b'\n_START_ARTICLE_\nCol\xc3\xb2mbia amer\xc3\xadndia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa8poca amer\xc3\xadndia precolombina es refereix al per\xc3\xadode hist\xc3\xb2ric de Col\xc3\xb2mbia anterior a la invasi\xc3\xb3 espanyola. El terme Am\xc3\xa8rica precolombina es refereix als pobles que habitaven Am\xc3\xa8rica abans de l\'arribada de Crist\xc3\xb2for Colom el 1492, per\xc3\xb2 aplicat exclusivament a les antigues col\xc3\xb2nies espanyoles al continent, la qual cosa hui coneixem com Llatinoam\xc3\xa8rica._NEWLINE_Els primers habitants del territori colombi\xc3\xa0 arribaren fa uns 20.000 anys des del nord del continent, travessant l\'istme de Panam\xc3\xa0 i entrant per la regi\xc3\xb3 del Darien. Altres habitants hi arribaren en onades migrat\xc3\xb2ries per l\'oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic procedents probablement de la Polin\xc3\xa8sia._NEWLINE_Les troballes arqueol\xc3\xb2giques m\xc3\xa9s antigues han aparegut als abrics rocosos de Chiribiquete, on es dataren pintures rupestres de fins a 19510 ae. S\'han trobat jaciments arqueol\xc3\xb2gics de l\'etapa arcaica en diferents llocs de Col\xc3\xb2mbia. A San Jacinto es trobaren mostres de cer\xc3\xa0mica que daten de 3000 ae; a Mons\xc3\xba es descobriren assentaments adaptats a la vida costanera caracteritzats per ser recol\xc2\xb7lectors de mol\xc2\xb7luscs amb una antiguitat de 3350\xc2\xa0ae i 1300 ae; a la regi\xc3\xb3 amaz\xc3\xb2nica s\'ha trobat un jaciment en qu\xc3\xa8 s\'evidencia l\'agricultura cap a l\'any 2700\xc2\xa0ae. A la costa Carib s\'han trobat proves de llogarets ja organitzats socioculturalment del formatiu inferior cap a la culminaci\xc3\xb3 del segon mil\xc2\xb7lenni ae. A Malambo, prop de la costa del mar Carib, aparegueren registres de cer\xc3\xa0mica antropomorfa, zoomorfa i de cultius que daten de 1120 ae.\n_START_SECTION_\nSabana de Bogot\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nA Pubenza (Tocaima, Cundinamarca) aparegueren vuit objectes en una capa estratigr\xc3\xa0fica datada del 16400 ae. A El Jord\xc3\xa1n, Roncesvalles (Tolima), la pres\xc3\xa8ncia humana s\'ha datada del 12900 ae. Als abrics rocosos d\'El Abra, a l\'est de Zipaquir\xc3\xa1, a la Sabana de Bogot\xc3\xa0 aparegueren instruments l\xc3\xadtics el 1967, datats del 10460\xc2\xa0ae \xc2\xb1 160. Aquesta troballa al centre de l\'estat significa que les migracions paleo\xc3\xadndies arribaren a Sud-am\xc3\xa8rica abans d\'aquestes dates._NEWLINE_A la Sabana de Bogot\xc3\xa0 es trobaren a l\'abric de Tequendama eines de pedra elaborades amb cura, com raspadors, ganivets laminars i puntes de projectil, que daten d\'un mil\xc2\xb7lenni abans. Les elaboraren grups de ca\xc3\xa7adors especialitzats, dels quals amb prou feines s\'han trobat cinc falanges. Del 7500\xc2\xa0ae i 6500\xc2\xa0ae provenen menys objectes de pedra, per\xc3\xb2 hi apareixen javelines i altres objectes de fusta, aix\xc3\xad com molts instruments d\'os d\'animal i tamb\xc3\xa9 ossos humans calcinats. S\'hi troben esquelets complets del 5000 ae, d\'un tipus f\xc3\xadsic diferent al dels muisques, que arribaren posteriorment a la zona. _NEWLINE_A la vall d\'El Abra, al sud-oest de la ciutat de Zipaquir\xc3\xa1 s\'han trobat registres culturals associats al plistoc\xc3\xa9 tard\xc3\xa0 a Col\xc3\xb2mbia, que daten del 