b'\n_START_ARTICLE_\nPer\xc3\xadode cartagin\xc3\xa8s al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nLa conquesta cartaginesa\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Primera Guerra p\xc3\xbanica, el 241 aC, Cartago havia esgotat els seus recursos econ\xc3\xb2mics, i el 236 aC la revolta dels seus mercenaris va ser aprofitada per Roma per a dominar Sardenya i C\xc3\xb2rsega. Am\xc3\xadlcar Barca va dirigir llavors les seves esperances a la dominaci\xc3\xb3 d\'Hisp\xc3\xa0nia (237 aC). No fou dif\xc3\xadcil i per una pol\xc3\xadtica de for\xc3\xa7a i de cooperaci\xc3\xb3 amb molts matrimonis mixtos, aviat es va establir el domini cartagin\xc3\xa8s a bona part de la pen\xc3\xadnsula (237-229 aC)._NEWLINE_Polibi diu que Am\xc3\xadlcar Barca despr\xc3\xa9s de la guerra fou enviat amb un ex\xc3\xa8rcit a Hisp\xc3\xa0nia; en canvi, Diodor de Sic\xc3\xadlia i Appi\xc3\xa0 diuen que es va barrejar amb intrigues del partit popular contra el partit aristocr\xc3\xa0tic i que per escapar a la persecuci\xc3\xb3 dels arist\xc3\xb2crates que li recriminaven la seva conducta a Sic\xc3\xadlia, va anar a Hisp\xc3\xa0nia. Appi\xc3\xa0 i Zonaras diuen expressament que va anar a Hisp\xc3\xa0nia sense autoritzaci\xc3\xb3 del govern i que els seus actes foren despr\xc3\xa9s ratificats a causa dels seus \xc3\xa8xits i per la influ\xc3\xa8ncia del seu gendre \xc3\x80sdrubal, cap del partit popular a Cartago, que havia guanyat molts adherents en rebre finan\xc3\xa7ament des d\'Hisp\xc3\xa0nia amb les riqueses obtingudes per Am\xc3\xadlcar. No es pot assegurar res, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que se sap que Am\xc3\xadlcar era partidari del partit popular mentre que el general Hann\xc3\xb3 era el cap dels arist\xc3\xb2crates, i que va fer alian\xc3\xa7a matrimonial i pol\xc3\xadtica amb Asdr\xc3\xbabal. En general, es pensa que Barca volia crear un imperi a Hisp\xc3\xa0nia tant per raons econ\xc3\xb2miques com estrat\xc3\xa8giques, ja que Cartago necessitava amb urg\xc3\xa8ncia obtenir metalls preciosos perqu\xc3\xa8 les seues arques havien quedat buides despr\xc3\xa9s de la guerra; a m\xc3\xa9s, li calia reclutar mercenaris hispans per als seus minvats ex\xc3\xa8rcits i, sobretot, el control militar de la pen\xc3\xadnsula era absolutament imprescindible, a fi que Cartago pogu\xc3\xa9s frenar la penetraci\xc3\xb3 romana. Personalment, compensava la p\xc3\xa8rdua de Sic\xc3\xadlia i esperava obtenir riqueses per fer com m\xc3\xa9s aviat millor la guerra de revenja contra Roma. Per\xc3\xb2 una facci\xc3\xb3 del senat cartagin\xc3\xa8s era contr\xc3\xa0ria a l\'expansi\xc3\xb3, i proposava l\'alternativa d\'intensificar l\'explotaci\xc3\xb3 dels recursos naturals de les terres africanes. Sembla que Barca va reclutar un nou ex\xc3\xa8rcit a Num\xc3\xaddia, i va organitzar una expedici\xc3\xb3 a Hisp\xc3\xa0nia sota la seva responsabilitat._NEWLINE_Quan Am\xc3\xadlcar va arribar a Hisp\xc3\xa0nia nom\xc3\xa9s Gades i algunes altres petites col\xc3\xb2nies fen\xc3\xadcies estaven en l\'\xc3\xb2rbita de Cartago i estenien la seva influ\xc3\xa8ncia pel sud del pa\xc3\xads. Amb el seu ex\xc3\xa8rcit mercenari, i m\xc3\xa9s tard amb soldats pagats o reclutats al lloc, Am\xc3\xadlcar va dominar tribus i ciutats, combinant la diplom\xc3\xa0cia i la guerra. Les riques mines de plata a la part del pa\xc3\xads que va sotmetre li va donar la riquesa que necessitava, complementada amb el bot\xc3\xad de guerra i les contribucions dels sotmesos. Despr\xc3\xa9s de la popularitat entre el poble i el partit patri\xc3\xb2tic, adquirida a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del seu \xc3\xa8xit, els seus adversaris no van poder impedir que arrib\xc3\xa9s a ser pr\xc3\xa0cticament un dictador i tots els esfor\xc3\xa7os humans i econ\xc3\xb2mics de Cartago es dirigiren cap a un \xc3\xbanic objectiu: la conquesta d\'Hisp\xc3\xa0nia. Va fundar una ciutat destinada a esdevenir la capital cartaginesa d\'Hisp\xc3\xa0nia en un lloc anomenat Cap Blanc (\xe1\xbc\x8c\xce\xba\xcf\x81\xce\xb1 \xce\x9b\xce\xb5\xcf\x85\xce\xba\xce\xae), per\xc3\xb2 aquesta fou substitu\xc3\xafda despr\xc3\xa9s per Cartago Nova. Tamb\xc3\xa9 se li atribueix que va fundar la ciutat de Barcino, l\'actual Barcelona._NEWLINE_Am\xc3\xadlcar Barca va morir el 229 aC i va deixar el poder al seu gendre Asdr\xc3\xbabal, que va seguir les passes del seu sogre fins al 221 aC, en qu\xc3\xa8 fou assassinat; llavors el va succeir Ann\xc3\xadbal quan ja els romans havien quedat lliures de l\'amena\xc3\xa7a dels gals que fins llavors els