b"\n_START_ARTICLE_\nCastell i vila de Moror\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc de Moror s'origin\xc3\xa0 a partir del castell hom\xc3\xb2nim. El terme del castell, documentat des del 1092 com a \xc2\xabcastro Moror\xc2\xbb, fou donat l'any 1099 pel comte Pere Ramon I de Pallars Juss\xc3\xa0 a la can\xc3\xb2nica de Mur. L'any 1272, el paborde Arnau de Mur defin\xc3\xad els drets que tenia sobre el castell de Moror, que Berenguer de Moror havia donat a la pabordia en favor de Guillem de Castissent a canvi de 1 000 sous jaquesos. L'any 1632 Moror continuava pertanyent a la pabordia de Mur i l'any 1831 figura en mans de la fam\xc3\xadlia Oliver.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Moror, en un moment primerenc sembla que tenia una planta b\xc3\xa0sicament quadrada, d'un costat de 45 m, planta de poble clos amb un \xc3\xbanic acc\xc3\xa9s principal, atesa la seva situaci\xc3\xb3 damunt d'un penyal. No se sap si s'organitzava al voltant d'una pla\xc3\xa7a central, tal com s'esdev\xc3\xa9 actualment. Al nord-est hi ha l'esgl\xc3\xa9sia. al seu costat hi havia una torre, segurament circular que resta molt malmesa. Les cases de hi ha a l'est del poble, al vessant del tur\xc3\xb3, segurament foren afegides modernament. A l'oest de l'esgl\xc3\xa9sia hi ha una torre de planta en forma de mitja circumfer\xc3\xa8ncia. Si l'esgl\xc3\xa9sia restava dins dels murs del poble, deuria ser una torre en principi circular, anterior fins i tot a les muralles. Si l'esgl\xc3\xa9sia era fora muralla, pot ser que en fos una bestorre. T\xc3\xa9 un di\xc3\xa0metre aproximat de 4,7 m. Per sobre els 40 cm de fonaments hi ha uns 65 cm de pedres col\xc2\xb7locades  verticalment (30 cm d'alt X 20 cm d'ample), despr\xc3\xa9s uns 125 cm de carreus de 25 cm X 35 cm i seguidament, una pedra cada vegada menys treballada. L'edifici arriba a un 8 m d'alt. A l'oest d'aquesta bestorre comen\xc3\xa7ava un llen\xc3\xa7 de muralles d'una longitud d'uns 21 m. Els primers metres es degueren enderrocar en fer-se una entrada al poble. Els 6 m seg\xc3\xbcents s\xc3\xb3n molt refets, amb un tal\xc3\xbas de refor\xc3\xa7. Els 8,3 m seg\xc3\xbcents corresponen a les muralles originals. El llen\xc3\xa7 s'acaba amb una torre d'angle, amb un fragment de circumfer\xc3\xa8ncia visible de 5,5 m. Cap al sud hi ha encara uns 3 m m\xc3\xa9s de muralla original. Aquesta muralla i la torre tenien una al\xc3\xa7ada d'uns 6 m. Els murs s\xc3\xb3n formats per carreus de mida mitjana, col\xc2\xb7locats en filades horitzontals._NEWLINE_En principi es podria datar les muralles cap al segle XI, amb algun afegit posterior o algun precedent anterior, per exemple, la part inferior de la torre m\xc3\xa9s propera a l'esgl\xc3\xa9sia. La situaci\xc3\xb3 del poble en un indret dominant i damunt d'una penya que li fa de defensa natural permet pensar que fou poblat des d'una \xc3\xa8poca molt reculada."