10460\xc2\xa0ae \xc2\xb1 160. Els objectes s\xc3\xb3n coneguts com a abrians, i inclouen diferents tipus de raspadors (laterals, terminals disco\xc3\xafdals, convexos), i fulles elaborades sobre lloses. Les m\xc3\xa9s antigues evid\xc3\xa8ncies humanes trobades en aquest lloc corresponen a ascles i objectes que inclouen dos talladors sense dates de C-14, per\xc3\xb2 l\'edat dels quals podria ser major que tretze mil anys amb base en dates obtingudes per a la unitat cultural immediatament superior. _NEWLINE_A Tibit\xc3\xb3, municipi de Tocancip\xc3\xa1, amb datacions a partir del 9740\xc2\xa0ae, aparegueren objectes abrians com ara instruments de tall, raspadors i instruments d\'os i banya que s\'interpreten com  ganivets i perforadors._NEWLINE_Durant l\'holoc\xc3\xa9 mitj\xc3\xa0 (de 5500 ae a 1000\xc2\xa0ae), les evid\xc3\xa8ncies arqueol\xc3\xb2giques trobades a Aguazuque, al sud-oest de la Sabana de Bogot\xc3\xa0, al municipi de Soacha, permeten recon\xc3\xa9ixer que grups de ca\xc3\xa7adors, recol\xc2\xb7lectors i plantadors s\'establiren en les terrasses i elevacions lliures d\'inundacions. A Zipac\xc3\xb3n s\xc3\xb3n recognoscibles evid\xc3\xa8ncies d\'agricultura i terrisseria que daten del 1270\xc2\xa0ae.\n_START_SECTION_\nAltres regions\n_START_PARAGRAPH_\nA Bah\xc3\xada Gloria es replegaren objectes l\xc3\xadtics, com  c\xc3\xb2dols i unes poques ascles que recorden els tipus abrians de la plana de Bogot\xc3\xa0. Un dels objectes descoberts mostra fractura en el peduncle i recorda les puntes de projectil conegudes com a cua de peix, trobades tamb\xc3\xa9 a Panam\xc3\xa0 i Costa Rica. A la Cova de los Murci\xc3\xa9lagos, a Bah\xc3\xada Gloria, aparegu\xc3\xa9 una punta triangular amb peduncle acanalat de base c\xc3\xb2ncava, semblant a altres trobades a Restrepo (Valle) i Antioquia._NEWLINE_A Pamares, al sud-oest de Cartagena d\'\xc3\x8dndies, es trob\xc3\xa0 un complex l\xc3\xadtic descrit per Reichel-Dolmatoff (1985), que presenta caracter\xc3\xadstiques abrianes; i trets semblants s\'identifiquen en objectes de Puerta Roja i Villa Mary tamb\xc3\xa9 al Departament de Bol\xc3\xadvar, a la Regi\xc3\xb3 Carib._NEWLINE_A la regi\xc3\xb3 de l\'Alt Sin\xc3\xba (C\xc3\xb3rdoba) els llocs de Frasquillo, la Caimanera i l\'Angostura mostren abundant material l\xc3\xadtic, amb predomini de la tradici\xc3\xb3 abriana._NEWLINE_A la Vall del Cauca, Palmira, Sauzalito i Recreos es trobaren percussors, martells de m\xc3\xa0, c\xc3\xb2dols amb escotadures tabulars, maces, petites plaques aparentment usades per a preparar ocre i altres subst\xc3\xa0ncies. Les dates d\'aquest complex se situen entre 7670 i 3360\xc2\xa0ae. Es considera que van ser elaborats per ca\xc3\xa7adors i recol\xc2\xb7lectors adaptats a un ambient tropical la subsist\xc3\xa8ncia del qual es basava sobretot en la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de plantes i secund\xc3\xa0riament en la cacera de petits mam\xc3\xadfers. _NEWLINE_Els objectes d\'obsidiana trobats a la plana de Popay\xc3\xa1n, que inclouen puntes de projectil elaborades amb aquest material, suggereixen contactes entre el sud de Col\xc3\xb2mbia i Equador. _NEWLINE_Algunes troballes al riu Guayabero (Orin\xc3\xb2quia colombiana) obrin noves expectatives sobre l\'antiguitat i les migracions dels primers humans a Col\xc3\xb2mbia. A Araracuara, en