b"\n_START_ARTICLE_\nRam\xc3\xb3n Mesonero Romanos\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill d'una influent fam\xc3\xadlia madrilenya. El seu pare, Mat\xc3\xadas Mesonero, natural de Salamanca i aficionat a la literatura, va morir en 1820, deixant Ram\xc3\xb3n a c\xc3\xa0rrec dels negocis familiars._NEWLINE_El Trienni Liberal va marcar profundament a l'autor amb la seva atmosfera liberal i revolucion\xc3\xa0ria, a tal extrem que es va allistar com a milici\xc3\xa0 nacional amb tot just divuit anys. En aquells dies va publicar els seus primers quadres de costums:  Mis ratos perdidos o ligero bosquejo de Madrid en 1820 y 1821 (Madrid, Imp. de Don Eusebio \xc3\x81lvarez, 1822)._NEWLINE_En el terreny literari s'interess\xc3\xa0 sobretot per Leandro Fern\xc3\xa1ndez de Morat\xc3\xadn, Bartolom\xc3\xa9 Jos\xc3\xa9 Gallardo i Sebasti\xc3\xa1n de Mi\xc3\xb1ano, i lleg\xc3\xad als dramaturgs del Segle d'Or: Tirso de Molina, Lope de Vega, Pedro Calder\xc3\xb3n de la Barca, Agust\xc3\xadn Moreto o Francisco Rojas Zorrilla. Tamb\xc3\xa9 fou un entusiasta de l'\xc3\xb2pera italiana._NEWLINE_Va ser distingit membre de la tert\xc3\xbalia \xc2\xabEl Parnasillo\xc2\xbb i va formar part de la \xc2\xabPartida del Tro\xc2\xbb: Jos\xc3\xa9 d'Espronceda, Ventura de la Vega, Patricio de la Escosura Morrogh, Miguel de los Santos \xc3\x81lvarez, Mariano Jos\xc3\xa9 de Larra, Romero Larra\xc3\xb1aga, Pelegr\xc3\xadn, Seg\xc3\xb2via, entre altres rom\xc3\xa0ntics d'esperit il\xc2\xb7lustrat, artistes, dramaturgs i empresaris. El m\xc3\xa9s unit a Mesonero va ser potser Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Carnerero, periodista i dramaturg, que ho va introduir en els mitjans period\xc3\xadstics m\xc3\xa9s importants de l'\xc3\xa8poca. Juan Grimaldi, director del Teatro del Pr\xc3\xadncipe i autor de la c\xc3\xa8lebre com\xc3\xa8dia de m\xc3\xa0gia La pata de cabra, va ser un altre dels col\xc2\xb7legues d'\xc2\xabEl curioso parlante\xc2\xbb, \xc3\xa0lies amb el qual Mesonero signava els seus escrits._NEWLINE_En aquells dies va comen\xc3\xa7ar a experimentar inquietuds urban\xc3\xadstiques. El canvi que va experimentar Madrid durant aquests anys va ser motiu per a nombroses sortides a l'estranger amb curiositat per la fisonomia urbana que imperava en diferents contextos geogr\xc3\xa0fics. Des d'agost de 1833 a maig de 1834 Mesonero Romanos viatjar\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a. Nom\xc3\xa9s parcialment han arribat fins a nosaltres els Fragmentos de un diario de viaje, publicats pels fills de l'escriptor en el centenari del seu naixement. La seva segona sortida a l'estranger queda reflectida en la seva obra Recuerdos de viaje por Francia y B\xc3\xa9lgica; no obstant aix\xc3\xb2 va rec\xc3\xb3rrer molts altres regnes d'Europa en temps de reg\xc3\xa8ncia de Maria Cristina, tal com consta en els Trabajos no coleccionados publicats pels seus fills._NEWLINE_Va redactar amb Est\xc3\xa9banez Calder\xc3\xb3n el peri\xc3\xb2dic Cartas Espa\xc3\xb1olas i en el per\xc3\xadode compr\xc3\xa8s entre 1845 i 1850 es va dedicar a l'Ajuntament de Madrid com a regidor. El seu Proyecto de mejoras generales, llegit en la sessi\xc3\xb3 de la Corporaci\xc3\xb3 municipal el dia 23 de maig de 1846, va suposar una aut\xc3\xa8ntica remodelaci\xc3\xb3 del Madrid de l'\xc3\xa8poca. Anys m\xc3\xa9s tard va redactar noves Ordenanzas municipales que van regir for\xc3\xa7a temps._NEWLINE_Empra un to nost\xc3\xa0lgic i emotiu, per deixar const\xc3\xa0ncia d'un m\xc3\xb3n que desapareix amb la modernitat. Les seves descripcions tenen per tant trets eleg\xc3\xadacs i es basen en els t\xc3\xb2pics. Va treballar com a bibliotecari i va viatjar per Europa per contrastar els tipus dels seus llibres amb la gent d'altres ciutats. Pol\xc3\xadticament era conservador, i aix\xc3\xb2 el va enfrontar a altres rom\xc3\xa0ntics com Espronceda. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s va iniciar una intensa activitat liter\xc3\xa0ria: va fer edicions dels dramaturgs contemporanis i posteriors a Lope de Vega i Rojas Zorrilla per la Biblioteca de Autores Espa\xc3\xb1oles, i va ser cronista oficial a partir del 15 de juliol de 1864. Tamb\xc3\xa9 va col\xc2\xb7laborar a El Indicador de las Novedades, El Correo Literario y Mercantil, Cartas Espa\xc3\xb1olas, Revista Espa\xc3\xb1ola, Diario de Madrid i en la revista Semanario Pintoresco Espa\xc3\xb1ol, del qual en fou fundador._NEWLINE_Va ingressar en la Reial Acad\xc3\xa8mia Espanyola el 3 de maig de 1838 com a acad\xc3\xa8mic honorari i el 25 de febrer de 1847 com a membre de nombre. Va ser un actiu atene\xc3\xadsta i bibliotecari nomenat a perpetu\xc3\xaftat per l'Ajuntament, que m\xc3\xa9s tard va comprar la seva biblioteca per 70 000 rals._NEWLINE_Ve\xc3\xad de la pla\xc3\xa7a de V\xc3\xa1zquez de Mella, del seu inicial liberalisme va evolucionar al conservadorisme que es percep en les seves Memorias de un Setent\xc3\xb3n, natural y vecino de Madrid (1880)."