b'\n_START_ARTICLE_\nImmanuel Kant\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nImmanuel Kant va n\xc3\xa9ixer a K\xc3\xb6nigsberg, Pr\xc3\xbassia oriental, actualment a l\'enclavament de Kaliningrad, a R\xc3\xbassia. Va ser el quart d\'onze fills, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s quatre d\'ells van arribar a l\'edat adulta. Va ser batejat com \'Emanuel\', per\xc3\xb2 va canviar el seu nom a \'Immanuel\' despr\xc3\xa9s d\'aprendre hebreu. Va passar tota la seva vida dins o als voltants de la seva ciutat natal, la capital de Pr\xc3\xbassia oriental en aquella \xc3\xa8poca, sense viatjar mai m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de 150 km de K\xc3\xb6nigsberg. El seu pare, Johann Georg Kant (1682-1746), era un artes\xc3\xa0 alemany de Memel, en aquell temps la ciutat m\xc3\xa9s al nord-est de Pr\xc3\xbassia (actualment Klaip\xc4\x97da, a Litu\xc3\xa0nia). La seva mare, Anna Regina Reuter (1697-1737), nascuda a Nuremberg, era la filla d\'un fabricant escoc\xc3\xa8s de cadires de muntar. L\'avi havia emigrat d\'Esc\xc3\xb2cia fins a la Pr\xc3\xbassia oriental, i el seu pare encara escrivia el nom de la fam\xc3\xadlia amb la grafia "Cant".\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 i primeres obres\n_START_PARAGRAPH_\nEn la seva juventut, Kant va ser un estudiant constant, encara que no espectacular. Va cr\xc3\xa9ixer en una llar pietista, que posava \xc3\xa8mfasi en una intensa devoci\xc3\xb3 religiosa, la humilitat personal i una interpretaci\xc3\xb3 literal de la B\xc3\xadblia. Per tant, Kant va rebre una educaci\xc3\xb3 estricta, punitiva i disciplin\xc3\xa0ria, que impulsava l\'ensenyament del llat\xc3\xad i la religi\xc3\xb3 per sobre de les matem\xc3\xa0tiques i les ci\xc3\xa8ncies._NEWLINE_Des del primer moment, Kant va mostrar gran aplicaci\xc3\xb3 en els seus estudis. Primer va ser enviat al Collegium Fridericianum i despr\xc3\xa9s, a l\'edat de 16 anys, es va matricular a la Universitat de K\xc3\xb6nigsberg, el 1740. Va estudiar la filosofia de Leibniz i Wolff amb el professor Martin Knutzen, un racionalista que tamb\xc3\xa9 estava familiaritzat amb els desenvolupaments de la filosofia i la ci\xc3\xa8ncia brit\xc3\xa0nica del seu temps i que va introduir Kant en la nova f\xc3\xadsica matem\xc3\xa0tica de Newton. Tamb\xc3\xa9 va prevenir el jove alumne respecte de l\'idealisme, vist negativament per tota la filosofia del segle XVIII i, fins i tot, despr\xc3\xa9s de la creaci\xc3\xb3 de la teoria de l\'idealisme transcendental, Kant va refutar l\'idealisme en la segona edici\xc3\xb3 de la seva obra principal, La cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pura._NEWLINE_L\'infart del seu pare i la seva posterior mort el 1746 va interrompre els seus estudis. Kant es va convertir en un professor particular als petits pobles al voltant de K\xc3\xb6nigsberg, per\xc3\xb2 va continuar amb les seves recerques acad\xc3\xa8miques. El 1749, va publicar la seva primera obra filos\xc3\xb2fica, Gedanken von der Wahren Sch\xc3\xa4tzung der lebendigen Kr\xc3\xa4fte (\'Meditacions sobre la veritable estimaci\xc3\xb3 de les forces vives\'). Kant va publicar moltes m\xc3\xa9s obres sobre temes cient\xc3\xadfics, i va arribar a ser professor universitari el 1755. El tema de les seves lli\xc3\xa7ons era la "metaf\xc3\xadsica", que va ensenyar durant gaireb\xc3\xa9 quaranta anys, fins i tot despr\xc3\xa9s de la seva ruptura amb la metaf\xc3\xadsica. El manual del curs estava escrit per A. G. Baumgarten, autor del terme est\xc3\xa8tica en el seu sentit ja modern.