plena Amaz\xc3\xb2nia, es trobaren restes d\'assentaments i pr\xc3\xa0ctiques hort\xc3\xadcoles, aix\xc3\xad com cer\xc3\xa0mica del 2700\xc2\xa0ae. Els descobriments m\xc3\xa9s recents semblen indicar que les cultures agr\xc3\xadcoles del sud i Centream\xc3\xa8rica s\'originaren a les selves amaz\xc3\xb2niques; des d\'all\xc3\xad s\'haurien est\xc3\xa9s cap a la costa atl\xc3\xa0ntica colombiana i pac\xc3\xadfica equatoriana, sobre el 4000\xc2\xa0ae. Aquestes comunitats organitzades desenvoluparen l\'agricultura intensiva i la vida en comunitat en llogarets; eren sedent\xc3\xa0ries i h\xc3\xa0bils per al treball manual. Se\'n trobaren petjades al riu Guayas a Equador.\n_START_SECTION_\nCultures precolombines\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers s\xc3\xb3n els vestigis coneguts de cultura hort\xc3\xadcola sobre el territori colombi\xc3\xa0: se situen a la zona d\'influ\xc3\xa8ncia dels Monts de Maria, que solquen els departaments de Bol\xc3\xadvar i Sucre, a m\xc3\xa9s d\'un contrafort d\'aquestes muntanyes cap al departament de l\'Atl\xc3\xa0ntic, on tamb\xc3\xa9 hi hagu\xc3\xa9 petits assentaments relacionats amb tribus que es formaren sobretot a l\'\xc3\xa0rea denominada Puerto Hormiga, on s\'han trobat atuells i terrisseria que situen aquesta cultura en el\xc2\xa0V mil\xc2\xb7lenni ae. Aquestes comunitats s\'anaren dispersant, i sembla que transvasaren els seus coneixements en pesca i terrisseria a la cultura Zen\xc3\xba, en la qual s\'integraren en migrar al nord._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 a Araracuara, Caquet\xc3\xa1, aparegueren restes d\'assentaments i pr\xc3\xa0ctiques hort\xc3\xadcoles, aix\xc3\xad com cer\xc3\xa0mica del 2700 ae._NEWLINE_El lloc de Zipac\xc3\xb3n indica que els desenvolupaments agr\xc3\xadcoles en l\'altipl\xc3\xa0 cundiboyacense es remunten m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del 1320 ae; amb coexist\xc3\xa8ncia de la cacera i recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, juntament amb pr\xc3\xa0ctiques agr\xc3\xadcoles i terrisseria durant el per\xc3\xadode cultural Herrera.\n_START_SECTION_\nSan Agust\xc3\xadn i Tierradentro\n_START_PARAGRAPH_\nLa cultura San Agust\xc3\xadn \xc3\xa9s t\xc3\xa8cnicament desconeguda, doncs el poble agustini\xc3\xa0 desaparegu\xc3\xa9 abans de l\'arribada dels espanyols. La Fuente de Lavapatas \xc3\xa9s una demostraci\xc3\xb3 de les habilitats escult\xc3\xb2riques de la cultura agustiniana, doncs est\xc3\xa0 situada sobre un congost i cont\xc3\xa9 piletes esculpides a la roca, envoltades de figures zoomorfes i antropomorfes._NEWLINE_El bosc de les Est\xc3\xa0tues \xc3\xa9s una \xc3\xa0mplia esplanada plena de les millors expressions monol\xc3\xadtiques i dolm\xc3\xa8niques. En aquesta esplanada s\'admira tant la senzillesa de certes est\xc3\xa0tues com la preocupaci\xc3\xb3 per l\'ornamentaci\xc3\xb3 i el detall d\'altres, figures zoomorfes, amplis tocats, figures de pedres amb al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 a l\'"Alter ego"._NEWLINE_D\'altra banda, la cultura de Tierradentro tamb\xc3\xa9 feu contribucions a l\'estatu\xc3\xa0ria i la terrisseria, per\xc3\xb2 aquesta s\'endins\xc3\xa0 m\xc3\xa9s en l\'assumpte de la vida i la mort. Els vestigis m\xc3\xa9s tangibles en s\xc3\xb3n els hipogeus que deixaren a Inz\xc3\xa1, Cauca, on