havia tingut ocupats. Asdr\xc3\xbabal i Roma van establir el tractat de l\'Ebre, que establia que el riu Ebre seria el l\xc3\xadmit de la zona d\'influ\xc3\xa8ncia de cada part (228 aC). El tractat que va posar fi a la Primera Guerra p\xc3\xbanica; establia, aix\xc3\xb2 no obstant, que els aliats de cada part no podrien ser molestats per l\'altra, i segons Tit Livi la mateixa garantia es va afegir al tractat del 228 aC per la pres\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s al sud de l\'Ebre de la ciutat d\'Arse (Sagunt), com a ciutat lliure; en canvi, Polibi no ho esmenta. En tot cas, Ann\xc3\xadbal va posar setge a Sagunt i els romans ho van fer servir de pretext per a iniciar la guerra en la qual els romans van conquerir part de la pen\xc3\xadnsula.\n_START_SECTION_\nAntecedents de la Segona Guerra p\xc3\xbanica\n_START_PARAGRAPH_\nEl tractat de l\'Ebre (226 aC), signat entre Cartago i la Rep\xc3\xbablica de Roma establia el riu Ebre com la frontera entre els dos poders. El 219 aC Roma, tement la for\xc3\xa7a d\'Ann\xc3\xadbal a Ib\xc3\xa8ria, va establir una alian\xc3\xa7a amb la ciutat edetana d\'Arse (l\'actual Sagunt), que es va transformar en protectorat. Ann\xc3\xadbal ho va entendre com un trencament del tractat i assetj\xc3\xa0 la ciutat, que deman\xc3\xa0 ajuda a Roma, que es limit\xc3\xa0 a exigir-li a Ann\xc3\xadbal que retir\xc3\xa9s el seu ex\xc3\xa8rcit. Despr\xc3\xa9s de vuit mesos de setge, Arse finalment caigu\xc3\xa9 el 218 aC. Roma, immediatament, declar\xc3\xa0 la guerra a Cartago._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la guerra de desgast que havia suposat la Primera Guerra p\xc3\xbanica tots dos contendents havien quedat exhausts. Per\xc3\xb2 la pitjor part se l\'havien portat els cartaginesos, que no sols havien patit \xc3\xa0mplies p\xc3\xa8rdues econ\xc3\xb2miques fruit de la interrupci\xc3\xb3 del seu comer\xc3\xa7 mar\xc3\xadtim, sin\xc3\xb3 que havien hagut d\'acceptar unes costoses condicions de rendici\xc3\xb3. Al costat d\'aix\xc3\xb2, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s d\'haver de renunciar a qualsevol aspiraci\xc3\xb3 sobre Sic\xc3\xadlia, van haver de pagar als seus enemics una indemnitzaci\xc3\xb3 de 3.200 talents de plata. _NEWLINE_En aquesta decisi\xc3\xb3 de rendici\xc3\xb3, va ser clau la pressi\xc3\xb3 dels grans oligarques cartaginesos (al cap se\'n trobava Hann\xc3\xb3 el Gran), que abans que res desitjaven la fi de la guerra per reprendre les seves activitats comercials. Altres importants figures p\xc3\xbaniques, en canvi, consideraven que la rendici\xc3\xb3 havia estat prematura, especialment tenint en compte que Cartago mai havia sabut explotar la seva superioritat naval, i que la conducci\xc3\xb3 de la guerra havia millorat ostensiblement des que l\'estrateg Am\xc3\xadlcar Barca havia assumit el comandament de les operacions a Sic\xc3\xadlia. A m\xc3\xa9s, consideraven abusives i deshonroses les condicions de l\'armistici imposades per Roma. _NEWLINE_Per agreujar la ja enrarida situaci\xc3\xb3, els oligarques, que dominaven el senat cartagin\xc3\xa8s, es van negar a pagar a les tropes mercen\xc3\xa0ries que havien tornat des de Sic\xc3\xadlia, i que estaven estacionades al voltant de la ciutat. La nova malaptesa va costar el setge no sols de Cartago sin\xc3\xb3 la presa d\'altres enclavaments p\xc3\xbanics, com \xc3\x9atica, i nom\xc3\xa9s una magn\xc3\xadfica campanya d\'Am\xc3\xadlcar va aconseguir acabar amb els mercenaris rebels i amb els libiofenicis de l\'interior que s\'havien sumat a la revolta. _NEWLINE_Cartago necessitava una gran soluci\xc3\xb3 per a millorar la seva debilitada economia; despr\xc3\xa9s de rebre un cop dur amb la p\xc3\xa8rdua de Sic\xc3\xadlia, les seves finances es van afeblir. La soluci\xc3\xb3, la portaria Am\xc3\xadlcar Barca i els seus seguidors, que van organitzar una expedici\xc3\xb3 militar per obtenir les riqueses de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica. Els pobles de la zona meridional d\'Hisp\xc3\xa0nia van ser sotmesos per Am\xc3\xadlcar. Despr\xc3\xa9s de la seva mort, el seu gendre \xc3\x80sdrubal pren el comandament. \xc3\x80sdrubal estableix aliances amb les tribus de l\'est de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica gr\xc3\xa0cies a les seves habilitats diplom\xc3\xa0tiques. Funda Cartago Nova (actual Cartagena) i situa la frontera al riu Ebre. Va ser assassinat en el 221 aC, despr\xc3\xa9s del qual es nomena An\xc3\xadbal Barca cabdill cartagin\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nLa campanya