b'\n_START_ARTICLE_\nLlibre de Sent Sov\xc3\xad\n_START_SECTION_\nDos manuscrits diferents\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha dues c\xc3\xb2pies manuscrites que es coneixen com del Llibre de Sent Sov\xc3\xad, una a Val\xc3\xa8ncia (escrit el 1313) i una altra a Barcelona (realitzada el segle XV), per\xc3\xb2 una investigaci\xc3\xb3 recent dirigida per Llu\xc3\xads Cifuentes ha establert que el text valenci\xc3\xa0, m\xc3\xa9s curt per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s antic, \xc3\xa9s el que es correspondria realment a l\'original del Llibre de Sent Sov\xc3\xad, mentre que el text trobat i conservat a Barcelona, molt m\xc3\xa9s llarg, seria una obra diferent, que s\'ha acordat d\'identificar com a Llibre de totes maneres de potatges de menjar, al qual s\'hauria incl\xc3\xb2s el contingut del text valenci\xc3\xa0 en un proc\xc3\xa9s de textos fet segons diferents sistemes d\'acoblament. Aquest proc\xc3\xa9s era molt habitual en textos de contingut similar a la mateixa \xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nContingut\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre \xc3\xa9s un recull de dues-centes vint receptes catalanes de l\'\xc3\xa8poca, pertanyents a la cuina mediterr\xc3\xa0nia i amb una clara influ\xc3\xa8ncia romana i \xc3\xa0rab. Hi ha receptes de sopes, rostits, postres, etc. per\xc3\xb2 destaquen les m\xc3\xa9s de cinquanta receptes de peix, fresc o salat. Tamb\xc3\xa9 hi ha receptes amb crustacis (llam\xc3\xa0ntol, llagosta, llagost\xc3\xad, cranc i bou de mar) i cefal\xc3\xb2podes (calamar, s\xc3\xadpia i pop), per\xc3\xb2 cap recepta que faci servir petxines. Utilitza ja tonyina salada en conserva, anxoves en oli i la t\xc3\xa8cnica de l\'escabetx. L\'escabetx va ser introdu\xc3\xaft als pa\xc3\xafsos de llengua catalana pels \xc3\xa0rabs, que el feien amb carn i molt rarament amb peix. Al Sent Sov\xc3\xad hi ha ja tres receptes d\'escabetx, tamb\xc3\xa9 amb peix (una amb sardines). No hi ha receptes de peixos d\'aigua dol\xc3\xa7a, tot i que se sap que es pescaven truites i que es conservaven salades. Tampoc menciona l\'arengada ni peixos de proced\xc3\xa8ncia no mediterr\xc3\xa0nia, com per exemple el salm\xc3\xb3._NEWLINE_Com a carns hi trobem porc, molt\xc3\xb3, cabrit, conill i vedella. Del porc ja es feia cansalada, pernil i botifarres. Tamb\xc3\xa9 ous i aus, com pollastre, gallina, cap\xc3\xb3, \xc3\xa0nec, colom, oca i pa\xc3\xb3. La ca\xc3\xa7a present al Sent Sov\xc3\xad s\xc3\xb3n conills de bosc i llebres, porcs senglars, c\xc3\xa9rvols, \xc3\xb3ssos, perdius, faisans, guatlles, coloms salvatges, grues, tudons i tords. Cont\xc3\xa9 receptes de brou de gallina per a "hom deliquat" i "confortar"._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s hi ha onze receptes on hi figura la llet, en dues ocasions no menciona de quin animal prov\xc3\xa9 i en totes les altres especifica que sigui de cabra. En cap cas no la relaciona amb productes del mar, ja que a la meitat de receptes que es fa servir \xc3\xa9s per a plats de verdures, en dos casos de carn i a la resta en preparacions dolces que ara considerar\xc3\xadem postres. En canvi, la llet d\'ametlles figura en moltes m\xc3\xa9s receptes i t\xc3\xa9 