIII, no hi ha esdeveniments hist\xc3\xb2rics d'especial rellev\xc3\xa0ncia, fora de la p\xc3\xa8rdua d'influ\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica i administrativa que a poc a poc va sofrint el castell de Culla._NEWLINE_En el segle XIX, fruit de les guerres carlistes dels set anys, el castell de Culla va ser destru\xc3\xaft i arrasat, quedant b\xc3\xa0sicament la imatge actual de la localitat.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nBasada tradicionalment en l'agricultura de sec\xc3\xa0 (ametler, avellaner, olivera, vinya i cereals) i la ramaderia predominant \xc3\xa9s extensiva (ovina, caprina, bovina), i en menor mesura intensiva (porcina, av\xc3\xadcola i ap\xc3\xadcola)."