d\'Ann\xc3\xadbal\n_START_PARAGRAPH_\nAnn\xc3\xadbal canvia la pol\xc3\xadtica d\'\xc3\x80sdrubal. Els conflictes entre els turbolitans (aliats de Cartago) i Sagunt (aliat de Roma), empenyen les dues pot\xc3\xa8ncies a un guerra inevitable. El 220 aC, gr\xc3\xa0cies a l\'\xc3\xbas de la seva cavalleria i d\'elefants derrota una coalici\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s de 100.000 carpetans, vacceus i olcades a la rodalia del riu Tajo. Les ciutats d\'aquests pobles s\xc3\xb3n destru\xc3\xafdes i sotmeses a tributs de persones i esp\xc3\xa8cies. Reobre les hostilitats amb els romans conquerint el 219 aC la ciutat de Sagunt, que era aliada de Roma per\xc3\xb2 estava en els l\xc3\xadmits d\'influ\xc3\xa8ncia cartaginesa. Aquest \xc3\xa9s l\'inici de la Segona Guerra p\xc3\xbanica. _NEWLINE_Un cop dominada Arse, Ann\xc3\xadbal, amb un gran ex\xc3\xa8rcit, travess\xc3\xa0 els Pirineus i els Alps seguint una ruta molt discutida en els detalls, evitant les grans poblacions d\'Emporion i Mass\xc3\xa0lia. Penetr\xc3\xa0 a It\xc3\xa0lia, esquivant l\'ex\xc3\xa8rcit que els romans van enviar contra ell a Arles, i va travessar els Alps seguint un cam\xc3\xad mostrat pels bois, afrontant les dificultats del clima i el terreny, les t\xc3\xa0ctiques de guerrilla de les tribus locals i les dificultats de dirigir un ex\xc3\xa8rcit amb diferents lleng\xc3\xbces i \xc3\xa8tnies, en una de les maniobres militars m\xc3\xa9s agosarades de la hist\xc3\xb2ria, en la qual va perdre 20.000 soldats._NEWLINE_Els cartaginesos no podien enfrontar-se als romans per mar, donada la superioritat naval d\'aquests \xc3\xbaltims. Sabent aix\xc3\xb2, parteixen des d\'Hispania cap a It\xc3\xa0lia travessant els Alps. An\xc3\xadbal va conduir un ex\xc3\xa8rcit de 70.000 nord-africans i ibers a trav\xc3\xa9s del sud de Fran\xc3\xa7a (la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia Narbonense) i va creuar els Alps a l\'hivern. La seva invasi\xc3\xb3 d\'It\xc3\xa0lia es va produir per sorpresa. No havia constru\xc3\xaft una flota i es creia impossible que pogu\xc3\xa9s creuar la serralada. Certament, les baixes van ser importants, tant que van afectar tamb\xc3\xa9 els seus elefants de guerra, dels quals nom\xc3\xa9s van sobreviure tres. No obstant aix\xc3\xb2, a la primavera va arribar al nord d\'It\xc3\xa0lia amb un ex\xc3\xa8rcit de 26.000 efectius, sotmetent la tribu dels taurinii i prenent sense lluita la seva capital, Tor\xc3\xad. _NEWLINE_Les tropes de suport (70 quinquerrems) enviades des de Cartago van ser interceptades per una flota romana de 120 quinquerrems i es van haver de retirar. Ja en s\xc3\xb2l itali\xc3\xa0, aconsegu\xc3\xad una gran vict\xc3\xb2ria en la Batalla de Tr\xc3\xa8bia gr\xc3\xa0cies al poder de la seva cavalleria, que va obligar els romans a evacuar la Llombardia, i va afegir gals i l\xc3\xadgurs del nord d\'It\xc3\xa0lia a la for\xc3\xa7a expedicion\xc3\xa0ria. Tot seguit, els cartaginesos van acampar les tropes per passar l\'hivern, i avan\xc3\xa7ar cap al sud a la primavera. Per\xc3\xb2 el suport dels gals s\'havia refredat. _NEWLINE_Els romans, al comandament de Publi Corneli Escipi\xc3\xb3, van intentar atacar quan encara no estava preparat, per\xc3\xb2 un destacament de genets n\xc3\xbamides al comandament de Maharbal els va rebutjar en una escaramussa a la vora del riu Ticino. Escipi\xc3\xb3, que havia resultat ferit en l\'enfrontament, es va salvar gr\xc3\xa0cies al valor del seu fill de 17 anys (el futur Escipi\xc3\xb3 l\'Afric\xc3\xa0); es va retirar a Piacenza, defensant el pas del riu Po en aquella al\xc3\xa7ada. Ann\xc3\xadbal va travessar el riu aig\xc3\xbces amunt de Piacenza, dirigint-se a la seva trobada, i oferint batalla als romans en arribar a la ciutat. Escipi\xc3\xb3, comprenent la superioritat de la cavalleria cartaginesa, va rebutjar la batalla i, sorpr\xc3\xa8s per la defecci\xc3\xb3 d\'un contingent gal aliat, va decidir retirar-se de matinada a l\'altre costat del riu Tr\xc3\xa8bia, esperant l\'arribada del segon ex\xc3\xa8rcit consular, al comandament de Tiberi Semproni Long. Aquest va imposar el seu criteri d\'entaular combat de forma imminent amb l\'ex\xc3\xa8rcit p\xc3\xbanic, desoint els prudents consells d\'Escipi\xc3\xb3 contra aquesta mesura. _NEWLINE_El 217 aC, les tropes van avan\xc3\xa7ar per la ruta m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida cap a la It\xc3\xa0lia central, a la vora del riu Arno, una ruta d\'aiguamolls crescuts en aquesta \xc3\xa8poca. Va creuar els Apenins sense oposici\xc3\xb3, per\xc3\xb2 va perdre gran part de l\'ex\xc3\xa8rcit. Amb