b'\n_START_ARTICLE_\nCrisip de Soli\n_START_SECTION_\nBiografia i mort\n_START_PARAGRAPH_\nCrisip de Soli, fill del fam\xc3\xb3s metge Apol\xc2\xb7loni de Tars esmentat per Gal\xc3\xa8 en els seus llibres, va n\xc3\xa9ixer a Cil\xc3\xadcia. Des de petit va ser un home d\'una estatura m\xc3\xa9s aviat minsa. Tamb\xc3\xa9 va destacar per un gran inter\xc3\xa8s per l\'esport; va ser un gran atleta reconegut per rec\xc3\xb3rrer dist\xc3\xa0ncies extremament llargues._NEWLINE_Per uns problemes administratius, Crisip de Soli es va quedar sense l\'her\xc3\xa8ncia del seu pare. Els b\xc3\xa9ns van anar a parar a mans de la monarquia que governava aquesta ciutat estat sense possibilitat a rebatre tal acci\xc3\xb3 jur\xc3\xaddicament._NEWLINE_D\'aquesta forma es vei\xc3\xa9 for\xc3\xa7at a marxar de la seva ciutat de naixen\xc3\xa7a i anar cap a Atenes; la ciutat intel\xc2\xb7lectual per antonom\xc3\xa0sia d\'aquells temps, gr\xc3\xa0cies a la contribuci\xc3\xb3 d\'altres fil\xc3\xb2sofs del per\xc3\xadode hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic com Pirr\xc3\xb3 d\'Elis (fundador de l\'escepticisme) o Zen\xc3\xb3 de C\xc3\xadtion fundador de la mateixa filosofia estoica._NEWLINE_Un cop arriba a Atenes, comen\xc3\xa7a a entrenar-se en el domini de la llan\xc3\xa7a, fins que sent parlar Zen\xc3\xb3 (o Cleantes segons Diocles) i s\'interessa per la filosofia estoica. Crisip de Soli es mostra com un dels m\xc3\xa9s aplicats seguidors de Cleantes, el l\xc3\xadder de l\'escola estoica en aquell moment. Tot i que n\'aprengu\xc3\xa9 molt, se sol dir que ell mateix havia pronunciat les seg\xc3\xbcents paraules: "De Cleantes, n\'abstrec les teories, que ja demostrar\xc3\xa9 per mi mateix". A banda d\'aquest comentari que popularment se li atribueix, el que s\xc3\xad que \xc3\xa9s segur (ja que ell mateix ho va escriure) s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents dos versos en qu\xc3\xa8 es penedeix de contradir el seu propi mestre:_NEWLINE_"Vaig n\xc3\xa9ixer feli\xc3\xa7 sin\xc3\xb3 en Cleantes:_NEWLINE_segurament en ell no s\xc3\xb3c joi\xc3\xb3s"._NEWLINE_Es diu que era un home molt donat a la beguda alcoh\xc3\xb2lica i sobretot al vi (cosa que acabaria influint en el fam\xc3\xb3s episodi de la seva pr\xc3\xb2pia mort). A m\xc3\xa9s se li atribueix una dial\xc3\xa8ctica impressionant, digna dels d\xc3\xa9us mateixos: "Si els d\xc3\xa9us es dediquessin a la dial\xc3\xa8ctica, de ben segur que utilitzarien la de Crisip". Tots aquests aspectes de la seva personalitat el van portar a gaudir d\'un gran reconeixement entre els mateixos estudiants de la filosofia estoica. Aix\xc3\xb2 va comportar que aproximadament l\'any 230\xc2\xa0aC, quan mor\xc3\xad Cleantes, Crisip es convert\xc3\xads en el l\xc3\xadder indiscutible de la filosofia estoica a Atenes.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva mort \xc3\xa9s un tema del qual molt s\'ha parlat, per l\'estranyesa de la situaci\xc3\xb3. Es diu que estant a la ciutat d\'Atenes, i en una de les seves constants borratxeres produ\xc3\xafdes pel consum de vi sense diluir, en qu\xc3\xa8 es convertia en un home especialment rialler i feli\xc3\xa7 i amic dels animals, va decidir de donar vi a un ruc de la seva pr\xc3\xb2pia pertinen\xc3\xa7a. D\'aquesta forma, l\'animal va comen\xc3\xa7ar a tenir un comportament for\xc3\xa7a estrany. En aquest estat, l\'ase va posar-se a menjar unes figues d\'un arbre proper, fet que al fil\xc3\xb2sof li va fer molta gr\xc3\xa0cia. I tant va ser el seu riure, que va morir en aquell mateix moment. A partir d\'aquest moment, va ser substitu\xc3\xaft en la direcci\xc3\xb3 de l\'escola estoica pel seu deixeble Zen\xc3\xb3 de Tars, mentre que el seu nebot Aristocre\xc3\xb3 va erigir una est\xc3\xa0tua en el seu honor a Cer\xc3\xa0mic._NEWLINE_Durant molts anys no es va donar cr\xc3\xa8dit a aquesta hist\xc3\xb2ria per la singularitat dels fets, i tamb\xc3\xa9 perqu\xc3\xa8, en una biografia paral\xc2\xb7lela, no s\'anomena tal episodi del ruc.\n_START_SECTION_\nFilosofia i pensament\n_START_PARAGRAPH_\nCrisip va tenir una llarga i reeixida carrera en qu\xc3\xa8 va haver de resistir i rebatre constantment els atacs de l\'Acad\xc3\xa8mia plat\xc3\xb2nica i no sols es va dedicar a defensar l\'esto\xc3\xafcisme dels atacs que havia rebut en un passat, sin\xc3\xb3 que es va dedicar a preveure i a rebatre els arguments que se li podrien presentar en un futur. La seva feina va ser principalment organitzar i resumir el llegat filos\xc3\xb2fic de Zen\xc3\xb3 i Cleantes, sintetitzant les doctrines del que avui coneixem com a esto\xc3\xafcisme. Va elaborar les lleis f\xc3\xadsiques estoiques, la teoria del coneixement d\'aquesta pr\xc3\xb2pia escola i molta part del seu sistema l\xc3\xb2gic. De fet, se solia dir que "sense Crisip de Soli, no hi hauria hagut Stoa".\n_START_SECTION_\nSobre l\'endevinaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCrisip de Soli va referir-se a l\'art de l\'endevinaci\xc3\xb3, que en aquells moments, per la crisi que suposava el per\xc3\xadode hel\xc2\xb7len\xc3\xadstic, estava en ple auge, com una pr\xc3\xa0ctica enganyosa i gens fiable. De fet, per a Crisip el futur era accidental, i per tant no tenia sentit intentar endevinar-lo i els auguris i presagis no eren m\xc3\xa9s que ocurr\xc3\xa8ncies.'