quasi el 80% de la zona \xc3\xa9s controlada per un abric a nom del Poble Nasa, aparent descendent dels habitants de Tierradentro. En aquests resguards es parla una llengua pr\xc3\xb2pia que pot descendir de la parlada pels Tierradentro._NEWLINE_Els Tierradentro constru\xc3\xafen diverses classes de tombes, entre les quals algunes entren fins a vuit metres sota terra amb amplis salons ovalats o circulars a l\'entorn d\'una columna central. Aquests estan decorats amb figures zoomorfes i geom\xc3\xa8triques.\n_START_SECTION_\nEls tairones\n_START_PARAGRAPH_\nEls tairones poblaren la zona m\xc3\xa9s septentrional de Col\xc3\xb2mbia, exactament a la Serra Nevada de Santa Marta, on els pobles estaven comunicats per una xarxa de camins de pedra, i les cases eren de forma circular, sense finestres i amb teulades de palma de muntanya. Els tairones formaven una autarquia doncs els seus territoris comprenien diversos pisos t\xc3\xa8rmics. Aix\xc3\xb2 els permet\xc3\xa9 una dieta variada, en la qual a m\xc3\xa9s de cereals, consumien chicha i arepa. Per endolcir les begudes, usaven mel, que produ\xc3\xafen en ruscs fets per ells. En l\'\xc3\xa0mbit fruiter, sobre\xc3\xafx la producci\xc3\xb3 d\'hortalisses, Annona muricata, pinya, alvocat i guaiaba. La seua principal font proteica era el peix obtingut del comer\xc3\xa7 amb altres pobles que vivien a prop de la mar._NEWLINE_Cada ciutat gran (uns 1.000 habitants) solia tenir un cacic, figura amb poques atribucions divines, que dins els l\xc3\xadmits de la seua ciutat complia funcions cerimonials, executives i judicials. Les institucions  uniformes de la naci\xc3\xb3 Tairona eren els sacerdots; respectats i fins i tot venerats, malgrat mancar d\'autoritat executiva, influenciaven notablement en les decisions dels consells i regien la vida dels habitants sota els preceptes dels d\xc3\xa9us. Les ciutats tamb\xc3\xa9 aportaven guerrers, a c\xc3\xa0rrec de consells formats per representants dels cacics de cada ciutat. En acabar l\'entrenament, els soldats eren anomenats manicatos._NEWLINE_La llengua dels tairones, el tairona, pertanyia a les lleng\xc3\xbces txibtxa, de les quals tamb\xc3\xa9 eren membres els muisques. Per aix\xc3\xb2, entre els muisques i els tairones hi havia lla\xc3\xa7os culturals, i les relacions entre ells eren m\xc3\xa9s fluides que en comparaci\xc3\xb3 amb altres com els Quimbaya. Quant als seus mites i tradicions, els tairones adoraven diversos d\xc3\xa9us, tot i que poc se\'n sap, ja que no tenien llengua escrita i els cronistes de la col\xc3\xb2nia no es van endinsar a la serra. Els koguis i altres tribus, per\xc3\xb2, encara coneixen els mites cosmog\xc3\xb2nics de la seua cultura._NEWLINE_A l\'\xc3\xa0rea de l\'orfebreria, els tairones coneixien t\xc3\xa8cniques com la cera perduda i l\'\xc3\xbas de la tumbaga. Tamb\xc3\xa9 practicaven l\'habilitat d\'usar plomes per a adornar-se en les festes._NEWLINE_L\'oc\xc3\xa0s de la naci\xc3\xb3 Tairona comen\xc3\xa7\xc3\xa0 amb l\'arribada de Rodrigo de Bastidas, el 1528, a la zona on habitaven, i al 1550 ja havien estat exterminats en un ampli percentatge. Entre els supervivents, alguns se\'n refugiaren a les zones m\xc3\xa9s altes de la muntanya, i altres formaren part del proc\xc3\xa9s de mestissatge. Aquells que restaren a les parts altes de la serra encara sobreviuen, i formen els pobles Kogui, Arhuac i Wiwa.