l\'ex\xc3\xa8rcit de Gai Flamini com a \xc3\xbaniques forces romanes, va provocar que aquest el persegu\xc3\xads fins que el va emboscar en la Batalla del llac Trasim\xc3\xa8, on Ann\xc3\xadbal va destruir l\'ex\xc3\xa8rcit de Flamini. Per\xc3\xb2, en contra de l\'opini\xc3\xb3 dels seus generals, no va atacar Roma, que semblava inexpugnable._NEWLINE_Ann\xc3\xadbal va disposar un cos de genets que van travessar el riu Tr\xc3\xa8bia i van atreure l\'atenci\xc3\xb3 de l\'ex\xc3\xa8rcit rom\xc3\xa0, el qual, havent travessat el riu gelat en ple, sense haver-se desdejunat i de manera temer\xc3\xa0ria, es van trobar de front amb l\'ex\xc3\xa8rcit p\xc3\xbanic, sec i prest per a la batalla. Aquesta va ser la Batalla del Tr\xc3\xa8bia, en qu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s 10.000 romans van poder escapar (d\'un ex\xc3\xa8rcit de 40.000 guerrers), mentre que les baixes d\'Ann\xc3\xadbal van ser escasses._NEWLINE_Els romans es van retirar, deixant a Anm\xc3\xadbal el control del nord d\'It\xc3\xa0lia. El suport dels gals i de les ciutats italianes no va ser l\'esperat, i molts terratinents romans van cremar la casa per evitar el saqueig (donant lloc indirectament al latifundisme posterior). Malgrat aquesta resist\xc3\xa8ncia, Ann\xc3\xadbal va ser capa\xc3\xa7 de refor\xc3\xa7ar el seu ex\xc3\xa8rcit fins a comptar amb 50.000 soldats. _NEWLINE_Temorosos per la seva derrota, els romans van nomenar com a dictador Quint Fabi M\xc3\xa0xim Berrug\xc3\xb3s. Fabius va decidir-se per una impopular guerra de fam, trencant les l\xc3\xadnies de subministrament p\xc3\xbaniques i mantenint les seves tropes a prop per\xc3\xb2 sense oferir batalla a camp obert. Fabius va decidir que el millor seria evitar noves batalles campals, a causa de la superioritat de la cavalleria cartaginesa. En lloc d\'aix\xc3\xb2, va intentar tallar la l\xc3\xadnia de subministraments d\'An\xc3\xadbal, devastant els camps de conreu i fustigant el seu ex\xc3\xa8rcit. Aquestes operacions s\xc3\xb3n ara conegudes com a t\xc3\xa0ctiques fabianes, i li van valer el sobrenom de Cunctator (\'alentidor\'). Aquestes t\xc3\xa0ctiques no tenien gran suport del poble, que desitjava un final r\xc3\xa0pid a la guerra, de manera que quan el comandant de la cavalleria, Minuci, va aconseguir una petita vict\xc3\xb2ria sobre els cartaginesos, va ser nomenat dictador igual que Fabi. No obstant aix\xc3\xb2, la conseg\xc3\xbcent divisi\xc3\xb3 de les forces romanes va fer possible que Ann\xc3\xadbal aconsegu\xc3\xads una vict\xc3\xb2ria total sobre Minuci; l\'ex\xc3\xa8rcit hagu\xc3\xa9s estat completament destru\xc3\xaft si Fabi no l\'hagu\xc3\xa9s salvat. Aix\xc3\xb2 va posar en evid\xc3\xa8ncia que les forces romanes no s\'havien d\'afeblir sent dividides, i que el sistema de la dictadura no era en si la soluci\xc3\xb3 al problema. Aix\xc3\xad que l\'any seg\xc3\xbcent va ser reempla\xc3\xa7at pels c\xc3\xb2nsols Emili i Terenci Varr\xc3\xb3 amb aquestes intencions. _NEWLINE_Ann\xc3\xadbal es dirig\xc3\xad cap al sud de la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica, arrasant tot al seu pas; seguit de prop per les tropes romanes, per passar l\'hivern a Gerunium. El 216 aC, veient que els romans no presentaven batalla, Ann\xc3\xadbal es decid\xc3\xad a passar a l\'ofensiva i va tallar tamb\xc3\xa9 els subministraments a Roma, assetjant la ciutat de Cannes, un punt clau, en qu\xc3\xa8 es va lluitar la Batalla de Cannes, amb el resultat d\'una altra humiliant derrota dels ex\xc3\xa8rcits romans, tot i el seu gran avantatge num\xc3\xa8ric._NEWLINE_Els romans excedien en nombre als cartaginesos per 36.000 soldats (en total eren 80.000 soldats d\'infanteria i 6.000 genets, segons Polibi), els cartaginesos, en nombre de 50.000, eren superiors en cavalleria (10.000 efectius). An\xc3\xadbal, en el transcurs de la Batalla de Cannes va permetre al centre de les seves tropes retirar-se, doblegant en forma de U, i aprofitant que la seva cavalleria, superior a la romana, va obligar aquesta \xc3\xbaltima a retirar-se de manera desordenada; va ser capa\xc3\xa7 d\'envoltar les legions i aniquilar-les per complet. Nom\xc3\xa9s van escapar 16.000 romans. En aquesta batalla, el c\xc3\xb2nsol Emili (avi del futur destructor de Cartago, Escipi\xc3\xb3 Emili\xc3\xa0), va perdre la vida, mentre que Terenci Varr\xc3\xb3 va fugir amb les restes de l\'ex\xc3\xa8rcit rom\xc3\xa0 derrotat. _NEWLINE_Aquesta batalla li va valer a An\xc3\xadbal una mica del suport que necessitava. Els tres anys seg\xc3\xbcents es van unir a la seva causa les ciutats