b'\n_START_ARTICLE_\nCastell de Sentmenat\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un gran edifici g\xc3\xb2tic reconstru\xc3\xaft sobre bases m\xc3\xa9s antigues. A la fortalesa, s\'arriba a trav\xc3\xa9s d\'un pont de pedra que sobresurt del castell i que sembla substituir a l\'antic pont llevad\xc3\xads. Es manifesta la grandiositat de la seva fortalesa amb murs de tres metres de gruix. El castell \xc3\xa9s format per dos cossos rectangulars, disposats ortogonalment, amb els extrems units per un altre cos, la planta del qual descriu un arc d\'un quart de cercle, m\xc3\xa9s o menys regular. Aquests tres cossos envolten un pati en forma de trapezi. La fa\xc3\xa7ana principal, formada per carreus desiguals units al morter, queda dalt del marge de la riera, mentre que la part posterior presenta una forma de semicercle i d\xc3\xb3na a la plana._NEWLINE_A la fa\xc3\xa7ana principal es pot veure tamb\xc3\xa9 la porta primitiva, amb arc de mig punt i a continuaci\xc3\xb3, una altra porta m\xc3\xa9s centrada en la fa\xc3\xa7ana i de gran adovellat on es pot veure, inscrit a manera de clau i marcant l\'eix de simetria de l\'arc, l\'escut del Marquesat de Sentmenat, t\xc3\xadtol que va ser atorgat per Carles II l\'any 1691. A l\'interior de les cambres es conserven els sostres de bigues._NEWLINE_Vers el 1500, es va adossar en aquesta construcci\xc3\xb3 una nau que es va dedicar a l\'entrada de carruatges que aboca en un gran pati central, malgrat que de poca fond\xc3\xa0ria, \xc3\xa9s molt allargat en la seva dimensi\xc3\xb3 transversal, tra\xc3\xa7ant una estructura rectangular. En aquest pati, es pot veure tamb\xc3\xa9 una escala descoberta de dos trams i galeria volada sobre m\xc3\xa8nsules._NEWLINE_La planta baixa, conserva els arcs de mig punt de carreus sobre els que carrega la volta de mig can\xc3\xb3 tot el llarg del mur exterior i que tor\xc3\xa7 el seu eix seguint la irregularitat del mur, formant aix\xc3\xad aquesta fa\xc3\xa7ana corbada. Algun tram d\'aquesta volta, mostra vestigis de la cimbra d\'encanyissat amb la que va ser constru\xc3\xafda, procediment molt antic en el nostre pa\xc3\xads. Aquestes reformes van ser realitzades als voltants del segle XVI, per\xc3\xb2 tot i el pas del temps, la seva fisonomia no ha canviat gaire. Les torres no s\xc3\xb3n sobresortides, malgrat se\'ls hi hagu\xc3\xa9s atribu\xc3\xaft la mateixa funci\xc3\xb3 defensiva._NEWLINE_La imatge actual correspon a les reconstruccions dels segles XIV i XVI amb afegitons i canvis realitzats fins als nostres dies en el nou \xc3\xbas d\'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola. El castell \xc3\xa9s format per dos cossos rectangulars, disposats ortogonalment amb els extrems units per un altre cos, la planta del qual descriu un arc d\'un quart de cercle. Els tres cossos envolten un pati trapezo\xc3\xafdal. Les obertures de la planta baixa situen cronol\xc3\xb2gicament el mur a la segona meitat del segle XII. El cos curvilini,  que en alguns llocs assoleix un gruix de m\xc3\xa9s de 3 m, per tal d\'oferir protecci\xc3\xb3 a la part plana m\xc3\xa9s accessible i f\xc3\xa0cil de ser atacada, es dataria al segle XIII, principis del XIV. La resta de l\'edifici correspon a reconstruccions fetes posteriorment.