b"\n_START_ARTICLE_\nBatalla de Montju\xc3\xafc (1641)\n_START_SECTION_\nLa Barcelona de 1641\n_START_PARAGRAPH_\nBarcelona tenia, el 1641, uns 40.000 habitants i estava constitu\xc3\xafda per l'actual Barri G\xc3\xb2tic i pel Raval, amb un di\xc3\xa0metre aproximat de tres milles i mitja. Els gremis dels artesans s'havien fet forts i van adquirir un pes m\xc3\xa9s gran dintre de les institucions pol\xc3\xadtiques, fins al punt que el 1641 havien aconseguit de tenir dos consellers al Consell de Cent. En un moment on la participaci\xc3\xb3 popular a tota Europa s'afeblia davant el poder creixent de les monarquies, a Barcelona no succe\xc3\xafa el mateix; la seva prosperitat era important, fins i tot en temps dif\xc3\xadcils, impulsada per la gran diversitat d'oficis i manufactures de teixits, vidres, cuir i metall._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort del virrei, el Consell de Cent va decidir exercir l'autoritat absoluta de la ciutat per suplir l'evident buit de poder, car el governador havia desaparegut enmig d'un clima revolucionari en el qual tots els catalans tenien dret a posseir armes i a ensinistrar-se d'acord amb l'usatge Princeps namque, una constituci\xc3\xb3 de car\xc3\xa0cter defensiu limitada al Principat, que disposava que tots els homes en condicions de lluitar havien de soc\xc3\xb3rrer al monarca, si aquest era atacat.\n_START_SECTION_\nLa muralla de Barcelona\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat disposava d'una muralla exterior del segle XIV de pedra ben s\xc3\xb2lida, envoltada d'un fossat sec i amb la cara interior lliure d'edificis, amb nou portals i cinc al Raval que ampliaven el recinte de l'\xc3\xa8poca de Jaume el Conqueridor de la qual encara es mantenia la muralla de la Rambla, el recinte interior de la muralla de la B\xc3\xa0rcino romana del segle\xc2\xa0iv, la m\xc3\xa9s conservada, i una muralla en el front mar\xc3\xadtim que fou constru\xc3\xafda al segle\xc2\xa0xvi per defensar la ciutat dels atacs dels pirates. Les muralles, tret del que quedava de la romana, van ser enderrocades a partir del 1854.\n_START_SECTION_\nConvent de Santa Madrona\n_START_PARAGRAPH_\nEl convent fortificat de Santa Madrona estava al peu de la muntanya de Montju\xc3\xafc a mig cam\xc3\xad entre Barcelona i Sants. L'any 1641 el convent era gestionat pels caputxins. En el mateix lloc es mant\xc3\xa9 una capella constru\xc3\xafda amb posterioritat a la batalla, situada entre el palau nacional i el museu etnol\xc3\xb2gic, prop del Palauet Alb\xc3\xa9niz.\n_START_SECTION_\nOrdre de batalla\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria a la batalla de Martorell, Pedro Fajardo va optar per atacar Barcelona r\xc3\xa0pidament per evitar el reagrupament de les tropes catalanes dispersades pel Vall\xc3\xa8s, i dels nous contingents catalans i francesos que estaven en cam\xc3\xad, atacant Montju\xc3\xafc encerclant la muntanya iniciant l'envestida amb dos mil mosqueters seguida pel gruix de la infanteria, i alhora obrint un segon front mitjan\xc3\xa7ant un atac directe contra el portal de Sant Antoni amb el gruix de la cavalleria i l'artilleria, i una part de la infanteria, que hauria d'evitar l'arribada d'ajut a la fortalesa dirigit pel Carlo Maria Caracciolo, el duc de San Giorgio. L'ex\xc3\xa8rcit hisp\xc3\xa0nic s'hauria d'apostar a Montju\xc3\xafc i ser abastats per mar, evitant els perills de Collserola, on podien ser blanc f\xc3\xa0cil dels guerrillers._NEWLINE_Preveient l'arribada de l'ex\xc3\xa8rcit hisp\xc3\xa0nic, el dia anterior a la batalla els catalans van aixecar encara m\xc3\xa9s l'al\xc3\xa7ada de la muralla de la fortalesa de Montju\xc3\xafc.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nEls espanyols amb m\xc3\xa9s de 1.500 baixes i completament desmoralitzats, no tingueren \xc3\xa0nims per emprendre cap m\xc3\xa9s assalt i anaren a passar la nit a Sants junt la Torre de Benet Mas, formats en batalla i obrint trinxeres. L'endem\xc3\xa0 es trobaren 204 cad\xc3\xa0vers hisp\xc3\xa0nics abandonats en els pendents de Montju\xc3\xafc. Els catalans tingueren poqu\xc3\xadssimes baixes, en total 32 morts i altres tants ferits. La companyia dels Estevens fou la que result\xc3\xa0 m\xc3\xa9s mal parada amb 10 o 12 morts i altres tants ferits, entre ells el seu capit\xc3\xa0 Ambrosi Gallart. La cavalleria va tenir 10 morts i 12 ferits segons la Cr\xc3\xb2nica Exempl\xc3\xa0ria._NEWLINE_Durant la tarda anaren entrant a Barcelona les tropes derrotades a Martorell i a les onze del vespre arribava el Ter\xc3\xa7 de Santa Eul\xc3\xa0lia amb 1.000 mosqueters, comandat pel Conseller Ter\xc3\xa7 Pere Joan Rossell i dues tropes de cavalleria._NEWLINE_Durant la nit hi hagu\xc3\xa9 els barcelonins, alarmats pels seus batidors cregueren que els castellans volien assaltar les muralles i la situaci\xc3\xb3 esdevingu\xc3\xa9 ca\xc3\xb2tica disparant-se fins i tot l'artilleria de la pla\xc3\xa7a._NEWLINE_A la matinada seg\xc3\xbcent, l'ex\xc3\xa8rcit castell\xc3\xa0 abandonava Sants, sabedor que Philippe de La Mothe-Houdancourt s'acostava amb una columna de 6.000 homes, deixant enrere l'artilleria i fugia cap a Martorell, des d'on aniria fins a Tarragona, on Pedro Fajardo acabaria sent substitu\xc3\xaft per Federico Colonna. A Tarragona va arribar l'ex\xc3\xa8rcit amb 16.000 homes i 2.500 cavalls per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 la meitat de l'ex\xc3\xa8rcit desert\xc3\xa0._NEWLINE_Pau Claris mor un mes despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria de Montju\xc3\xafc, possiblement emmetzinat i les noves autoritats no van poder aturar els excessos dels lloctinents francesos. La inevitable intervenci\xc3\xb3 francesa convert\xc3\xad Catalunya en un front m\xc3\xa9s de la guerra dels Trenta Anys, que enfront\xc3\xa0 els Habsburg i la monarquia francesa per l'hegemonia d'Europa."