de Capua, Siracusa (a Sic\xc3\xadlia) i T\xc3\xa0rent. Tamb\xc3\xa9 li va valer l\'alian\xc3\xa7a del rei Filip V de Maced\xc3\xb2nia el 217 aC, cosa que va donar comen\xc3\xa7ament a la Primera Guerra maced\xc3\xb2nica. La flota maced\xc3\xb2nica era, per\xc3\xb2, massa feble per a oposar-se a la romana, per la qual cosa no va poder facilitar-li suport directe a It\xc3\xa0lia. _NEWLINE_Havent apr\xc3\xa8s la lli\xc3\xa7\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de tres derrotes consecutives, els romans es van decantar per seguir la guerra de fam, practicant la t\xc3\xa0ctica de terra cremada. Les repetides crides d\'Ann\xc3\xadbal per obtenir nous refor\xc3\xa7os van ser menystingudes pels pol\xc3\xadtics cartaginesos, entre els quals dominava la idea de negociar la pau amb els romans, temorosos de perdre la gran font de recursos que significava Hisp\xc3\xa0nia. Aix\xc3\xad, incapa\xc3\xa7 de conquerir Roma, abandonat pels seus governants i desconfiant dels seus aliats, tot i que va obtenir altres vict\xc3\xb2ries, progressivament va anar reculant._NEWLINE_A Roma, despr\xc3\xa9s de tants desastres, es va estendre el p\xc3\xa0nic. Ja no hi havia fam\xc3\xadlia en qu\xc3\xa8 alg\xc3\xba no hagu\xc3\xa9s mort en combat. Es va pensar que Ann\xc3\xadbal atacaria immediatament la ciutat, de manera que es van prendre severes mesures per a la defensa, entre aquestes el reclutament general de tots els civils de m\xc3\xa9s de 17 anys d\'edat aptes per a les armes, aix\xc3\xad com la compra de 8.000 esclaus joves per part de l\'estat, amb la finalitat de formar 2 legions, i l\'\xc3\xbas de les armes custodiades com trofeus de guerra. Per evitar que Ann\xc3\xadbal s\'assabent\xc3\xa9s d\'aquestes disposicions, es va prohibir la sortida de la ciutat als civils. Gr\xc3\xa0cies a aquestes mesures, la moral del poble va ser sensiblement elevada. _NEWLINE_Roma havia comen\xc3\xa7at a comprendre la saviesa de les t\xc3\xa0ctiques de Fabi, que va ser reelegit c\xc3\xb2nsol el 215 aC i el 214 aC. Una altra lli\xc3\xa7\xc3\xb3 de les dures derrotes sofertes va ser que els romans havien deposar les seves difer\xc3\xa8ncies pol\xc3\xadtiques a fi d\'enfrontar units un enemic que buscava la seva total destrucci\xc3\xb3. Durant la resta de la guerra a It\xc3\xa0lia, Roma va emprar t\xc3\xa0ctiques fabianes, dividint l\'ex\xc3\xa8rcit, de 25 legions inexpertes, en petites forces situades en localitzacions vitals, i evitant els intents cartaginesos d\'atreure-les a batalles campals. Des de l\'any 211 aC, Roma comen\xc3\xa7a a ressorgir de les cendres. _NEWLINE_A l\'any seg\xc3\xbcent, els romans van triar c\xc3\xb2nsol Gai Flamini, esperant que pogu\xc3\xa9s derrotar el cartagin\xc3\xa8s. Flamini va planejar una emboscada a Arretium. No obstant aix\xc3\xb2, An\xc3\xadbal va rebre informes de l\'atac i va superar l\'ex\xc3\xa8rcit emboscat, travessant una regi\xc3\xb3 pantanosa durant quatre dies i tres nits, en una odissea que li va costar dos dels seus elefants i la visi\xc3\xb3 d\'un dels ulls, per\xc3\xb2 que li garantia una marxa directa cap a Roma. El c\xc3\xb2nsol, sorpr\xc3\xa8s per complet, es va veure obligat a perseguir-lo, i An\xc3\xadbal va esdevenir l\'emboscador en la Batalla del llac Trasim\xc3\xa8, on les tropes romanes van ser voltades i ven\xc3\xa7udes, i mor\xc3\xad el mateix Flamini a mans d\'un gal, la tribu que havia estat sotmesa pel rom\xc3\xa0 anys enrere._NEWLINE_Tot i la vict\xc3\xb2ria i les peticions dels seus generals, Ann\xc3\xadbal no va procedir al setge de Roma, ja que, a part que no tenia equipament de setge adequat i no posse\xc3\xafa una base d\'aprovisionament a la It\xc3\xa0lia central, comptava a afeblir la for\xc3\xa7a de resist\xc3\xa8ncia de Roma destruint el millor del seu ex\xc3\xa8rcit. Per tant, es va dirigir cap al sud d\'It\xc3\xa0lia amb l\'esperan\xc3\xa7a d\'incitar una rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 entre les ciutats gregues del sud, cosa que li permetria disposar de m\xc3\xa9s recursos econ\xc3\xb2mics per v\xc3\xa8ncer els romans.