\n_START_SECTION_\nEls muisques\n_START_PARAGRAPH_\nAl 1537, any de l\'arribada dels invasors a l\'altipl\xc3\xa0 cundiboyacence, els muisques devien ser prop d\'1 mili\xc3\xb3, organitzats en 56 tribus. Era una cultura amb una estructura politicoadministrativa caciquista, coneguda com a Confederaci\xc3\xb3 muisca, amb un sistema uniforme de camins, llengua, imposts, religi\xc3\xb3 i lleis. N\'hi havia dues grans confederacions: la del zipa de Bacat\xc3\xa1 (Bogot\xc3\xa0) i la del zaque d\'Hunza, i Funza era la capital de la confederaci\xc3\xb3 de Bacat\xc3\xa1. Cada poblat membre de la confederaci\xc3\xb3 pagava tribut al governant muisca (zipa o zaque) a canvi de protecci\xc3\xb3 i mercat per als seus productes. A m\xc3\xa9s tenien normes de control social i conviv\xc3\xa8ncia com el codi de Nemequene._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 era tasca del governant la formaci\xc3\xb3 dels guerrers o g\xc3\xbcecha: els muisques s\'organitzaven en forma d\'ex\xc3\xa8rcit, doncs depenien directament dels grans senyors. En temps de guerra tots els uzaques, o senyors menors, es reunien amb el governant i hi prenien decisions._NEWLINE_La contribuci\xc3\xb3 dels muisques a la cultura colombiana \xc3\xa9s potser la m\xc3\xa9s important. En destaquen jocs com el tejo (turmequ\xc3\xa9), inventat pels muisques, i al qual els espanyols li agregaren el detall de la p\xc3\xb3lvora. La mitologia muisca ha transcendit perqu\xc3\xa8 Bogot\xc3\xa0 s\'institu\xc3\xad com a capital del Nou Regne de Granada, i molts cronistes s\'hi assentaren. Segons els muisques, entre els seus d\xc3\xa9us, els m\xc3\xa9s importants eren Sua (el Sol), a qui erigiren el temple de Sugamuxi o Suamox (Sogamoso). Chia (la Lluna), i el seu temple al poble que hui porta aquest nom, \xc3\xa9s el segon en ordre d\'import\xc3\xa0ncia. Altres personatges com Botxica no eren d\xc3\xa9us sin\xc3\xb3 herois. A m\xc3\xa9s, els muisques s\xc3\xb3n la naci\xc3\xb3 que origin\xc3\xa0 la llegenda d\'"El Daurat"._NEWLINE_Eren els \xc3\xbanics productors de maragdes; monopolitzaren la mineria del coure, el carb\xc3\xb3 vegetal i mineral, i controlaven les mines de sal de Nemoc\xc3\xb3n, Zipaquir\xc3\xa1 i Tausa. Les maragdes, la sal i el coure, necessaris per fabricar joies, les canviaven amb els pijaos i els panches, que vivien al sud; en bescanvi, aquests els donaven or, que tenien en abund\xc3\xa0ncia. Els boscs eren p\xc3\xbablics, igual que les llacunes, els erms i les ribes dels rius. A Bacat\xc3\xa1, Chocont\xc3\xa1 i Hunza s\'establiren tres grans mercats. Les fonts salades estaven envoltades de forns, que podien ser usats per tots per evaporar l\'aigua i obtenir sal gemma. El seu mecanisme de redistribuci\xc3\xb3 funcion\xc3\xa0 paral\xc2\xb7lelament al sistema de bescanvi. Els cacics captaven els excedents productius pels tributs, i en redistribu\xc3\xafen una part entre la poblaci\xc3\xb3 amb un fons de consum com\xc3\xba.