\n_START_SECTION_\nFil\xc3\xb2sof i cient\xc3\xadfic\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'obra Allgemeine Naturgeschichte und Theorie des Himmels (\'Hist\xc3\xb2ria general de la natura i teoria del cel\', 1755), Kant va dissenyar la hip\xc3\xb2tesi de la nebulosa protosolar, en qu\xc3\xa8 va deduir correctament que el sistema solar es va formar d\'un gran n\xc3\xbavol de gas, d\'una nebulosa. D\'aquesta manera, intentava explicar l\'ordre del sistema solar, anteriorment vist per Newton com quelcom imposat per D\xc3\xa9u des del comen\xc3\xa7ament. Kant tamb\xc3\xa9 va deduir correctament que la Via L\xc3\xa0ctia era un gran c\xc3\xbamul d\'estrelles, formada aix\xc3\xad mateix a partir d\'un n\xc3\xbavol giratori. A m\xc3\xa9s, va suggerir la possibilitat que altres nebuloses podien ser igualment grans discos d\'estrelles distants, similars a la Via L\xc3\xa0ctia, cosa que va donar origen a la denominaci\xc3\xb3 d\'"universos illa" a les gal\xc3\xa0xies, terme en \xc3\xbas fins ben entrat el segle XX._NEWLINE_Des d\'aquest moment, Kant es va concentrar en temes cada vegada m\xc3\xa9s filos\xc3\xb2fics, tot i que continuaria escrivint sobre temes de ci\xc3\xa8ncies al llarg de la seva vida. En els inicis dels anys 1760, Kant va concebre una s\xc3\xa8rie d\'importants obres de filosofia: Die falsche Spitzfindigkeit der vier syllogistischen Figuren erwiesen (\'La falsa subtilesa de les quatre figures del sil\xc2\xb7logisme\'), una obra sobre l\xc3\xb2gica, publicada el 1762. L\'any seg\xc3\xbcent, van apar\xc3\xa8ixer dos llibres m\xc3\xa9s: Versuch, den Begriff der negatives Gr\xc3\xb6\xc3\x9fe in der Weltweisheit einzuf\xc3\xbchren (\'Assaig per introduir el concepte de magnituds negatives en la filosofia\') i Der einzig m\xc3\xb6gliche Beweisgrund zu einer Demonstration des Daseins Gottes (\'L\'\xc3\xbanic fonament possible d\'una demostraci\xc3\xb3 de l\'exist\xc3\xa8ncia de D\xc3\xa9u\'). El 1764, Kant va escriure Beobachtungen \xc3\xbcber das Gef\xc3\xbchl des Sch\xc3\xb6nen und Erhabenen (\'Observacions sobre el sentiment del bell i el sublim\') i va quedar segon, despr\xc3\xa9s de Moses Mendelssohn, en un concurs de l\'Acad\xc3\xa8mia de Berl\xc3\xadn amb la seva obra Untersuchung \xc3\xbcber die Deutlichkeit der Grunds\xc3\xa4tze der nat\xc3\xbcrlichen Theologie und Moral (\'Sobre la nitidesa dels principis de la teologia natural i de la moral\'). _NEWLINE_El 1770, a l\'edat de 45 anys, Kant va ser nomenat finalment professor de l\xc3\xb2gica i metaf\xc3\xadsica a la Universitat de K\xc3\xb6nigsberg. Kant va escriure la seva Dissertaci\xc3\xb3 inaugural, De mundi sensibilis atque intelligibilis manera et principiis, en defensa d\'aquest nomenament. Aquesta obra va veure l\'aparici\xc3\xb3 de molts temes centrals de la seva obra madura, incloent-hi la distinci\xc3\xb3 entre les facultats del pensament intel\xc2\xb7lectual i la receptivitat sensible. Ignorar aquesta distinci\xc3\xb3 significaria cometre l\'error de la subrepci\xc3\xb3, un concepte legal del dret rom\xc3\xa0 i, com diu en l\'\xc3\xbaltim cap\xc3\xadtol de la dissertaci\xc3\xb3, la metaf\xc3\xadsica tan sols progressar\xc3\xa0 evitant l\'error.