b'\n_START_ARTICLE_\nJudith Astelarra\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nJudith Astelarra neix en 1943 a Buenos Aires (Argentina). De fam\xc3\xadlia de classe alta, \xc3\xa9s la major de nou germans. A l\'edat de nou anys es trasllada a Xile, on viur\xc3\xa0 els importants esdeveniments produ\xc3\xafts en aquest pa\xc3\xads de 1950 a 1970. Realitza els seus estudis primaris en el col\xc2\xb7legi Dunalastair, en el qual rep formaci\xc3\xb3 laica que li preparar\xc3\xa0 per estudiar posteriorment la nova carrera de sociologia, a elecci\xc3\xb3 paterna.\n_START_SECTION_\nLluita i acci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nIngressa a la Universitat Cat\xc3\xb2lica de Xile, en la carrera de sociologia, llicenciant-se en 1968. Durant aquest per\xc3\xadode descobreix els treballs de Viola Klein sobre psicologia i condici\xc3\xb3 de la dona i les mem\xc3\xb2ries de Simone de Beauvoir que la inclinaran cap al feminisme i l\'estudi de les dones. En aquests moments, en tota Am\xc3\xa8rica Llatina, hi ha un viu activisme social,en el qual Judith Astelarra participa i interv\xc3\xa9 com a activista de la lluita estudiantil des de la Federaci\xc3\xb3 d\'Estudiants de la Universitat Cat\xc3\xb2lica._NEWLINE_La convulsa situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica de Xile la inclinar\xc3\xa0 cap a la pol\xc3\xadtica. Quan Eduardo Frei \xc3\xa9s elegit candidat del Partit Dem\xc3\xb2crata Cristiano i la dreta ho celebra, Judith se sent decebuda, ja que no compleix amb les seves expectatives, per la qual cosa rebutja una beca de la Universitat de Col\xc3\xbambia per quedar-se militant a Xile, la qual cosa la involucrar\xc3\xa0 plenament en el proc\xc3\xa9s transformador del pa\xc3\xads. Com a soci\xc3\xb2loga del Departament de Planificaci\xc3\xb3 Regional de la Corporaci\xc3\xb3 de la Reforma Agr\xc3\xa0ria (CORA) de Xile recorre els camps on s\'estableixen els models inicials de propietat col\xc2\xb7lectiva i assentaments de camperols._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de realitzar el seu m\xc3\xa0ster i el seu doctorat a Nova York, torna a Xile en 1971 per ingressar en el Partit Socialista. En 1973 es trasllada amb la seva fam\xc3\xadlia a Buenos Aires (Argentina), despr\xc3\xa9s del primer intent de cop d\'estat contra Salvador Allende Gossens. All\xc3\xad exercir\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec de Directora d\'extensi\xc3\xb3 de Govern.\n_START_SECTION_\nPensament feminista\n_START_PARAGRAPH_\nAl juny de 1969 rep una beca per realitzar els seus estudis de postgrau en la Universitat Cornell, coincidint amb les lluites pro avorto que culminen en l\'aprovaci\xc3\xb3 de la llei de despenalitzaci\xc3\xb3 de l\'avortament en l\'Estat de Nova York. \xc3\x89s l\'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 Betty Friedan crea la National Organization for Women, i hi ha un fort moviment estudiantil que exigeix incloure assignatures sobre les dones a les universitats. Aquestes din\xc3\xa0miques la van portar a vincular-se als grups feministes nord-americans. Al seu retorn a Xile, durant els anys de govern de la Unitat Popular, intenta introduir, sense \xc3\xa8xit, els debats feministes a la universitat._NEWLINE_La repressi\xc3\xb3 de les dictadures xilena i argentina que afecta directament a la seva fam\xc3\xadlia, la porta a emigrar a Barcelona en 1975, al costat de la seva parella i el fill de tots dos, en ple Any Internacional de la Dona. S\'integra plenament en el moviment feminista d\'Espanya i en els moviments socials de les dones que despr\xc3\xa9s de la mort del dictador Francisco Franco Bahamonde guanyen molt espai. Reaviva els debats fallits a Xile sobre els drets de les dones i crea el Primer Centre d\'Estudis de la Dona en