\n_START_SECTION_\nPrimera campanya romana\n_START_PARAGRAPH_\nRoma va enviar el 218 aC tropes a Hisp\xc3\xa0nia sota el comandament de Gneu Corneli Escipi\xc3\xb3 i Publi Corneli Escipi\xc3\xb3. Deciana i Emp\xc3\xbaries van ser el punt de partida de Roma a la pen\xc3\xadnsula. La seva primera missi\xc3\xb3 va ser buscar aliats entre els ibers. Va aconseguir signar alguns tractats d\'alian\xc3\xa7a amb caps tribals ibers de la zona costanera, per\xc3\xb2 probablement no va aconseguir atreure\'n a la seva causa la majoria. La tribu dels ilergets, una de les m\xc3\xa9s importants al nord de l\'Ebre, era aliada dels cartaginesos. Gneu Escipi\xc3\xb3 va sotmetre mitjan\xc3\xa7ant tractat o per for\xc3\xa7a la zona costanera del nord de l\'Ebre, incloent-hi la ciutat de Tarraco, on va establir la seva resid\xc3\xa8ncia._NEWLINE_El primer combat important entre cartaginesos i romans va tenir lloc en la Batalla de Cissa (218 aC), probablement prop de Tarraco, encara que s\'ha pret\xc3\xa8s identificar-la amb Guissona a Lleida. Els cartaginesos, al comandament d\'Hann\xc3\xb3, van ser derrotats per les forces romanes al comandament del mateix Gneu Escipi\xc3\xb3. El cabdill dels ilergets, Ind\xc3\xadbil, que combatia en el b\xc3\xa0ndol cartagin\xc3\xa8s, va ser capturat. Quan la vict\xc3\xb2ria de Gneu era un fet, Asdr\xc3\xbabal Barca va arribar amb refor\xc3\xa7os i va dispersar els romans, sense derrotar-los (Asdr\xc3\xbabal va destrossar la flota romana, per\xc3\xb2 com nom\xc3\xa9s comptava amb uns nou mil soldats va reembarcar cap a Cartago Nova, l\'actual Cartagena, i els romans van tornar a la seva base principal, la ciutat de Tarraco._NEWLINE_El 217 aC, la flota de Gneu Escipi\xc3\xb3 va v\xc3\xa8ncer la d\'Asdr\xc3\xbabal Barca en la Batalla del riu Ebre. Asdr\xc3\xbabal avan\xc3\xa7ava per terra mentre la flota estava al comandament d\'Himilc\xc3\xb3; per\xc3\xb2, sorpreses, les naus cartagineses d\'Asdr\xc3\xbabal van haver de tornar a Cartago Nova. Atacat i ven\xc3\xa7ut pels celtibers al servei de Roma, \xc3\xbanicament va poder salvar-se gr\xc3\xa0cies als refor\xc3\xa7os arribats des d\'\xc3\x80frica. Poc despr\xc3\xa9s van arribar refor\xc3\xa7os romans procedents d\'It\xc3\xa0lia, al comandament de Publi Escipi\xc3\xb3, germ\xc3\xa0 de Gneu, i els romans van poder avan\xc3\xa7ar fins a Arse, que van refundar com a Saguntum. A Gneu i Publi Escipi\xc3\xb3, cal atribuir la fortificaci\xc3\xb3 de Tarraco i l\'establiment d\'un port militar. La muralla de la ciutat es constru\xc3\xad probablement sobre una muralla anterior, anomenada Cicl\xc3\xb2pia; s\'hi aprecien marques de picapedrer ib\xc3\xa8riques, ja que per a la seva construcci\xc3\xb3 va emprar-se segurament la m\xc3\xa0 d\'obra local. El 216 aC Gneu i Publi Escipi\xc3\xb3 van combatre contra els ibers, probablement tribus del sud de l\'Ebre. Els atacs d\'aquests ibers van ser rebutjats._NEWLINE_El 215 aC, els cartaginesos van rebre refor\xc3\xa7os al comandament d\'Himilc\xc3\xb3, i es va donar un nou combat, pel que sembla prop d\'Amposta o Sant Carles de la R\xc3\xa0pita, en l\'anomenada Batalla d\'Ibera. La rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 de Sifax a Num\xc3\xaddia (Alger i Or\xc3\xa0) contra Cartago, en combinaci\xc3\xb3 amb Roma, va obligar Asdr\xc3\xbabal a tornar a It\xc3\xa0lia amb les seves millors tropes (214 aC), deixant el camp lliure d\'Hisp\xc3\xa0nia als romans. El 211 aC Asdr\xc3\xbabal Barca va retornar a la pen\xc3\xadnsula. L\'acompanyava Masinisa amb els seus guerrers n\xc3\xbamides. Les forces cartagineses es van estructurar en tres ex\xc3\xa8rcits, manats respectivament per Asdr\xc3\xbabal Barca, per Asdr\xc3\xbabal fill de Gisc\xc3\xb3 (Gisc\xc3\xb3 fou un destacat general cartagin\xc3\xa8s en la Primera Guerra p\xc3\xbanica), i per Mag\xc3\xb3 Barca._NEWLINE_Els romans tamb\xc3\xa9 es van organitzar en tres grups, manats per Gneu Escipi\xc3\xb3 (enfront d\'Asdr\xc3\xbabal Barca), Publi Escipi\xc3\xb3 (enfront d\'Asdr\xc3\xbabal fill de Gisc\xc3\xb3 i enfront de Mag\xc3\xb3), i Tito Fonteio (amb les forces m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'Ebre). Asdr\xc3\xbabal, fill de Gisc\xc3\xb3, i Mag\xc3\xb3, recolzats pel n\xc3\xbamida Masinisa, van v\xc3\xa8ncer Publi Escipi\xc3\xb3, que va resultar mort. Gneu Escipi\xc3\xb3 va haver de retirar-se en desertar els mercenaris celtibers, als quals Asdr\xc3\xbabal Barca va oferir una suma m\xc3\xa9s gran que la pagada per Roma (i va aconseguir amb aix\xc3\xb2 la seva retirada). Gneu va morir durant la retirada, i els cartaginesos estaven a punt de passar el riu Ebre quan un oficial anomenat Gai Marci S\xc3\xa8ptim, elegit general per les tropes, els va rebutjar. L\'escenari d\'aquests combats \xc3\xa9s incert, per\xc3\xb2 sabem que Ind\xc3\xadbil combatia de nou amb els cartaginesos. El combat va tenir lloc el 211 aC._NEWLINE_El 210 aC una expedici\xc3\xb3 sota el comandament del nou proc\xc3\xb2nsol, Gai Claudi Ner\xc3\xb3, va aconseguir capturar Asdr\xc3\xbabal Barca, per\xc3\xb2 aquest va trair la seva paraula i va fugir deshonrosament. El senat rom\xc3\xa0 va decidir trametre un nou ex\xc3\xa8rcit a l\'Ebre, per evitar el pas de l\'ex\xc3\xa8rcit cartagin\xc3\xa8s cap a It\xc3\xa0lia. El comandament d\'aquest ex\xc3\xa8rcit va ser confiat a Publi Corneli Escipi\xc3\xb3, fill del general d\'igual nom, mort en combat el 211 aC.