\n_START_SECTION_\nDarrers anys i mort\n_START_PARAGRAPH_\nKant va publicar una segona edici\xc3\xb3 de la Cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pura el 1787, revisant en profunditat les primeres parts del llibre. La majoria de les seves obres posteriors es van centrar en altres \xc3\xa0rees de la filosofia. Va continuar desenvolupant la seva filosofia moral, especialment en Kritik der praktischen Vernunft (\'Cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica\'), el 1788, coneguda com la segona Cr\xc3\xadtica; i tamb\xc3\xa9 Metaphysik der Sitten (\'La metaf\xc3\xadsica dels costums\'), del 1797. Kritik der Urteilskraft (\'Cr\xc3\xadtica del judici\'), la tercera Cr\xc3\xadtica, escrita l\'any 1790, aplicava el sistema kanti\xc3\xa0 a l\'est\xc3\xa8tica i la teleologia. Tamb\xc3\xa9 va escriure diversos assaigs una mica populars sobre hist\xc3\xb2ria, religi\xc3\xb3, pol\xc3\xadtica i altres temes. Aquestes obres van ser ben rebudes pels contemporanis de Kant i van confirmar la seva posici\xc3\xb3 preeminent en la filosofia del segle XVIII. Hi havia diverses revistes dedicades \xc3\xbanicament a defensar i criticar la filosofia kantiana. Per\xc3\xb2, malgrat el seu \xc3\xa8xit, les tend\xc3\xa8ncies filos\xc3\xb2fiques es movien en una altra direcci\xc3\xb3. Molts dels deixebles m\xc3\xa9s importants de Kant (incloent-hi Reinhold, Beck i Johann Gottlieb Fichte) transformaren la posici\xc3\xb3 kantiana en formes d\'idealisme cada vegada m\xc3\xa9s radicals. Aix\xc3\xb2 va marcar l\'aparici\xc3\xb3 de l\'idealisme alemany. Kant es va oposar a aquests desenvolupaments i va denunciar p\xc3\xbablicament Fichte en una carta oberta, el 1799. Va ser un dels seus \xc3\xbaltims actes filos\xc3\xb2fics. La salut de Kant, delicada des de feia molt de temps, va empitjorar, i va morir a K\xc3\xb6nigsberg el 12 de febrer del 1804, murmurant la paraula \xc2\xabEs ist gut\xc2\xbb (\xc2\xabest\xc3\xa0 b\xc3\xa9\xc2\xbb) abans d\'expirar. La seva inacabada obra final, el fragmentat Opus Postumum, va ser (com el seu t\xc3\xadtol suggereix) publicada p\xc3\xb2stumament.\n_START_SECTION_\nLlegendes i reconeixement\n_START_PARAGRAPH_\nHan sorgit una varietat de creences populars pel que fa a la vida de Kant. Sovint s\'afirma, per exemple, que Kant va madurar tardanament, que nom\xc3\xa9s es va convertir en un fil\xc3\xb2sof important als seus cinquanta i tants anys despr\xc3\xa9s de rebutjar els seus punts de vista anteriors. Encara que \xc3\xa9s cert que Kant va escriure les seves millors obres relativament tard, hi ha una tend\xc3\xa8ncia a infravalorar el valor de les seves obres anteriors. Els estudis recents sobre Kant han dedicat m\xc3\xa9s atenci\xc3\xb3 a aquests escrits "pre-Cr\xc3\xadtica" i s\'ha reconegut una certa continu\xc3\xaftat amb les seves obres madures._NEWLINE_Molts dels mites comuns sobre les peculiaritats personals de Kant s\'enumeren, expliquen i refuten en la introducci\xc3\xb3 del traductor angl\xc3\xa8s Goldthwait de l\'obra de Kant. Sovint se sost\xc3\xa9 que Kant va viure una vida molt estricta