b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Fe dels Solers\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSituada al nord de la poblaci\xc3\xb3 de Sant Climent, molt a prop del mas Solers, a uns cinc quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia del nucli urb\xc3\xa0 i a uns tres quil\xc3\xb2metres del ve\xc3\xafnat de Vilartol\xc3\xad. S'hi accedeix pel cam\xc3\xad de Requesens i es troba en una zona deshabitada a la vall del riu Anyet.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEsgl\xc3\xa9sia d'una sola nau amb absis de planta trapezo\xc3\xafdal cap\xc3\xa7at a llevant. L'interior, cobert amb voltes de can\xc3\xb3, presenta dos sectors bastits en diferent \xc3\xa8poca, comunicats mitjan\xc3\xa7ant un arc toral situat al mateix lloc on hi havia el frontis primitiu._NEWLINE_L'arc est\xc3\xa0 bastit amb carreus de pedra ben desbastats i es recolza damunt dues pilastres adossades als murs laterals, que presenten les impostes motllurades. Les voltes de la nau conserven les empremtes de les llates de fusta de l'encofrat que fou utilitzat per construir-les, en canvi, la volta de l'absis presenta una notable capa d'arrebossat de morter i \xc3\xa9s for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s baixa que la resta de voltes del temple._NEWLINE_La part m\xc3\xa9s antiga de l'edifici es correspon amb l'absis i el tram oriental de la nau, resseguida per un banc de pedra adossat als murs laterals. Tamb\xc3\xa9 destaca l'enllosat de pedres desbastades de granit. El banc corregut delimita l'inici de la zona presbiteral, disposada a dos nivells aconseguits mitjan\xc3\xa7ant l'excavaci\xc3\xb3 de la roca, que aflora a l'interior de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_L'ampliaci\xc3\xb3 de la nau vers ponent est\xc3\xa0 disposada a un nivell m\xc3\xa9s baix que la resta i tamb\xc3\xa9 presenta bancs correguts als laterals. En aquest sector del temple cal destacar una porta de mig punt tapiada al mur de tramuntana, que conserva les pollegueres de pedra de la porta original._NEWLINE_L'acc\xc3\xa9s a l'interior de l'ermita est\xc3\xa0 situat al mur de migdia de la part primitiva de la nau i es correspon amb una obertura de forma irregular oberta posteriorment. La porta d'acc\xc3\xa9s original, actualment tapiada, se situa a llevant d'aquesta. Es tracta d'una obertura d'arc de mig punt adovellat amb els brancals bastits amb carreus de mida gran._NEWLINE_L'actual frontis, orientat a ponent, presenta una altra porta d'arc de mig punt adovellat, tapiada i for\xc3\xa7a degradada exteriorment. A l'interior tamb\xc3\xa9 conserva les pollegueres de l'antiga porta. Damunt seu hi ha una petita finestra de mig punt i d'un sol biaix. La construcci\xc3\xb3 original est\xc3\xa0 bastida amb pedra petita desbastada lligada amb morter de cal\xc3\xa7 i disposada irregularment. A les cantonades hi ha pedres m\xc3\xa9s grosses escairades. La part de ponent, en canvi, est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda amb blocs de mida m\xc3\xa9s gran, ben desbastats i disposats formant filades regulars, amb carreus a les cantonades._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia presenta una tanca de pedra a la banda sud de l'edifici que podria delimitar l'antic cementiri.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDe l'ermita prerom\xc3\xa0nica de la Santa Fe dels Solers no es tenen refer\xc3\xa8ncies documentals fins a finals del segle\xc2\xa0xiv, quan apareix esmentada en dos nomencl\xc3\xa0tors coetanis com a sufrag\xc3\xa0nia de Sant Climent de Sescebes; d'altra banda el paratge dels Solers ja \xc3\xa9s esmentat des del segle\xc2\xa0xiii. Tot i aix\xc3\xb2, l'origen del temple \xc3\xa9s incert i diferents experts la daten de manera dispar:_NEWLINE_D'una banda Joan Badia i Homs creu que el cos original va ser bastit entre els segles VII-VIII, encara que altres prefereixen datar el cos primitiu en un moment indeterminat entre els segles VIII-IX, per\xc3\xb2 sense descartar la possibilitat que realment sigui m\xc3\xa9s antiga. Sembla que hi ha m\xc3\xa9s acord respecte a l'ampliaci\xc3\xb3 del segon cos que se situa al segle X, segurament a la segona meitat. Hom pot dir que per les caracter\xc3\xadstiques de l'edifici i del context geogr\xc3\xa0fic on es troba, aquesta havia estat, en origen, capella d'un fundus, vil\xc2\xb7la o establiment rural encara dins de la tradici\xc3\xb3 romana i fent molt posteriorment les funcions d'estable, en el moment que els masos del Solers estaven habitats._NEWLINE_A partir d'una publicaci\xc3\xb3 als anys 70 sobre la descoberta d'una esgl\xc3\xa9sia prerom\xc3\xa0nica a l'Albera, la preocupaci\xc3\xb3 del seu estat es va fer manifesta i el Grup d'Art i Treball del Centre Excursionista Empordan\xc3\xa8s realitz\xc3\xa0 l'any 1976 uns treballs de neteja i consolidaci\xc3\xb3 en el paviment i la teulada, aix\xc3\xad com la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 d'un vidre a la finestra i d'una porta de fusta que va ser cremada durant els incendis que abastaren l'Albera l'estiu del 1986 i substitu\xc3\xafda per l'actual met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica._NEWLINE_Cal esmentar la l\xc3\xa0pida sepulcral de granit que es va trobar a tocar a l'ermita, al mur meridional de l'ermita i que es va traslladar dintre de l'ermita. Aquesta est\xc3\xa0 datada al segle\xc2\xa0xiv i presenta incisa una creu grega amb l\xc3\xadnies m\xc3\xbaltiples i inscrita en un cercle, a m\xc3\xa9s d'una inscripci\xc3\xb3 en part il\xc2\xb7legible, per\xc3\xb2 de la que es pot recuperar la part final: V DIES MARCI ANNO DOMINI MCCCLXXXII OBIT BN DOMENECH. \xc3\x89s molt possible que aquesta fes refer\xc3\xa8ncia alguns dels sacerdots adscrits a l'esgl\xc3\xa9sia durant el segle\xc2\xa0xiv."