b'\n_START_ARTICLE_\nLa Juive\n_START_SECTION_\nOrigen i context\n_START_PARAGRAPH_\nHal\xc3\xa9vy deu la seva fama, com molts altres compositors, a una \xc3\xbanica \xc3\xb2pera que va ser acollida triomfalment pel p\xc3\xbablic no nom\xc3\xa9s per trobar el moment adequat per a la seva estrena sin\xc3\xb3 per virtuts que ja els cr\xc3\xadtics de l\'\xc3\xa8poca reconeixien en la seva partitura, el mateix Wagner s\'inclou entre els personatges que no la van deixar de lloar. Posteriorment, i despr\xc3\xa9s d\'un any de passeig triomfal, nom\xc3\xa9s la seva seg\xc3\xbcent \xc3\xb2pera -L\'\xc3\x89clair- arriba a tenir alguna resson\xc3\xa0ncia i es reposa en alguna ocasi\xc3\xb3, de la resta, silenci._NEWLINE_La Juive va ser una de les \xc3\xb2peres m\xc3\xa9s populars i admirades del segle XIX. El llibret va ser escrit per Eug\xc3\xa8ne Scribe, un dels autors dram\xc3\xa0tics m\xc3\xa9s prol\xc3\xadfics de l\'\xc3\xa8poca, dins dels par\xc3\xa0metres est\xc3\xa8tics que aleshores triomfaven a l\'Op\xc3\xa9ra de Paris, on l\'\xc3\xb2pera va ser estrenada: una obra en cinc actes farcida d\'episodis espectaculars (ac\xc3\xad el Concili de Constan\xc3\xa7a, de 1414), requerint una posada en escena fastuosa, i un argument dram\xc3\xa0tic subratllat per punyents esdeveniments hist\xc3\xb2rics. A m\xc3\xa9s, calia fer possible la intervenci\xc3\xb3 del cor, del ballet, i d\'efectes esc\xc3\xa8nics que aprofitaren les possibilitats t\xc3\xa8cniques de l\'\xc3\x92pera de Par\xc3\xads. \xc3\x89s doncs una \xc3\xb2pera de dif\xc3\xadcil realitzaci\xc3\xb3, ja que requereix un repartiment d\'alt\xc3\xadssim nivell, amb dos tenors, dues sopranos, dos baixos i un bar\xc3\xadton: Rossini no \xc3\xa9s lluny._NEWLINE_Mitjan\xc3\xa7ant la hist\xc3\xb2ria d\'un amor impossible entre un home cristi\xc3\xa0 i una dona jueva, l\'obra pot ser considerada un cant a la toler\xc3\xa0ncia religiosa, en la mateixa l\xc3\xadnia que Les Huguenots, de Giacomo Meyerbeer, estrenada l\'any anterior. En l\'\xc3\xa8poca de l\'estrena, la Monarquia de juliol havia liberalitzat les pr\xc3\xa0ctiques religioses a Fran\xc3\xa7a. Tant Meyerbeer com Hal\xc3\xa9vy eren jueus, i els arguments relacionats amb la toler\xc3\xa0ncia religiosa van ser habituals en les seves obres. Les cr\xc3\xadtiques de les primeres representacions mostren com els periodistes van reaccionar enfront del liberalisme i l\'aparent anticlericalisme del text de Scribe, m\xc3\xa9s aviat que espec\xc3\xadficament en contra del tema \xc2\xabjueu\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nRepresentacions\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser estrenada a l\'\xc3\x92pera de Par\xc3\xads el 23 de febrer de 1835, amb una luxosa producci\xc3\xb3 de 150.000 francs de pressupost. Les interpretacions de Falcon en el personatge protagonista i de Nourrit com a \xc3\x89l\xc3\xa9azar van ser particularment lloades. Nourrit va exercir una influ\xc3\xa8ncia significativa en l\'\xc3\xb2pera: el paper d\'\xc3\x89l\xc3\xa9azar, originalment concebut per a un baix, va ser reescrit per a ell, i tot sembla indicar que l\'original final de l\'Acte IV, amb una \xc3\xa0ria en lloc del tradicional n\xc3\xbamero de conjunt, va ser idea seva. Tamb\xc3\xa9 podria haver