i previsible, cosa que porta a la hist\xc3\xb2ria sovint repetida que els seus ve\xc3\xafns posaven els rellotges en hora quan donava els seus passejos diaris. De nou, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s cert nom\xc3\xa9s en part. Mentre va ser jove, Kant va ser una persona molt sociable i un apassionat dels convits durant la major part de la seva vida. No es va casar mai. \xc3\x9anicament en una \xc3\xa8poca m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ada de la seva vida, la influ\xc3\xa8ncia del seu amic, el comerciant angl\xc3\xa8s Joseph Green, va fer que Kant adopt\xc3\xa9s un estil de vida m\xc3\xa9s regular._NEWLINE_Entre 1879 i 1881, es van recollir diners per construir una capella a manera de monument. La tomba de Kant es troba fora de la catedral de K\xc3\xb6nigsberg -actualment Kaliningrad-, al riu Pregolya i \xc3\xa9s un dels pocs monuments alemanys conservats pels sovi\xc3\xa8tics despr\xc3\xa9s que conquerissin i annexessin la ciutat el 1945. La tomba original de Kant va ser enderrocada per les bombes russes a comen\xc3\xa7aments d\'aquell any. Una r\xc3\xa8plica d\'una est\xc3\xa0tua de Kant, situada davant de la Universitat, va ser donada per una entitat alemanya el 1991. Els noucasats porten flors a la capella, com van fer abans al monument de Lenin._NEWLINE_A prop de la tomba, es troba una placa amb la seg\xc3\xbcent inscripci\xc3\xb3 en alemany i rus, presa de la "Conclusi\xc3\xb3" de la Cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica: \xc2\xabDues coses omplen l\'\xc3\xa0nim amb una admiraci\xc3\xb3 i una veneraci\xc3\xb3 sempre renovades i creixents, com m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent i continuadament reflexionem sobre aquestes: el cel estelat sobre mi i la llei moral dins meu.\xc2\xbb El que va dir Immanuel Kant abans de morir va ser "Es ist gut", que significa "Est\xc3\xa0 b\xc3\xa9".\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nKant va integrar en el seu pensament les aportacions de nombrosos fil\xc3\xb2sofs anteriors, fent sovint una s\xc3\xadntesi de corrents contraposats com el racionalisme i l\'empirisme, entre d\'altres. _NEWLINE_De Plat\xc3\xb3, rescata el dualisme ontol\xc3\xb2gic i epistemol\xc3\xb2gic, identificant un m\xc3\xb3n amb l\'abast del sensible, com feia Plat\xc3\xb3 amb el m\xc3\xb3n terrenal, per\xc3\xb2 afirmant que \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic que es pot con\xc3\xa8ixer, a difer\xc3\xa8ncia de l\'autor grec, el qual pensava que l\'aut\xc3\xa8ntic coneixement era precisament aquell que no estava limitat pels sentis. De Plat\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 repr\xc3\xa8n el car\xc3\xa0cter abstracte de les idees metaf\xc3\xadsiques._NEWLINE_D\'Arist\xc3\xb2til aprofita l\'hilemorfisme, i afirma que les dades de la sensibilitat s\xc3\xb3n la mat\xc3\xa8ria del coneixement, que forneixen les formes a priori, tant de l\'espai i el temps com posteriorment de l\'enteniment. Extrapola aquesta dualitat a l\'\xc3\xa0mbit moral, contraposant les \xc3\xa8tiques materials a la formal (la seva). Reformula les categories d\'Arist\xc3\xb2til que identifiquen les maneres de ser, i les relaciona amb la ci\xc3\xa8ncia com feia el pensador cl\xc3\xa0ssic. _NEWLINE_S\'alinea