una pres\xc3\xa8ncia molt m\xc3\xa9s important al receptari. Explica com fer mat\xc3\xb3. El formatge fresc o sec era corrent i utilitzat en receptes._NEWLINE_Moltes receptes fan servir ceba i ametlla com a base a les salses que es fan servir al plat, com ocorre encara en l\'actualitat. El sofregit (en catal\xc3\xa0 medieval, soengua) es fa encara sense tom\xc3\xa0quet. La picada es considera molt important, en especial a les salses, tot i que el nom picada que usem actualment no es fa servir al llibre, no hi t\xc3\xa9 cap nom, per\xc3\xb2 com que pica ametlles amb pa o altres ingredients en aigua o brou, en alguns t\xc3\xadtols de salses, per exemple, especifica "ab let de ametlles" el que despr\xc3\xa9s a la recepta veiem que \xc3\xa9s una picada id\xc3\xa8ntica a les actuals._NEWLINE_Com a receptes que s\'han mantingut iguals fins a l\'actualitat, tamb\xc3\xa9 hi ha panades i bunyols. En particular hi ha una recepta de bunyols dol\xc3\xa7os de formatge que encara es fan a Menorca, on s\xc3\xb3n t\xc3\xadpics per Tots Sants. Hi trobem el menjar blanc, el fla\xc3\xb3, etc._NEWLINE_El gust per la barreja de dol\xc3\xa7 i de salat als plats ja \xc3\xa9s ben pal\xc3\xa8s en aquest receptari, cosa que per a alguns \xc3\xa9s una clara influ\xc3\xa8ncia de la cuina \xc3\xa0rab. Tamb\xc3\xa9 hi apareixen receptes amb productes com l\'esp\xc3\xa0rrec, els cigrons o l\'alberg\xc3\xadnia, que surt tamb\xc3\xa9 en alguns receptaris peninsulars de l\'\xc3\xa8poca per\xc3\xb2 no encara als d\'Occit\xc3\xa0nia ni al nord de Fran\xc3\xa7a (no es menjaven els mateixos productes al sud que al nord de Fran\xc3\xa7a). Tamb\xc3\xa9 hi ha receptes de faves tendres._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 hi ha moltes receptes que fan servir el suc de taronja amarga (la taronja dol\xc3\xa7a va arribar de la m\xc3\xa0 dels portuguesos als segles XV-XVI), sidra o aigua de roses._NEWLINE_El safr\xc3\xa0 \xc3\xa9s l\'esp\xc3\xa8cia m\xc3\xa9s utilitzada en aquests dos llibres, com tamb\xc3\xa9 ho era en receptaris contemporanis italians, per\xc3\xb2 ja ocupava el tercer lloc a Llenguadoc -tot i que era molt usat, per\xc3\xb2 amb moltes m\xc3\xa9s esp\xc3\xa8cies que s\'usaven molt tamb\xc3\xa9, dues d\'elles m\xc3\xa9s- i llocs menys rellevants en altres cuines europees. S\'ha d\'aclarir que el safr\xc3\xa0 era l\'\xc3\xbanica esp\xc3\xa8cia no importada als Pa\xc3\xafsos Catalans. La segona esp\xc3\xa8cia m\xc3\xa9s usada, en un 12,8% de receptes, al Llibre de Sent Sov\xc3\xad, \xc3\xa9s el pebre negre. Aquestes dues esp\xc3\xa8cies s\xc3\xb3n encara \xc3\xa0mpliament utilitzades, en canvi, la tercera, el gingebre (11,6%), que estava molt de moda a tota Europa a l\'Edat Mitjana, pr\xc3\xa0cticament no es fa servir a la cuina catalana actualment. La nou moscada nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s present en una recepta de salsa de pa\xc3\xb3, agredol\xc3\xa7a i amb fines herbes, que servia per a acompanyar aus com el pa\xc3\xb3, el cap\xc3\xb3 o el fais\xc3\xa0. La canyella en pols es feia servir per cobrir i decorar tota mena de preparacions dolces i salades._NEWLINE_Destaca l\'\xc3\xbas de la llar de foc com a sistema de cocci\xc3\xb3 i l\'\xc3\xbas del morter.