\n_START_SECTION_\nEls quimbayes\n_START_PARAGRAPH_\nEls quimbayes vivien a la zona de l\'actual Eix cafeter, sobretot al Quind\xc3\xado. S\xc3\xb3n famosos per la seua habilitat de construcci\xc3\xb3 amb bambus\xc3\xb2idies, l\'orfebreria i els seus guerrers. Vivien en barraques rodones de bamb\xc3\xba amb sostres de palma, i foren els creadors del poporo quimbaya i el tresor dels Quimbayes._NEWLINE_Els quimbayes practicaven el m\xc3\xa8tode de tala i crema, que era compensat amb la sembra de guaduals, que a m\xc3\xa9s de ser font de fusta, conservaven l\'aigua i restablien els nutrients de la terra. Tamb\xc3\xa9 augmentaren la rotaci\xc3\xb3 de conreus, i eren experts a fer terrasses a les zones m\xc3\xa9s costeres, aix\xc3\xad evitaven l\'erosi\xc3\xb3. Els conreus m\xc3\xa9s comuns eren els de dacsa, xirivia, fesol, pita i iuca. D\'altra banda, recol\xc2\xb7lectaven fruites i baies, sobretot de guama, pithaya, guaiaba, alvocat i abiu. A m\xc3\xa9s recollien bresques silvestres per extreure\'n mel, que consumien verge, i tamb\xc3\xa9 en treien cera, que usaven per fer peces d\'or amb la t\xc3\xa8cnica de model a la cera perduda._NEWLINE_Els quimbayes eren ca\xc3\xa7adors de tapirs, didelfimorfs, ossos formiguers i les preuades paques i c\xc3\xa9rvols. Tamb\xc3\xa9 perseguien guacamais, als quals plomaven, per usar les plomes com a decoraci\xc3\xb3._NEWLINE_Les fonts salades de Consota, Cori, Coinza i Caramanta, les monopolitzaren els quimbayes, que controlaven el comer\xc3\xa7 del mineral a la zona de l\'oest de la serralada Central. Aquesta salmorra s\'evaporava per extraure\'n la sal que usaven tamb\xc3\xa9 per a la barata.\n_START_SECTION_\nEls Zen\xc3\xbas\n_START_PARAGRAPH_\nEn els actuals departaments de Sucre i C\xc3\xb3rdoba, hi hagu\xc3\xa9 un poble anomenat zen\xc3\xba, que hi establ\xc3\xad un govern centralitzat amb tres grans cacics: el de Panzen\xc3\xba, el de Zenufana i la gran Cacica de Finzen\xc3\xba. Les ciutats eren interdependents: Mexi\xc3\xb3n, que rondava els 25.000 habitants, en la seva majoria teixien cistelles, barrets, viseres, motxilles, tapalls, mantes, hamaques i altres utensilis. Les motxilles i tapalls eren de cot\xc3\xb3, que recollien, filaven, teixien i tenyien. Yapel, una mica m\xc3\xa9s gran que Mexi\xc3\xb3n, amb uns 30.000 habitants, era la ciutat de la terrisseria: hi fabricaven quasi tots els articles de fang del Pa\xc3\xads Zen\xc3\xba. Finzen\xc3\xba era la capital del pa\xc3\xads i tenia al voltant de 70.000 habitants. A m\xc3\xa9s de ser el centre de la vida administrativa i resid\xc3\xa8ncia de la gran cacica dels zen\xc3\xbas, era el centre productor de l\'or zen\xc3\xba, doncs el riu Sin\xc3\xba li donava el mineral._NEWLINE_La interdepend\xc3\xa8ncia de les ciutats es donava en l\'exportaci\xc3\xb3 i importaci\xc3\xb3 dels seus productes; cap no n\'era autosuficient, i aix\xc3\xb2 garant\xc3\xad l\'estabilitat territorial zen\xc3\xba. Aix\xc3\xad i tot, cada zona tenia els seus espais d\'agricultura que explotava independentment, i els poblats de les zones lim\xc3\xadtrofes controlaven la circulaci\xc3\xb3 de b\xc3\xa9ns._NEWLINE_Els zen\xc3\xbas aprofitaven el temps sec per cavar canals que drenaren l\'aigua; doncs, a m\xc3\xa9s de les freq\xc3\xbcents pluges, la terra dels zen\xc3\xbas era regada per cabalosos rius: el riu Sin\xc3\xba i la seua conca aix\xc3\xad com el Cauca i els afluents. Els zen\xc3\xbas constru\xc3\xafren una xarxa intricada de canals que unia les quatre ciutats i els pobles. Se sap que els zen\xc3\xbas constru\xc3\xafren una xarxa secund\xc3\xa0ria de camins que vorejaven les muntanyes i les zones altes de les planes per connectar les ciutats i el camp durant les sequeres i les inundacions. A la zona de la depressi\xc3\xb3 momposina es conserva el sistema hidr\xc3\xa0ulic zen\xc3\xba.