la UAB, l\'objectiu del qual \xc3\xa9s integrar a les dones com a objecte d\'estudi i tornar a conceptualitzar teories des de la perspectiva feminista. En 1977 organitza les Primeres Jornades del Patriarcat, juntament amb Marina Subirats i Martori i altres feministes acad\xc3\xa8miques. Aquest va ser un esdeveniment inici\xc3\xa0tic i de gran envergadura que va congregar a m\xc3\xa9s mil de dones pol\xc3\xadtiques, militants feministes i acad\xc3\xa8miques._NEWLINE_Durant la transici\xc3\xb3 espanyola a la democr\xc3\xa0cia, el feminisme va passar a l\'agenda pol\xc3\xadtica i es van comen\xc3\xa7ar a implementar pol\xc3\xadtiques d\'igualtat . Judith Astelarra va col\xc2\xb7laborar amb tals implementacions, elaborant proposades d\'inclusi\xc3\xb3 de g\xc3\xa8nere en la nova sobre la democr\xc3\xa0cia i investigant sobre la participaci\xc3\xb3 femenina en l\'acci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica.\n_START_SECTION_\nActivitat acad\xc3\xa8mica\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1977 ingressar\xc3\xa0 al m\xc3\xb3n acad\xc3\xa8mic com a professora de Sociologia en la Universitat Aut\xc3\xb2noma de Barcelona, exercint m\xc3\xa9s endavant, en 1986, el c\xc3\xa0rrec de directora Departament de Sociologia en en aquesta universitat a elecci\xc3\xb3 del claustre de professors. Uns anys m\xc3\xa9s tard, en 1989, \xc3\xa9s triada vicedegana pel claustre paritari d\'estudiants i professors i finalment en 1992 \xc3\xa9s nomenada degana de la Facultat de Pol\xc3\xadtiques i Sociologia, convertint-se en la primera dona que exercia aquest c\xc3\xa0rrec._NEWLINE_El fet de centrar gran part de la seva activitat a la universitat, li porta a reflexionar sobre les noves necessitats i interrogants en les l\xc3\xadnies de recerca en temes de g\xc3\xa8nere, la qual cosa li permet al seu torn, juntament amb la seva continu\xc3\xaftat institucional p\xc3\xbablica a c\xc3\xa0rrec de les pol\xc3\xadtiques de g\xc3\xa8nere, abordar la problem\xc3\xa0tica des de la pr\xc3\xa0ctica de la pol\xc3\xadtica p\xc3\xbablica i prendre mesures a partir de la seva execuci\xc3\xb3. D\'aquestes an\xc3\xa0lisis sorgeixen nous plantejaments que bolca en nombroses publicacions i xerrades acad\xc3\xa8miques. A causa d\'aquesta institucionalitzaci\xc3\xb3, a trav\xc3\xa9s de la qual Judith ha intervingut i contribu\xc3\xaft directament i ha aportat gran part del seu treball a aquesta experi\xc3\xa8ncia, s\'ha donat motiu a un alt grau d\'especialitzaci\xc3\xb3 i professionalitzaci\xc3\xb3. \xc2\xa0La seva dedicaci\xc3\xb3, const\xc3\xa0ncia i esperit d\'iniciativa va ser degudament valorat i va rebre, de la Generalitat Catalunya,  l\'any 2005  la Medalla President Maci\xc3\xa0._NEWLINE_Aquestes activitats l\'han convertit en tot un referent feminista a Am\xc3\xa8rica Llatina, on ha col\xc2\xb7laborat durant la d\xc3\xa8cada dels noranta en la institucionalitzaci\xc3\xb3 de la  igualtat d\'oportunitats amb les seves confer\xc3\xa8ncies, tallers i cursos en pa\xc3\xafsos com Xile, Argentina, Costa Rica, Bol\xc3\xadvia, Col\xc3\xb2mbia, M\xc3\xa8xic i Cuba i participant en diferents espais que requerien del seu suport.\n_START_SECTION_\nVida privada\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s coneguda pels seus m\xc3\xa9s propers \xc2\xa0per l\'\xc3\xa0lies de "Mag\xc3\xba". En 1966 coneix, durant un curs de temes agraris a Israel, a qui seria durant vint-i-set anys la seva parella sentimental, Alberto Herrero, un home tretze anys major que ella i pare del seu \xc3\xbanic fill, Rodrigo._NEWLINE_La dictadura argentina reprimeix i copeja durament a la seva fam\xc3\xadlia, afectant als seus germans i parents m\xc3\xa9s propers, mitjan\xc3\xa7ant detencions, reclusions en camps de concentraci\xc3\xb3 i desaparicions.'