expl\xc3\xadcitament amb Cop\xc3\xa8rnic per explicar el seu canvi de paradigma: si Cop\xc3\xa8rnic considerava que s\'havia de canviar el centre del model de cosmos, Kant pren el subjecte com a centre de l\'acte de con\xc3\xa8ixer i no l\'objecte com la tradici\xc3\xb3 anterior._NEWLINE_Les tres idees b\xc3\xa0siques del no\xc3\xbcmen s\xc3\xb3n l\'\xc3\xa0nima, el m\xc3\xb3n i D\xc3\xa9u, i \xc3\xa9s una continuaci\xc3\xb3 de les tres subst\xc3\xa0ncies de Descartes (tot i que el franc\xc3\xa8s anomenava jo o ment l\'\xc3\xa0nima). D\'ell i d\'altres racionalistes, pren el paper predominant de la ra\xc3\xb3 per arribar a un coneixement veritable (com altres coetanis de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3). _NEWLINE_De Hume, hereta el rebuig cap al car\xc3\xa0cter cient\xc3\xadfic de la metaf\xc3\xadsica, ja que aquesta disciplina no es basa en dades que provenen dels sentits i per tant comprovables. Aquesta import\xc3\xa0ncia de l\'experi\xc3\xa8ncia, ja reivindicada pels empiristes, l\'allunya dels idealistes purs.\n_START_SECTION_\nL\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, subjecte moral aut\xc3\xb2nom\n_START_PARAGRAPH_\nLa Cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica constitueix la resposta de Kant a la pregunta "qu\xc3\xa8 ha de fer?" i tracta els temes relacionats amb l\'\xc3\xa8tica. Distingeix dos tipus d\'imperatius morals (normes que orienten l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 en l\'elecci\xc3\xb3 dels seus actes dins l\'exercici de la seva llibertat): els hipot\xc3\xa8tics i els categ\xc3\xb2rics. Els primers s\xc3\xb3n els habituals de la majoria de propostes \xc3\xa8tiques, s\xc3\xb3n normes concretes que s\'han de seguir si es vol aconseguir l\'objectiu \xc3\xbaltim, com per exemple els manaments judeocristians, base de la conducta per a assolir la salvaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0nima._NEWLINE_Kant proposa un imperatiu categ\xc3\xb2ric, que no dep\xc3\xa8n de cap postulat i que fa refer\xc3\xa8ncia al deure. \xc3\x89s una norma general aplicable a qualsevol situaci\xc3\xb3 i que es basa en la premissa seg\xc3\xbcent: fes all\xc3\xb2 que voldries que esdevingu\xc3\xa9s una llei universal d\'actuaci\xc3\xb3. Seguint aquest imperatiu, l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 esdev\xc3\xa9 aut\xc3\xb2nom, ja que no dep\xc3\xa8n de voler aconseguir uns determinats fins, o b\xc3\xa9 de normes dictades per institucions externes, sin\xc3\xb3 \xc3\xbanicament de la seva ra\xc3\xb3, que analitza cada cas per veure si cal fer una cosa o una altra.\n_START_SECTION_\nEl deisme i el teisme\n_START_PARAGRAPH_\nEls cr\xc3\xadtics han posat en evid\xc3\xa8ncia la relaci\xc3\xb3 entre la concepci\xc3\xb3 religiosa de Kant i el deisme mentre que altres autors han demostrat que la religi\xc3\xb3 moral de Kant es mou des del deisme a teisme. Tamb\xc3\xa9 es va subratllar que Kant en la seva obra Die Religion innerhalb der Grenzen der blo\xc3\x9fen Vernunft (La religi\xc3\xb3 dins dels l\xc3\xadmits de la ra\xc3\xb3 pura) ha redu\xc3\xaft el religi\xc3\xb3s a la ra\xc3\xb3 pura, la religi\xc3\xb3 a la moral i aquesta al cristianisme.