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un castell termenat documentat el 1069. En aquest moment, 1060-1070, surt documentat un llinatge cognominat de Sentmenat. Ramon Mir\xc3\xb3 (1056), Bernat (1065), Bernat Ramon (1072). El 1083, Guillem i Arbert Ramon de Montcada deixaren diners a la comtessa Mafalda, v\xc3\xaddua de Ramon Berenguer II a canvi dels drets i rendes del terme del castell de Sentmenat que, a partir d\'aquest moment queda vinculat a la fam\xc3\xadlia Montcada. L\'any 1101, senyorejava el senescal Guillem Ramon II de Montcada. La continu\xc3\xaftat de la possessi\xc3\xb3 dels Montcada es documenta al llarg de tot el segle XII. Cap a mitjans d\'aquest segle, trobem documentada la castlania en mans del llinatge anomenat Sentmenat, feudataris dels Montcada. L\'any 1173, Pere de Sentmenat, lleg\xc3\xa0 la castlania, al fill Pere qui la llegar\xc3\xa0 al seu fill hom\xc3\xb2nim que, l\'any 1243 ja en posse\xc3\xafa la plena potestat. _NEWLINE_El segle XIII continua el domini dels Montcada. L\'any 1237, Garsenda, v\xc3\xaddua de Guillem de Montcada, permuta amb el comanador de l\'orde Hospitaler de Barcelona, uns masos a canvi dels drets que el comanador posseeix  sobre el castell.  El 1301, la fortalesa pass\xc3\xa0 a Bearn\xc3\xa8sia, casada amb Bernat de Centelles i aviat (de 1302 a 1315) comen\xc3\xa7aran les discrep\xc3\xa0ncies entre els Centelles i els Sentmenat. El rei Jaume II interv\xc3\xa9 el 1315 per a resoldre el conflicte eximint al castl\xc3\xa0 de Sentmenat de prestar homenatge als senyors de Centelles per\xc3\xb2 les desavinences continuaren. L\'any 1328 es fa un acord de conveni\xc3\xa8ncia entre Francesc de Sentmenat i Eimeric de Centelles.  Les disputes finiran l\'any 1380,  quan Pere de Sentmenat passa a tenir la senyoria del castell i del seu terme, despr\xc3\xa9s d\'adquirir-lo a Eimeric II senyor de Centelles per 9.000 lliures._NEWLINE_Al segle XV, els Sentmenat esdevingueren senyors i barons del lloc. El castell de Sentmenat era un castell termenat i els seus senyors posse\xc3\xafdors del t\xc3\xadtol de "mer i mixt imperi", \xc3\xa9s a dir que tenien la jurisdicci\xc3\xb3 civil i criminal a tot el seu terme.  El 1691 li fou concedit a Joan de Sentmenat i de Toralla el t\xc3\xadtol de marqu\xc3\xa8s de Sentmenat. Actualment, el castell encara pertany a la fam\xc3\xadlia dels Sentmenat. Posteriorment, el castell va ser utilitzat com a masia, perdent tota refer\xc3\xa8ncia defensiva._NEWLINE_Amb motiu del projecte de consolidaci\xc3\xb3 estructural del castell promogut conjuntament entre l\'Ajuntament de Sentmenat i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya s\'han portat a terme diverses intervencions arqueol\xc3\xb2giques. L\'efectuada l\'any 2010 va permetre establir cinc fases d\'ocupaci\xc3\xb3 diferenciades. Despr\xc3\xa9s de l\'ocupaci\xc3\xb3 de la zona en \xc3\xa8poca prerom\xc3\xa0nica es va produir la construcci\xc3\xb3 d\'un conjunt residencial i una esgl\xc3\xa9sia exempta. La tercera fase consist\xc3\xad en la remodelaci\xc3\xb3 dels espais altmedievals en un moment baixmedieval (s. XIV-XV), coincidint amb la propietat del castell per part de la fam\xc3\xadlia Sentmenat. En quart lloc es van fer noves remodelacions arran de la transformaci\xc3\xb3 del recinte nobiliari en explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola a l\'\xc3\xa8poca moderna (s. XVII-XVIII). Finalment s\'han fet reformes d\'\xc3\xa8poca contempor\xc3\xa0nia.'