b"\n_START_ARTICLE_\nDaniel Argimon i Granell\n_START_SECTION_\nEls inicis\n_START_PARAGRAPH_\nEn les seves primeres experi\xc3\xa8ncies dins el m\xc3\xb3n de l'art, cal mencionar artistes com Nonell, Picasso o Van Gogh, que constitueixen un punt de partida per al jove Daniel Argimon, aic\xc3\xad com l'inter\xc3\xa8s per la novel\xc2\xb7la russa, especialment per Dostoyevski o Tolsoi. Tamb\xc3\xa9 l'ambient de casa seva va  afavorir des de ben aviat una valoraci\xc3\xb3 per l'art; gr\xc3\xa0cies a l'amistat del seu pare amb Manolo Hugu\xc3\xa9, Argimon va tenir ocasi\xc3\xb3 d'observar a casa seva peces escult\xc3\xb2riques i dibuixos de l'artista. _NEWLINE_Va estudiar a l'Institut T\xc3\xa8cnic Eul\xc3\xa0lia de Sarri\xc3\xa0 fins a l'adveniment de la guerra civil espanyola, i el 1939 va reprendre els estudis a les Escoles Pies de la Diputaci\xc3\xb3. Va fer el batxillerat al Col\xc2\xb7legi Valldemia dels Germanas Maristas de Matar\xc3\xb3 i, posteriorment, va ingressar a l'Escola Industrial de Barcelona, amb l'objectiu d'estudiar Peritatge El\xc3\xa8ctric i poder continuar aix\xc3\xad el negoci patern. Aquest fet per\xc3\xb2 no va representar cap obstacle per a la pr\xc3\xa0ctica de la pintura. D'aquesta \xc3\xa8poca data l'inter\xc3\xa8s d'ell pels expressionistes alemanys, aix\xc3\xad com per la m\xc3\xbasica de jazz. No \xc3\xa9s estrany, per tant, que segu\xc3\xads amb gran passi\xc3\xb3 totes les novetats dins l'ambient art\xc3\xadstic catal\xc3\xa0, especialment les activitats del grup \xe2\x80\x9cDau al Set\xe2\x80\x9d a partir de l'any 1948. Els Salons d'octubre i les Galeria Laietanes li van brindar l'oportunitat de con\xc3\xa8ixer els nous artites del moment. _NEWLINE_El 1952, despr\xc3\xa9s de fer mil\xc3\xadcies, Argimon va comen\xc3\xa7ar a treballar a l'editorial del seu avi, on s'encarregava de la selecci\xc3\xb3 de colors per a les estampes. Aquest treball a l'editorial constitueix un interessant precedent per a posteriors realitzacions dins l'\xc3\xa0mbit pict\xc3\xb2ric i del collage. _NEWLINE_Les primeres pintures a l'oli daten de 1945. S\xc3\xb3n principalment paisatges treballats no sols amb pinzells sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 amb esp\xc3\xa0tula, amb la finalitat d'aconseguir textures de gruixuts empastos. En certa manera, es podria afirmar que existeix una connexi\xc3\xb3 amb algunes pintures expressionistes. _NEWLINE_Del 1955 fins al 1964 va ser una etapa dura, molt decisiva, en la qual va viure tota mena de conflictes socials i laborals que van arribar a repercutir fins i tot en l'adopci\xc3\xb3 de determinats temes de la seva obra pict\xc3\xb2rica. _NEWLINE_El primer canvi significatiu es produeix el 1954  cap a una tend\xc3\xa8ncia menys figurativa. Comen\xc3\xa7a a utilitzar la tinta d'imprenta per efectuar regalimats i el color esdev\xc3\xa9 fonamental en la seva obra. Abans de la consolidaci\xc3\xb3 del seu estil entre 1958 i 1961,trobem pintures amb una forta influ\xc3\xa8ncia de Mir\xc3\xb3 i Kandinsky, i d'altres en les que el procediment t\xc3\xa8cnic emprat \xc3\xa9s el del collage. Aquest gust pel t\xc3\xa0ctil dominar\xc3\xa0 en les diferents etapes d'Argimon i buscar\xc3\xa0 ampliar el sentit propi dels collages arribant a solucions molt particulars, com poden ser els cremats de les superf\xc3\xadcies o b\xc3\xa9 les seves realitzacions amb boixets i randes dels anys seixanta. No obstant, tot i aquest gust pels materials nous, aix\xc3\xad com per una est\xc3\xa8tica una mica barroquitzant, va efectuar una s\xc3\xa8rie d'obres molt distintes que quasi es podrien qualificar de \xe2\x80\x9cminimalistes\xe2\x80\x9d, si no fos perqu\xc3\xa8 aquest moviment no existia encara, i que constitueixen el contrapunt de les denses mat\xc3\xa8ries i collages de l'etapa informalista.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nLa pres\xc3\xa8ncia de l'objecte\n_START_PARAGRAPH_\nDurant 1962, Argimon va efectuar una s\xc3\xa8rie d'obres amb la utilitzaci\xc3\xb3 d'objectes descontextualitzats.  