b'\n_START_ARTICLE_\nExtremadura\n_START_SECTION_\nBandera\n_START_PARAGRAPH_\nLa bandera d\'Extremadura, segons determina l\'article 4-1 de l\'Estatut d\'Autonomia est\xc3\xa0 formada per tres franges horitzontals iguals: la superior, de color verd, la central blanca, i l\'inferior, negra._NEWLINE_Aquests colors tenen una explicaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica: el color verd era el color emblem\xc3\xa0tic de l\'Ordre d\'Alc\xc3\xa0ntara, dels quals els seus territoris i encomiendes es van estendre per gran part de les prov\xc3\xadncies de C\xc3\xa0ceres i Badajoz._NEWLINE_El color blanc era utilitzat en el pend\xc3\xb3 reial dels monarques lleonesos i castellans que van reconquistar la regi\xc3\xb3, tot incorporant-la a Castella. El color negre es va prendre de l\'estendard dels reis aft\xc3\xa0sides de Badajoz, que crearen un gran regne musulm\xc3\xa0 sobre la major part d\'Extremadura, en el segle XI, i aportant una esplendor liter\xc3\xa0ria i cultural que mai abans va ser coneguda.\n_START_SECTION_\nDivisi\xc3\xb3 administrativa\n_START_PARAGRAPH_\nExtremadura se subdivideix en dues prov\xc3\xadncies: la prov\xc3\xadncia de Badajoz i la prov\xc3\xadncia de C\xc3\xa0ceres ambdues presidides per una diputaci\xc3\xb3. Aquestes, al seu torn, s\xc3\xb3n dividides en municipis. Extremadura tamb\xc3\xa9 es divideix en 24 comarques, encara que no s\xc3\xb3n ens jur\xc3\xaddics i llurs fronteres no s\xc3\xb3n ben definides.\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nEl 8 de setembre es celebra el Dia d\'Extremadura.\n_START_SECTION_\nGastronomia extremenya\n_START_PARAGRAPH_\nExtremadura \xc3\xa9s coneguda per les diferents preparacions del porc i del xai que es mengen acompanyades amb pa, com els callos con manos de cerdo, caldereta de cordero, cabrito en cuchifrito, frite de cordero i el cabrito a la hortelana._NEWLINE_La cuina d\'extremadura inclou tamb\xc3\xa9 altres carns com la gallina (un dels ingredients principals del cocido extreme\xc3\xb1o), la llebre (arroz con liebre), les granotes (ancas de ranas fritas ), peixos com la tenca (tencas fritas ) i la truita (truchas con jam\xc3\xb3n), i \xc3\xa0dhuc el llangardaix (lagarto con tomate). Els condiments utilitzats amb m\xc3\xa9s freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n el poliol, l\'all, el llorer i l\'an\xc3\xads o matafaluga (Pimpinella anisum). _NEWLINE_Entre els plats populars b\xc3\xa0sics dominen els basats en cigrons, les mongetes, les patates, la carbassa les castanyes, la ceba i els pebrots. Cal mencionar el cocido extreme\xc3\xb1o, el potaje de garbanzos y jud\xc3\xadas blancas, la sopa blanca de ajos, el potaje de casta\xc3\xb1as secas, les habichuelas i l\'olla con "asaura". _NEWLINE_Hi ha aliments ancestrals extremenys que estan desapareixent com les migas y gachas, \xc3\xa0pats molt antics, entre les quals destaquen les migas con torreznos._NEWLINE_La chanfaina a Extremadura no t\xc3\xa9 res a veure amb el plat catal\xc3\xa0 de nom similar. \xc3\x89s un guisat fet amb fetge, cervell, cor i ronyons de xai amb un sofregit a base de llorer, alls, pa i ous durs. _NEWLINE_Els embotits extremenys tasten d\'una manera especial com la morcilla \xc2\xabFelisa\xc2\xbb (a base de sang amb ceba), morcillas de cabez\xc3\xa1, morcillas patateras, morcillas de carbassa, les \xc2\xabchacinas\xc2\xbb, el llom y el pernil curats, llonganissa i xori\xc3\xa7os._NEWLINE_Els dol\xc3\xa7os locals sovint preparats a base de la mel local, mantega de porc, farina i oli, inclouen bunyols, magdalenas, perrunillas, galletas, rosquillas de vino, roscas fritas, coquillos de miel, hijuelas, gachas extreme\xc3\xb1as, bollos fritos, floretas, socochones hurdanos i les jeringas.'