\n_START_SECTION_\nSegona campanya romana\n_START_PARAGRAPH_\nEl 209 aC va sortir cap a Hisp\xc3\xa0nia des del port d\'\xc3\x92stia amb deu mil infants i mil cavalls, i una flota de 30 quinquerrems al comandament del seu amic i conseller Gaius Leli, acompanyant-los el nou proc\xc3\xb2nsol Marc Sil\xc3\xa0, successor designat de Claudi Ner\xc3\xb3. Publi va desembarcar a Emp\xc3\xbaries, i immediatament es va dirigir a Tarraco._NEWLINE_A la seva arribada, els tres ex\xc3\xa8rcits cartaginesos estaven situats aix\xc3\xad: l\'ex\xc3\xa8rcit d\'Asdr\xc3\xbabal Barca t\xc3\xa8nia les seves posicions a la zona del naixement del Tajo; l\'ex\xc3\xa8rcit d\'Asdr\xc3\xbabal, fill de Gisc\xc3\xb3, se situava a Lusit\xc3\xa0nia, prop de l\'actual Lisboa; i l\'ex\xc3\xa8rcit de Mag\xc3\xb3 quedava ubicat a l\'estret de Gibraltar._NEWLINE_Publi Escipi\xc3\xb3, en un cop auda\xc3\xa7, va deixar desguarnit l\'Ebre, i va atacar Cartago Nova per terra i mar. La capital p\xc3\xbanica peninsular, dotada d\'una guarnici\xc3\xb3 insuficient sota el comandament d\'un cap anomenat tamb\xc3\xa9 Mag\xc3\xb3, va haver de cedir, i la ciutat va quedar ocupada pels romans. Publi Escipi\xc3\xb3 va tornar a Tarraco abans que Asdr\xc3\xbabal pogu\xc3\xa9s traspassar les desguarnides l\xc3\xadnies de l\'Ebre._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'aquesta auda\xc3\xa7 operaci\xc3\xb3, una bona part de la Hisp\xc3\xa0nia Ulterior es va sotmetre a Roma. Publi Escipi\xc3\xb3 va saber atraure\'s diversos cabdills ibers, fins aleshores aliats dels cartaginesos, com Edec\xc3\xb3 (enemistat amb Cartago des que la seva dona i els seus fills van ser presos com a ostatges), Ind\xc3\xadbil (per la mateixa causa), i Mandoni (afrontat per Asdr\xc3\xbabal Barca)._NEWLINE_L\'hivern del 210 aC, Publi Escipi\xc3\xb3 va avan\xc3\xa7ar cap al sud, i va xocar amb l\'ex\xc3\xa8rcit d\'Asdr\xc3\xbabal Barca (que al seu torn avan\xc3\xa7ava cap al nord) prop de Baeza, al poblet de Baecula. Publi Escipi\xc3\xb3 es va atribuir la vict\xc3\xb2ria (la qual cosa \xc3\xa9s dubtosa), per\xc3\xb2, si tal va ser el cas, no va aconseguir impedir que Asdr\xc3\xbabal Barca continu\xc3\xa9s l\'avan\xc3\xa7 cap al nord amb la major part de les seves tropes. En el seu avan\xc3\xa7 cap al nord, Asdr\xc3\xbabal va arribar als passos occidentals pirinencs._NEWLINE_Asdr\xc3\xbabal va acampar al sud de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies, i despr\xc3\xa9s va passar a It\xc3\xa0lia (209 aC). El 208 aC Mag\xc3\xb3, el fill d\'Am\xc3\xadlcar, es va retirar amb les seves forces a les illes Balears, i Asdr\xc3\xbabal, fill de Gisc\xc3\xb3, es va mantenir a Lusit\xc3\xa0nia. El 207 aC, reorganitzats els cartaginesos, i amb refor\xc3\xa7os procedents d\'\xc3\x80frica sota el comandament d\'Hann\xc3\xb3, van poder recobrar la major part del sud de la pen\xc3\xadnsula. Despr\xc3\xa9s de sotmetre Hann\xc3\xb3 aquesta zona, va tornar Mag\xc3\xb3 amb les seves forces, i es va traslladar a la zona d\'Asdr\xc3\xbabal, fill de Gisc\xc3\xb3. Per\xc3\xb2, poc despr\xc3\xa9s, les forces d\'Hann\xc3\xb3 i de Mag\xc3\xb3 van ser derrotades per l\'ex\xc3\xa8rcit rom\xc3\xa0 manat per Marc Sil\xc3\xa0. Hann\xc3\xb3 va ser capturat, i Asdr\xc3\xbabal, fill de Gisc\xc3\xb3, i Mag\xc3\xb3 van haver de fortificar-se a les principals places fortes._NEWLINE_Asdr\xc3\xbabal, fill de Gisc\xc3\xb3, i Mag\xc3\xb3, van rebre nous refor\xc3\xa7os des d\'\xc3\x80frica (206 aC), i per part seva van reclutar un contingent d\'ind\xc3\xadgenes, i van presentar batalla als romans a la mateixa aldea de Baecula, pr\xc3\xb2xima a l\'actual Baeza, on ja s\'havia lliurat una batalla l\'hivern del 210 aC. Per\xc3\xb2 en aquesta ocasi\xc3\xb3 Publi Escipi\xc3\xb3 fill va obtenir una clara vict\xc3\xb2ria. Mag\xc3\xb3 i Asdr\xc3\xbabal, fill de Gisc\xc3\xb3, es van refugiar a Gades, i Publi Escipi\xc3\xb3 va quedar amo de tot el sud peninsular, i va poder travessar cap a l\'\xc3\x80frica, on es va entrevistar amb el rei n\xc3\xbamida Sifax, que abans l\'havia visitat a Hisp\xc3\xa0nia (206 aC)._NEWLINE_Una malaltia de Publi Escipi\xc3\xb3 va ser aprofitada per una unitat de l\'ex\xc3\xa8rcit per a amotinar-se en demanda de sous endarrerits, i aix\xc3\xb2, al seu torn, va ser aprofitat pels