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nEn el pensament de Kant, sol distingir-se un per\xc3\xadode inicial, denominat precr\xc3\xadtic, que es caracteritza per la seva afecci\xc3\xb3 a la metaf\xc3\xadsica racionalista de Wolf i el seu inter\xc3\xa8s per la f\xc3\xadsica de Newton. El 1770, despr\xc3\xa9s de l\'obtenci\xc3\xb3 de la c\xc3\xa0tedra, es va obrir un lapse de deu anys de silenci durant els quals va escometre la tasca de construir la seva nova filosofia cr\xc3\xadtica, despr\xc3\xa9s que el contacte amb l\'empirisme esc\xc3\xa8ptic de David Hume li permet\xc3\xa9s, segons les seves pr\xc3\xb2pies paraules, \xc2\xabdespertar del somni dogm\xc3\xa0tic\xc2\xbb. _NEWLINE_El 1781, es va obrir el segon per\xc3\xadode a l\'obra kantiana, en apar\xc3\xa8ixer finalment la Cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pura (Kritik der reinen Vernunft), en la qual tracta de fonamentar el coneixement hum\xc3\xa0 i fixar-ne, aix\xc3\xad mateix, els l\xc3\xadmits; el gir copernic\xc3\xa0 que pretenia imprimir a la filosofia consistia a concebre el coneixement com a transcendental, \xc3\xa9s a dir, estructurat a partir d\'una s\xc3\xa8rie de principis a priori imposats pel subjecte que permeten ordenar l\'experi\xc3\xa8ncia procedent dels sentits; resultat de la intervenci\xc3\xb3 de l\'entesa humana s\xc3\xb3n els fen\xc3\xb2mens, mentre que la cosa en si (el no\xc3\xbcmen) \xc3\xa9s per definici\xc3\xb3 incognoscible. _NEWLINE_Pregunta fonamental en la seva Cr\xc3\xadtica \xc3\xa9s la possibilitat d\'establir judicis o enunciats sint\xc3\xa8tics (\xc3\xa9s a dir, que afigen informaci\xc3\xb3 o coneixement), a difer\xc3\xa8ncia dels anal\xc3\xadtics, en els quals no es transmet coneixement nou. Aquestes categories es divideixen a m\xc3\xa9s en a priori, quan l\'enunciat de la veritat \xc3\xa9s independent de la prova de l\'experi\xc3\xa8ncia (amb valor universal, no contingent), la possibilitat de les quals per a les matem\xc3\xa0tiques i la f\xc3\xadsica va aconseguir de demostrar, per\xc3\xb2 no per a la metaf\xc3\xadsica, perqu\xc3\xa8 aquesta no aplica les estructures transcendentals a l\'experi\xc3\xa8ncia, de manera que les seves conclusions queden sense fonament; aix\xc3\xad, el fil\xc3\xb2sof pot demostrar, al mateix temps, l\'exist\xc3\xa8ncia i la no exist\xc3\xa8ncia de D\xc3\xa9u, o de la llibertat, amb raons v\xc3\xa0lides per igual. _NEWLINE_El sistema va ser desenvolupat per Kant en la seva Cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pr\xc3\xa0ctica, en qu\xc3\xa8 estableix la necessitat d\'un principi moral a priori, anomenat imperatiu categ\xc3\xb2ric, derivat de la ra\xc3\xb3 humana en el seu vessant pr\xc3\xa0ctic; en la moral, l\'individu ha d\'actuar com si fos lliure, encara que no siga possible demostrar te\xc3\xb2ricament l\'exist\xc3\xa8ncia d\'aquesta llibertat. El fonament \xc3\xbaltim de la moral procedeix de la tend\xc3\xa8ncia humana cap a aquesta, i t\xc3\xa9 l\'origen en el car\xc3\xa0cter al seu torn no\xc3\xbcm\xc3\xa8nic de l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0. _NEWLINE_Kant va tractar d\'unificar ambdues Cr\xc3\xadtiques amb una tercera, la Cr\xc3\xadtica del judici, que estudia l\'anomenat gaudi est\xc3\xa8tic i la finalitat en el camp de la natura. Quan en la posici\xc3\xb3 de fi interv\xc3\xa9 l\'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0, el judici \xc3\xa9s est\xc3\xa8tic; quan el fi est\xc3\xa0 en funci\xc3\xb3 de la natura i el seu ordre peculiar, el judici \xc3\xa9s teleol\xc3\xb2gic. En ambd\xc3\xb3s casos, cal parlar d\'una desconeguda arrel comuna, vinculada a la idea de llibertat. _NEWLINE_Malgrat el seu car\xc3\xa0cter fosc i herm\xc3\xa8tic, els texts de Kant van operar una revoluci\xc3\xb3 en la filosofia posterior, els efectes de la qual arriben fins a l\'actualitat.