b'\n_START_ARTICLE_\nCompet\xc3\xa8ncies (pol\xc3\xadtica)\n_START_PARAGRAPH_\nLes compet\xc3\xa8ncies, en l\'\xc3\xa0mbit de la pol\xc3\xadtica, s\xc3\xb3n les facultats o potestats jur\xc3\xaddiques sobre determinades mat\xc3\xa8ries. La distribuci\xc3\xb3 i delimitaci\xc3\xb3 de compet\xc3\xa8ncies entre els poders centrals i els regionals ha presentat moltes maneres de fer-la segons les experi\xc3\xa8ncies hist\xc3\xb2riques i moltes complicacions pr\xc3\xa0ctiques._NEWLINE_El concepte va apar\xc3\xa8ixer amb la Constituci\xc3\xb3 dels Estats Units._NEWLINE_Friedrich, qui estudi\xc3\xa0 diverses federacions, va comentar respecte el repartiment de les mat\xc3\xa8ries entre els poders que era un "assumpte de conveni\xc3\xa8ncia" basada especialment amb criteris pol\xc3\xadtics que d\xc3\xb3na intents de resoluci\xc3\xb3 desiguals i que varien segons el temps, el lloc i la vida econ\xc3\xb2mica i social._NEWLINE_Mu\xc3\xb1oz Machado (1982, p.\xc2\xa0317) comenta que hi ha compet\xc3\xa8ncies assignades exclusivament a l\'estat central que solen coincidir en els distints estats de manera quasi universal: les relacions internacionals, defensa i moneda. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Segona guerra mundial, s\'han acumulat les compet\xc3\xa8ncies en els poders centrals respecte les mat\xc3\xa8ries d\'ordenaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i assumtes d\'import\xc3\xa0ncia general.\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa definici\xc3\xb3 jur\xc3\xaddica de compet\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s problem\xc3\xa0tic per no tindre uns contorns prou definits, sense que hi haja un acord un\xc3\xa0nime en els autors. Per tractar d\'entendre el concepte i aproximar-se a una definici\xc3\xb3 es defineixen els termes "mat\xc3\xa8ria", "facultat" i "compet\xc3\xa8ncia"._NEWLINE_La mat\xc3\xa8ria \xc3\xa9s el camp de la realitat objecte d\'una disciplina normativa (legislaci\xc3\xb3, reglaments, gesti\xc3\xb3 o execuci\xc3\xb3). S\xc3\xb3n exemples de mat\xc3\xa8ries l\'urbanisme, l\'agricultura i la defensa. S\xc3\xb3n exemples de submat\xc3\xa8ries, la planificaci\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica i la contaminaci\xc3\xb3 ac\xc3\xbastica._NEWLINE_Les facultats (o potestats) s\xc3\xb3n les actuacions p\xc3\xbabliques fetes respecte les mat\xc3\xa8ries, cosa definida en el par\xc3\xa0graf anterior. Les facultats es corresponen amb els poders legislatiu, executiu i judicial. Aix\xc3\xad, es difer\xc3\xa8ncien les facultats de car\xc3\xa0cter legislatiu, executiu i judicial._NEWLINE_La compet\xc3\xa8ncia en sentit estricte \xc3\xa9s "la projecci\xc3\xb3 d\'una determinada facultat sobre una concreta (sub)mat\xc3\xa8ria".\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa8cniques de distribuci\xc3\xb3 de compet\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nEn la distribuci\xc3\xb3 de compet\xc3\xa8ncies se solen referir a les legislatives, quedant-se sovint les compet\xc3\xa8ncies executives o administratives els territoris regionals amb autonomia.\n_START_SECTION_\nCl\xc3\xa0usules generals i compet\xc3\xa8ncies residuals\n_START_PARAGRAPH_\nDavant el repartiment entre compet\xc3\xa8ncies legislatives i executives, es presenta el sistema de cl\xc3\xa0usules residuals. Aix\xc3\xad, s\'estableix mitjan\xc3\xa7ant, per exemple, sistema de llistes o d\'atribuci\xc3\xb3, les compet\xc3\xa8ncies executives de l\'estat central, i s\'estableix en termes generals les compet\xc3\xa8ncie executives de les regions. Aix\xc3\xad, conviuen declaracions generals de compet\xc3\xa8ncia amb cl\xc3\xa0usules residuals.\n_START_SECTION_\nExclusivitat, concurr\xc3\xa8ncia i compartici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDavant la dificultat de designar mat\xc3\xa8ries que no impliquen a altres, s\'estableixen de manera plena (o exclusiva), de manera compartida (repartint la mat\xc3\xa8ria) i de manera concurrent (quan es reparteix la funci\xc3\xb3, no la mat\xc3\xa8ria)._NEWLINE_Un exemple de concurr\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s quan s\'estableix la compet\xc3\xa8ncia per a una legislaci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica i una altra per a la legislaci\xc3\xb3 que desenvolupa. Les compet\xc3\xa8ncies concurrents s\xc3\xb3n anomenades compet\xc3\xa8ncies paral\xc2\xb7leles a la doctrina su\xc3\xafssa.\n_START_SECTION_\nDelegaci\xc3\xb3 i vigil\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nLes t\xc3\xa8cniques de delegaci\xc3\xb3 i vigil\xc3\xa0ncia funcionen per a complementar la t\xc3\xa8cnica de llistes. La t\xc3\xa8cnica de la delegaci\xc3\xb3 consisteix, per exemple, que un estat central delege a una regi\xc3\xb3 una compet\xc3\xa8ncia que \xc3\xa9s exclusiva d\'aquest primer. Quan es fa a\xc3\xa7\xc3\xb2, \xc3\xa9s normal que estiga acompanyat d\'un poder especial de vigil\xc3\xa0ncia i control sobre l\'\xc3\xbas de les compet\xc3\xa8ncies delegades.\n_START_SECTION_\nManeres de resoluci\xc3\xb3 de conflictes normatius de compet\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nPer a tractar de resoldre els conflictes normatius de compet\xc3\xa8ncia hi ha diverses experi\xc3\xa8ncies._NEWLINE_Als Estats Units, es segueix el principi de preval\xc3\xa8ncia (en cas de conflicte, prevaleix el dret emanat d\'un dels nivells del poder estatal). Mentre que en la Constituci\xc3\xb3 austr\xc3\xadaca de 1920 es segu\xc3\xad el principi de compet\xc3\xa8ncia (determinar qui s\'estralimita). Aquests principis dif\xc3\xadcilment poden conviure._NEWLINE_Diversos autors, com Hans Kelsen i Arroyo Gil, critiquen negativament l\'\xc3\xbas del principi de preval\xc3\xa8ncia perqu\xc3\xa8 consideren que no deixa marge per a la compet\xc3\xa8ncia.'