ilergets i altres tribus ib\xc3\xa8riques per a rebel\xc2\xb7lar-se al comandament dels cabdills Ind\xc3\xadbil (dels ilergets) i Mandoni (dels ausetans), rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 adre\xc3\xa7ada essencialment contra els proc\xc3\xb2nsols Luci Corneli L\xc3\xa8ntul i Luci Manli. Publi Escipi\xc3\xb3 va apaivagar el mot\xc3\xad i va posar un final sagnant a la revolta dels ibers. Mandoni va ser pres i executat (205 aC); Ind\xc3\xadbil va aconseguir escapar._NEWLINE_Mag\xc3\xb3 i Asdr\xc3\xbabal van abandonar Gades amb tots els vaixells i tropes per acudir a It\xc3\xa0lia en suport d\'Ann\xc3\xadbal, i despr\xc3\xa9s de la sortida d\'aquestes forces, Roma va quedar en possessi\xc3\xb3 de tot el sud d\'Hisp\xc3\xa0nia (205 aC). Roma dominava ara des dels Pirineus a l\'Algarve, seguint la costa, i cap a l\'interior el domini rom\xc3\xa0 arribava fins a Osca, i des d\'all\xc3\xa0 cap al sud fins a l\'Ebre i per l\'est fins al mar._NEWLINE_Des del 197 aC, la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica sotmesa a Roma va quedar dividida en dues prov\xc3\xadncies: la Hisp\xc3\xa0nia Citerior, al nord (la futura Tarraconense, amb Tarraco com a capital), i la Hisp\xc3\xa0nia Ulterior (al sud), el govern de les quals correspondria a dos proc\xc3\xb2nsols (anomenats tamb\xc3\xa9 pretors o propretors) bianuals (cosa que sovint va resultar incompleta).\n_START_SECTION_\nConclusions de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nRoma tractava de desestabilitzar l\'incipient imperi colonial cartagin\xc3\xa8s a Ib\xc3\xa8ria debilitant el seu complex i poc consistent sistema d\'aliances, utilitzant per a aix\xc3\xb2 Sagunt (Zakantia - Zakuntum), i quan l\'actitud bel\xc2\xb7ligerant d\'aquesta ciutat respecte als aliats dels cartaginesos va provocar una amena\xc3\xa7a d\'aquests, la va declarar la seva aliada i, posteriorment a la seva destrucci\xc3\xb3 (que no va evitar ni intentar evitar), va declarar la guerra a Cartago. _NEWLINE_Mentre que els cartaginesos argumentaven que Sagunt va ser declarada aliada de Roma a posteriori de la signatura del tractat en qu\xc3\xa8 s\'havien marcat les zones d\'influ\xc3\xa8ncia cartaginesa i romana a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, la frontera s\'havia fixat en el riu Ebre i Sagunt, per tant, era una excusa perfecta per a declarar una guerra, donada l\'\xc3\xb2bvia indefensabilitat d\'aquest com a aliat segons el tractat. No hi havia possibilitat de negociaci\xc3\xb3. _NEWLINE_La maniobra va ser efectiva, i va provocar la segona guerra contra l\'\xc3\xbanic enemic que els romans temien. M\xc3\xa9s grans, m\xc3\xa9s rics, millors dominadors de l\'entorn mar\xc3\xadtim, els cartaginesos veien i mostraven la Roma de l\'\xc3\xa8poca com un llogaret vulgar, font d\'un \xc3\xbanic tipus de cultura, la militarista. Per\xc3\xb2 Roma estava ja comen\xc3\xa7ant a ser una altra cosa: l\'origen d\'un imperi. _NEWLINE_S\'ha dit que coincidint amb altres casos, la Segona Guerra p\xc3\xbanica va ser m\xc3\xa9s la guerra entre un home i un "estat" que entre dos imperis, com s\'ha presentat habitualment. An\xc3\xadbal i la seva fam\xc3\xadlia, gaireb\xc3\xa9 el suport de la seva ciutat, van mantenir la guerra durant m\xc3\xa9s de 20 anys gr\xc3\xa0cies a una subtil i intel\xc2\xb7ligent maniobra estrat\xc3\xa8gica: traslladar el centre d\'operacions als camps d\'It\xc3\xa0lia, de manera que la devastaci\xc3\xb3 originada fos en detriment dels que havien iniciat la guerra.\n_START_SECTION_\nCartago despr\xc3\xa9s de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nQuan el senat cartagin\xc3\xa8s es va assabentar de la derrota, no li va quedar m\xc3\xa9s opci\xc3\xb3 que acceptar la pau que Roma imposava. Amb aquest fet, la Segona Guerra p\xc3\xbanica va arribar al final. Cartago es va veure obligada, per a sobreviure, a renunciar a les seves possessions a Hisp\xc3\xa0nia, a tenir l\'ex\xc3\xa8rcit controlat per Roma i a pagar la suma de 200 talents de plata anuals durant 50 anys. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, gran part de les possessions africanes de Cartago van haver de ser cedides al Regne de Num\xc3\xaddia perqu\xc3\xa8 el seu rei, Masinissa I, era aliat de Roma. Aquesta derrota significava que Cartago no podria tornar a lluitar contra Roma pel domini del Mediterrani occidental. 50 anys despr\xc3\xa9s, durant la Tercera Guerra p\xc3\xbanica, Cartago nom\xc3\xa9s va poder organitzar la defensa de la seva ciutat, la qual, despr\xc3\xa9s d\'un setge, va ser capturada i totalment destru\xc3\xafda.'