b"\n_START_ARTICLE_\nSilver Lode\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nA la petita ciutat de Silver Lode, el dia del seu matrimoni, Ballard est\xc3\xa0 acusat d'homicidi per quatre cavallers desconeguts, un dels quals, anomenat Ned Mac Carthy es fa dir \xc2\xabfederal marshall\xc2\xbb. Progressivament, Ballard, amb un ampli suport de la poblaci\xc3\xb3 de Silver Lode, veu com els seus suports es desfan, els seus amics dubten i  despr\xc3\xa9s es giren contra ell. A continuaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 lloc una persecuci\xc3\xb3. Ballard aconsegueix establir la seva innoc\xc3\xa8ncia i Mac Carthy \xc3\xa9s mort per un tret que rebota en la campana de la llibertat. Per\xc3\xb2, amargament, Ballard indica que es parapetar\xc3\xa0 amb la seva esposa en un enclaustrament conjugal, lligat estretament a una retirada volunt\xc3\xa0ria de la vida social de Silver Lode.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nAquest western de 1954, avui gaireb\xc3\xa9 oblidat, va formar molt de temps part del pante\xc3\xb3 de la cr\xc3\xadtica europea basant-se en el fet que posa manifestament en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 el maccarthisme. Un dels acusadors de Ballard es diu precisament Mac Carthy i morir\xc3\xa0 simb\xc3\xb2licament d'un tret que rebota en la campana de la llibertat. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula evoca High Noon per\xc3\xb2 en difereix pel seu final, clarament m\xc3\xa9s pessimista. A High Noon, Gary Cooper i Grace Kelly deixen la ciutat que els harebutjat, per\xc3\xb2 la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula els obre la possibilitat de construir i de refer-se en un altre lloc. A Silver Lode la tria de Ballard de quedar-se a la ciutat que estava a punt de linxar-lo, en un replegament conjugal amarg, representa una retirada volunt\xc3\xa0ria de la comunitat de la qual ha pogut provar el car\xc3\xa0cter factici. Res no ser\xc3\xa0 mai com abans i \xc3\xa9s fins i tot l\xc3\xadcit pensar que una part de la poblaci\xc3\xb3 de Silver Lode guardar\xc3\xa0 la sospita nascuda aquell dia._NEWLINE_Allan Dwan t\xc3\xa9 el suport d'un repartiment s\xc3\xb2lid on, entre nombrosos secundaris, emergeix la figura de Dan Duryea (Mac Carthy), malparit amb cara d'\xc3\xa0ngel acostumat als papers de cr\xc3\xa0pules c\xc3\xadnics (Fritz Lang el va utilitzar a Ministry of Fear, Perversitat i La dona del quadre, per exemple). En un petit paper, es troba Harry Carey Jr., ros malhumorat que John Ford va dirigirmoltes vegades."