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nLa redacci\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt clara i precisa, suficient per a poder elaborar els plats proposats. Els plats i ingredients concorden amb els esmentats a la literatura catalana medieval. Alguns Nord-Catalans hi troben expressions que encara fan servir els seus avis, tot i que almenys algunes d\'elles, com fer sopes (per a tallar llesquetes primes de pa i mullar-les a la sopa), tamb\xc3\xa9 s\'usen o s\'usaven fins fa molt poc en altres llocs de Catalunya Sud i Balears, per exemple. Est\xc3\xa0 escrit en catal\xc3\xa0, que a l\'\xc3\xa8poca era la llengua vulgar, front a la culta que era el llat\xc3\xad. Per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s la manera de parlar \xc3\xa9s popular i anecd\xc3\xb2tica.\n_START_SECTION_\nAutor\n_START_PARAGRAPH_\nL\'autor \xc3\xa9s desconegut. Tanmateix, l\'Eliana Thibaut i Comalada pensa que es podria tractar d\'un nord-catal\xc3\xa0, perqu\xc3\xa8 fa servir expressions que li recorden algunes que s\'utilitzen en aquest pa\xc3\xads i perqu\xc3\xa8 el llistat de llegums esmentats corresponen majorit\xc3\xa0riament amb tots els cultius del Riberal de la Catalunya Nord. A m\xc3\xa9s, pel seu estil i les refer\xc3\xa8ncies creuades amb altres llibres seus, com La letra del monge golafre, pensa que concretament podria tractar-se de Francesc Eiximenis.\n_START_SECTION_\nComparaci\xc3\xb3 amb el Llibre del Coch\n_START_PARAGRAPH_\nEl Llibre del Coch \xc3\xa9s un altre fam\xc3\xb3s receptari catal\xc3\xa0, en aquest cas impr\xc3\xa8s, de dos segles m\xc3\xa9s tard. En coneixem l\'autor, \xc3\xa9s en Robert de Nola. Les difer\xc3\xa8ncies en el tipus de cuina s\xc3\xb3n m\xc3\xadnimes. Se sap que Robert de Nola coneixia el Llibre de Sent Sov\xc3\xad i que n\'utilitza alguns elements i receptes. Com a innovaci\xc3\xb3, per exemple, proposa la llet d\'ovella a m\xc3\xa9s de la de cabra en alguna recepta. Quant a les esp\xc3\xa8cies, en general el Llibre de Sent Sov\xc3\xad utilitza menys esp\xc3\xa8cies que el Llibre del Coch. Al Llibre de Sent Sov\xc3\xad nom\xc3\xa9s hi ha receptes catalanes mentre que el Llibre del Coch inclou, a m\xc3\xa9s, receptes de cultures ve\xc3\xafnes com It\xc3\xa0lia, Fran\xc3\xa7a o de pa\xc3\xafsos \xc3\xa0rabs. A cap dels dos, tot i que el Llibre del Coch va ser r\xc3\xa0pidament tradu\xc3\xaft al castell\xc3\xa0, apareixen receptes castellanes. El 1491 l\'Esgl\xc3\xa9sia decideix que els cat\xc3\xb2lics ja poden menjar ous i llet per Quaresma, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 ho desconeix Robert de Nola, per la qual cosa aquests ingredients s\xc3\xb3n absents a les receptes quaresmals d\'ambd\xc3\xb3s llibres (segurament la primera edici\xc3\xb3 del Llibre del Coch que coneixem \xc3\xa9s una c\xc3\xb2pia d\'una versi\xc3\xb3 anterior a aquesta data). L\'estil del Llibre del Coch \xc3\xa9s m\xc3\xa9s literari. El Llibre de Sent Sov\xc3\xad no es va donar a con\xc3\xa8ixer al p\xc3\xbablic fins ben entrat el segle\xc2\xa0xx, mentre que el Llibre del Coch va ser r\xc3\xa0pidament, en paraules de Josep Pla, "un veritable best seller", es va traduir a diverses lleng\xc3\xbces i va ser "el llibre de cuina de l\'Espanya del Renaixement".'