\n_START_SECTION_\nCultura calima\n_START_PARAGRAPH_\nLa cultura calima \xc3\xa9s com els arque\xc3\xb2legs han denominat l\'assentament hum\xc3\xa0 que pobl\xc3\xa0 la zona d\'influ\xc3\xa8ncia dels rius Dagua, Calima i San Juan al departament de la Vall del Cauca, que habitaren entre l\'holoc\xc3\xa9 i el s. XV. De les excavacions efectuades al lloc s\'han trobat utensilis, terrissa, orfebreria i tombes que denoten una gran activitat d\'un poble que se situa dins de la fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica carib._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria calima inclou diferents per\xc3\xadodes, entre els quals hi ha la cultura yotoco, que es pot considerar l\'evoluci\xc3\xb3 de la m\xc3\xa9s antiga cultura ilama, i les seves cer\xc3\xa0miques daten de fa 3.500 a 2.000 anys._NEWLINE_L\'acidesa del s\xc3\xb2l de la zona ha evitat que es troben restes \xc3\xb2ssies dels antics habitants ilames o yotocos. Tot el que sabem se n\'ha d\'obtenir de restes arqueol\xc3\xb2giques cer\xc3\xa0miques, t\xc3\xa8xtils i metal\xc2\xb7l\xc3\xbargiques.\n_START_SECTION_\nCultura nari\xc3\xb1o\n_START_PARAGRAPH_\nVisqueren al Mass\xc3\xads colombi\xc3\xa0, a la banda occidental, un altipl\xc3\xa0 accidentat, situat a m\xc3\xa9s de 3.000 metres d\'altitud, proper a la frontera amb l\'Equador; foren exterminats per l\'expedici\xc3\xb3 de Sebasti\xc3\xa1n de Belalc\xc3\xa1zar; la seua terrisseria era propera als patrons art\xc3\xadstics dels inques._NEWLINE_L\'altipl\xc3\xa0 en aquesta part de la serralada t\xc3\xa9 s\xc3\xb2ls f\xc3\xa8rtils, formats a partir de cendres volc\xc3\xa0niques. En aquesta zona hi ha els volcans: Chiles, Cumbal, Azufral, Galeras, Do\xc3\xb1a Juana, Patascoy. El paisatge \xc3\xa9s ondat, amb llomes baixes alternades amb foies._NEWLINE_S\'hi han definit dos complexos cer\xc3\xa0mics diferents. Capul\xc3\xad es troba datat a partir del s. XII\xc2\xa0de, i Piartal-Tuza, entre el s. VII i XVI\xc2\xa0de. Les troballes de Capul\xc3\xad apareixen al municipi d\'Ipiales. Els enterraments s\xc3\xb3n molt fondos, de 22 a 40 m de pou vertical red\xc3\xb3 i cambres laterals, individuals o col\xc2\xb7lectives. Els cossos es col\xc2\xb7loquen estesos sobre estores teixides amb fibres vegetals. Els recipients funeraris difereixen not\xc3\xb2riament dels atuells de cer\xc3\xa0mica d\'\xc3\xbas quotidi\xc3\xa0, doncs s\xc3\xb3n treballats finament i decorats amb pintures negatives negre/roig. Hi predominen els motius geom\xc3\xa8trics. Les peces m\xc3\xa9s comunes s\xc3\xb3n copes de pedestal alt amb moltes formes, i n\'hi ha copes dobles i triples. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n comuns els atuells globulars decorats amb figures d\'animals a la vora. En les tombes del conjunt Capul\xc3\xad hi ha tamb\xc3\xa9 destrals de pedra polida sense traces d\'\xc3\xbas. \xc3\x89s freq\xc3\xbcent trobar tamb\xc3\xa9 caragols marins de la costa del Pac\xc3\xadfic._NEWLINE_D\'altra banda, el coneixement que es t\xc3\xa9 del conjunt Piartal-Tuza \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s complet que en el cas de Capul\xc3\xad. El territori que mostra restes d\'aquesta \xc3\xa8poca \xc3\xa9s ampli, i s\'hi han efectuat recerques formals. Els vestigis trobats estan datats d\'entre els s. VII i XVI.