Algunes d'aquestes obres m\xc3\xa9s famoses s\xc3\xb3n: Portu n\xc3\xbam.2, 1962, Fusta creamada, 1962, Encuny, 1962, Persiana, 1962_NEWLINE_En una d'aquestes exposicions el 1962, Juan-Eduardo Cirlot,deia: _NEWLINE_\xe2\x80\x9cDaniel Argimon modela la oscuridad...un arte sin figuras, sin imagen casi, en realidad sin abstracci\xc3\xb3n, y que se supondr\xc3\xada inmerso en un subjetivismo intolerante, transparenta un mensaje de uni\xc3\xb3n entre lo opuesto: el oro y el barro oscuro; el resplendor y los detritus\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Aquesta uni\xc3\xb3 entre all\xc3\xb2 que \xc3\xa9s oposat s'aprecia sobretot a Encuny, pe\xc3\xa7a en qu\xc3\xa8 l'artista va integrar un troquel en va tort que es fon clarament amb la fusta sobre la qual s'incrusta. La foscor d'aquest metall s'arriba a confondre amb la fusta ennegrida per l'acci\xc3\xb3 del foc per contrastar amb zones en qu\xc3\xa8 aquest element no ha actuat. _NEWLINE_En diverses an\xc3\xa0lisis de l'obra de l'artista, Cirlot al\xc2\xb7ludeix a la coincid\xc3\xa8ncia oppositorum que unificava el luxe i la mis\xc3\xa8ria, la riquesa esplendorosa i la cendra.\n_START_SECTION_\nLa recuperaci\xc3\xb3 tem\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nL'aproximaci\xc3\xb3 al m\xc3\xb3n objectual va comportar, en el cas d'Argimon, una nova valoraci\xc3\xb3 de la realitat. Entre 1963 i 1967, sense abandonar l'est\xc3\xa8tica informalista, l'artista va realitzar una gran quantitat d'obres amb tem\xc3\xa0tiques que aborden q\xc3\xbcestions, sobretot,\xc2\xa0 de car\xc3\xa0cter pol\xc3\xadtic i er\xc3\xb2tic. La inestabilitat del treball i l'angoixa produ\xc3\xafda per l'atur va desembocar a la realitzaci\xc3\xb3 d'una s\xc3\xa8rie de pintures en les quals l'artista va manifestar clarament la seva tend\xc3\xa8ncia ideol\xc3\xb2gica del moment. _NEWLINE_Pel que fa a les pintures amb component er\xc3\xb2tic, cal dir que en la majoria s'hi poden veure puntes o randes enganxades. Fotografies de models nues o b\xc3\xa9 vestides nom\xc3\xa9s amb roba interior es troben enganxades a determinades zones dels quadres i solen anar emmarcades de gruixuts contorns blancs o negres pintats, dels quals, a causa de la gran quantitat de pintura dipositada amb el pinzell, goteja regalims de distinta longitud i gruixut. El tema de l'erotisme procedeix clarament de la iconografia nord-americana del moment, tot i que la noci\xc3\xb3 consumista del moviment Pop nord-americ\xc3\xa0 no es va veure en absolut reflectida per l'artista catal\xc3\xa0, sin\xc3\xb3 al contrari.\n_START_SECTION_\nEl papier mach\xc3\xa9 com a material pict\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nDe forma gradual, l'artista catal\xc3\xa0 va anar recuperant l'inter\xc3\xa8s per les pintures en qu\xc3\xa8 el paper exercit per al mat\xc3\xa8ria posseeix una import\xc3\xa0ncia decisiva. Entre 1985 i 1987, va optar per emprar denses mat\xc3\xa8ries\xc2\xa0 constitu\xc3\xafudes pel papier mach\xc3\xa9. Es tracta d'obres que presenten un suport pintat amb pinzellades de gest perfectament peceptible, sobre les quals destaquen regalimats i esquitxats de pintura de color diferent a l'utilitzat al fons. Sobre aquesta superf\xc3\xadcie, s'hi poden observar denses zones de mat\xc3\xa8ria, obtingudes per l'acomulaci\xc3\xb3 de papier mach\xc3\xa9 que queda fixa gr\xc3\xa0cies a l'\xc3\xbas de coles vin\xc3\xadliques. Per altra banda, en certes pintures s'hi pot rastrejar tamb\xc3\xa9 la pres\xc3\xa8ncia de restes cremades, derivades de la utilitzaci\xc3\xb3 del budafor. _NEWLINE_Una constant de les obres d'aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s l'amplia gama crom\xc3\xa0tica utilitzada. Pel que fa a l'espai compositiu, en la majoria de realitzacions \xc3\xa9s ordenat i estructura d'acord amb la pres\xc3\xa8ncia de certes configuracions geom\xc3\xa8triques, tant de car\xc3\xa0cter regular com irregular.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altimes realitzacions\n_START_PARAGRAPH_\nEn les seves \xc3\xbaltimes realitzacions hi destaquen el car\xc3\xa0cter de s\xc3\xadntesis tant pels materials i t\xc3\xa8cniques emprades, com per la concepci\xc3\xb3 de l'obra en ella mateixa. El collage continua exercint un paper prioritari en la producci\xc3\xb3 de l'artista, aix\xc3\xad com la utilitzaci\xc3\xb3 del papier mach\xc3\xa9 o l'\xc3\xbas de cartons ondulats, cordes i papers m\xc3\xa9s variada proced\xc3\xa8ncia configuren el m\xc3\xb3n mat\xc3\xa8ric d'Argimon d'aquesta \xc3\xbaltima etapa i que es podria qualificar de neoinformalista. Hi persisteix l'abs\xc3\xa8ncia de tota figuraci\xc3\xb3 i tan sols en comptades ocasions s'arriba a percebre una refer\xc3\xa8ncia a la realitat, com l'al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 a la nit de lluna plena a l'obra Nocturn, 1988\n_START_SECTION_\nExposicions rellevants\n_START_PARAGRAPH_\nVa exposar a Catalunya, Eivissa i Madrid i a nivell internacional, mostrant la seva obra a llocs com Lausana, Miami, Cleveland, Seattle i M\xc3\xa8xic."