\n_START_SECTION_\nLa cr\xc3\xadtica de la ra\xc3\xb3 pura\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta obra constitueix la resposta de Kant a la pregunta, qu\xc3\xa8 puc saber? En aquesta, es planteja si la metaf\xc3\xadsica pot treballar com una ci\xc3\xa8ncia, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 comporta una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via: quines s\xc3\xb3n les condicions que fan possible que un coneixement es pugui considerar cient\xc3\xadfic?_NEWLINE_El coneixement es transmet amb judicis o proposicions sobre la realitat. Aquestes proposicions poden ser sint\xc3\xa8tiques o anal\xc3\xadtiques, segons si el predicat es dedueix o no del subjecte. Aix\xc3\xad, "un triangle t\xc3\xa9 tres costats" \xc3\xa9s un enunciat anal\xc3\xadtic, perqu\xc3\xa8 la informaci\xc3\xb3 de "tres costats" ja es pot deduir del subjecte "triangle", no aporta informaci\xc3\xb3 nova ni pot contradir-se. En canvi, "aquest jersei \xc3\xa9s verd" \xc3\xa9s un judici sint\xc3\xa8tic, ja que la dada sobre el color no pot ser inferida a partir del fet de ser un jersei, ja que n\'hi ha de diverses tonalitats. Les proposicions sint\xc3\xa8tiques poden admetre un altre estat de coses, s\xc3\xb3n contingents, mentre que les anal\xc3\xadtiques s\xc3\xb3n necess\xc3\xa0ries. La majoria de judicis sint\xc3\xa8tics depenen de les dades obtingudes mitjan\xc3\xa7ant els sentits, mentre que els judicis anal\xc3\xadtics s\xc3\xb3n purament de ra\xc3\xb3, d\'an\xc3\xa0lisi sem\xc3\xa0ntica dels conceptes que els formen._NEWLINE_Una altra divisi\xc3\xb3 \xc3\xa9s entre judicis a posteriori (dependents de l\'experi\xc3\xa8ncia) i judicis a priori. Tot i que la majoria de judicis sint\xc3\xa8tics s\xc3\xb3n a posteriori i els anal\xc3\xadtics a priori, hi pot haver enunciats sint\xc3\xa8tics a priori, que serien l\'aut\xc3\xa8ntic coneixement, ja que s\'aportaria informaci\xc3\xb3 nova sense necessitat de contrast amb l\'experi\xc3\xa8ncia._NEWLINE_A banda de dividir els judicis en aquestes classificacions, Kant en aquesta obra estudia les condicions perqu\xc3\xa8 puguin formar-se aquests judicis. I aqu\xc3\xad realitza una s\xc3\xadntesi entre empiristes i racionalistes, perqu\xc3\xa8 afirma que, fins i tot, per a realitzar afirmacions sobre la realitat amb els sentits cal la intervenci\xc3\xb3 de conceptes racionals, a priori, i per tant es complementen. En efecte, per a poder copsar les dades que provenen de la percepci\xc3\xb3 calen unes categories mentals, que actuen a manera d\'esquema de comprensi\xc3\xb3 i catalogaci\xc3\xb3 d\'aquestes dades. Per exemple, per a poder veure una taula i a sobre un bol\xc3\xadgraf s\'ha de posseir el concepte previ d\'espai, de l\xc3\xadmit i de quantitat, per tal de concebre objectes separats.'