\n_START_SECTION_\nCultura tumaco\n_START_PARAGRAPH_\nVisqueren entre el s. VII ae i el s. IV, a les planes inundables i als manglars de la costa del Pac\xc3\xadfic, societats de llauradors, pescadors, recol\xc2\xb7lectors de fruits marins i ca\xc3\xa7adors que treballaren els metalls. Al s. XVIII Juan de Santa Gertrudis identific\xc3\xa0 les primeres peces de la que seria anomenada cultura tumaco. L\'\xc3\xa0rea d\'influ\xc3\xa8ncia s\'est\xc3\xa9n tamb\xc3\xa9, a m\xc3\xa9s del departament de Nari\xc3\xb1o, a les prov\xc3\xadncies d\'Esmeraldas i Manab\xc3\xad a Equador._NEWLINE_Ve\xc3\xafns de la cultura nari\xc3\xb1o, hi tenen, per\xc3\xb2, importants difer\xc3\xa8ncies: s\'especialitzaren en terrisseria, ricament decorada. La cultura tumaco fou definida inicialment per les troballes d\'alguns conjunts cer\xc3\xa0mics trets del seu context. En realitat representen un conjunt de diverses cultures en un per\xc3\xadode de 2.500 anys. La costa de l\'oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic de Col\xc3\xb2mbia \xc3\xa9s encara, al comen\xc3\xa7ament del s. XXI, quasi inexplorada.\n_START_SECTION_\nAltres cultures i tribus\n_START_PARAGRAPH_\nEls pobles Calamar\xc3\xad, Carrex, Bahaire, Cospique, Mocan\xc3\xa1, que vivien en la zona que hui ocupa Cartagena d\'\xc3\x8dndies, en poblaven l\'actual centre hist\xc3\xb2ric, a l\'illa de Terra Bomba, l\'illa de Bar\xc3\xba, i l\'actual zona industrial de Mamonal, respectivament. Foren exterminades despr\xc3\xa9s de la batalla de Yurbaco (Turbaco), tamb\xc3\xa9 anomenada de Guazabara, per l\'invasor espanyol Pedro de Heredia.\n_START_SECTION_\nRelacions interculturals\n_START_PARAGRAPH_\nL\'idioma muisca pertanyia a les lleng\xc3\xbces txibtxa, la qual cosa permetia als muisques mantenir relacions amb els bar\xc3\xads, i els tairones, membres d\'aquest mateix grup ling\xc3\xbc\xc3\xadstic._NEWLINE_Algunes t\xc3\xa8cniques dels muisques s\'exportaren a la cultura tairona, tot i que als tairones tamb\xc3\xa9 se\'ls considera exportadors de t\xc3\xa8cniques d\'orfebreria i filats. La majoria d\'obres muisques semblen tosques i mal acabades, tot i que la qualitat de l\'or era superior, i les tairones n\'eren t\xc3\xa8cnicament perfectes. Els muisques, en aprendre la t\xc3\xa8cnica de la cera perduda, milloraren l\'est\xc3\xa8tica de les seues obres, i pr\xc3\xa0cticament abandonaren el m\xc3\xa8tode del repussat directe, que a m\xc3\xa9s d\'inexacte restava vida \xc3\xbatil a la pe\xc3\xa7a, perqu\xc3\xa8 n\'augmentava el risc d\'esquarterar-se i tamb\xc3\xa9 restringia les obres a l\xc3\xa0mines, ja que repussar sobre l\'or brut \xc3\xa9s quasi impossible. Els tairones, en aprendre m\xc3\xa8todes com la immersi\xc3\xb3 de la pe\xc3\xa7a en aigua, milloraren la qualitat del material i la bellesa de l\'ornament._NEWLINE_Els tairones inventaren la rebosteria, doncs la dacsa de Serra Nevada era massa dura per menjar, i pastant-la era m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de coure. Aquesta t\xc3\xa8cnica fou despr\xc3\xa9s millorada per la cultura zen\xc3\xba, els territoris de la qual eren millors per al conreu de la dacsa; actualment es considera que els departaments de C\xc3\xb3rdoba i Sucre (zona de influ\xc3\xa8ncia zen\xc3\xba) s\xc3\xb3n els creadors d\'aquesta recepta.'