suggerit el text de l\'esmentada \xc3\xa0ria: Rachel, quand du seigneur. La producci\xc3\xb3 va ser remarcable pel seu luxe, incloent-hi la participaci\xc3\xb3 d\'un orgue sobre l\'escenari en l\'Acte I, l\'enorme nombre d\'extres i uns decorats sense precedents. Richard Wagner, qui admirava La Juive, potser va "copiar" l\'efecte de l\'orgue per a l\'Acte I de Els mestres cantaires de Nuremberg, i el martelleig d\'\xc3\x89l\xc3\xa9azar en el seu treball d\'orfebreria amb el de Hans Sachs apeda\xc3\xa7ant el calcer._NEWLINE_La Juive va gaudir d\'un \xc3\xa8xit internacional comparable al de les Grand Op\xc3\xa9ras de Meyerbeer. Va ser l\'obra que es va fer servir per a la inauguraci\xc3\xb3 del Palais Garnier de Par\xc3\xads, l\'any 1875. Es va programar regularment fins a la d\xc3\xa8cada del 1930. Immerescudament fou desterrada dels escenaris europeus en les seq\xc3\xbceles de la Segona Guerra Mundial. En els \xc3\xbaltims anys han tingut lloc representacions modernes a l\'\xc3\x92pera de l\'Estat de Viena (1999), el Metropolitan Opera de Nova York (2003), el Teatro La Fenice de Ven\xc3\xa8cia (2005) i l\'\xc3\x92pera de Par\xc3\xads (2007), i ha captivat les audi\xc3\xa8ncies des de llavors amb les seves melodies fabuloses, sumptuosa posada en escena i els temes universals de l\'amor i l\'odi, l\'esperan\xc3\xa7a i la desesperaci\xc3\xb3._NEWLINE_Entre les opinions favorables envers La Juive cal destacar la de Gustav Mahler i, com s\'ha indicat ad\xc3\xa9s, la de Richard Wagner. Sota el r\xc3\xa8gim nazi, a Alemanya, va ser prohibida la seva representaci\xc3\xb3, igual que totes les obres de compositors jueus. Hans Pfitzner, tot i el seu intens nacionalisme, va lamentar la prohibici\xc3\xb3, qualificant-la d\'acte de vandalisme, at\xc3\xa8s que considerava La Juive una de les \xc3\xb2peres m\xc3\xa9s genu\xc3\xafnes de la seva \xc3\xa8poca i una fita en la hist\xc3\xb2ria del drama musical._NEWLINE_A Catalunya s\'estren\xc3\xa0 al Gran Teatre del Liceu l\'1 de mar\xc3\xa7 de 1859.\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nQuan era jove, el jueu \xc3\x89l\xc3\xa9azar va viure a It\xc3\xa0lia, prop de Roma, on va haver de presenciar la condemna i execuci\xc3\xb3 dels seus fills, acusats d\'heretgia pel comte Brogni. Ell mateix va ser desterrat i for\xc3\xa7at a fugir a Su\xc3\xafssa._NEWLINE_Durant el seu viatge, \xc3\x89l\xc3\xa9azar va trobar un nad\xc3\xb3 a punt de morir, abandonat dins d\'una casa que havia patit un incendi i que va resultar ser la casa del comte. Uns bandits havien calat foc a la casa i havien intentat assassinar a tota la fam\xc3\xadlia del comte, sense saber que el comte es trobava a Roma en aquells moments._NEWLINE_\xc3\x89l\xc3\xa9azar va endur-se l\'infant, una noia, i la va criar com a filla seua, donant-li el nom de Rachel. En tornar, Brogni va descobrir les runes de sa casa i els cossos dels membres de la seua fam\xc3\xadlia i, subseg\xc3\xbcentment va prendre els h\xc3\xa0bits, arribant posteriorment a cardenal._NEWLINE_A l\'inici de l\'\xc3\xb2pera, Rachel (ara una dona jove) viu amb son "pare" a la ciutat de Constan\xc3\xa7a. Corre l\'any 1414; l\'ex\xc3\xa8rcit de l\'Emperador Segimon ha ven\xc3\xa7ut als hussites, en batalles en les quals ha destacat el Pr\xc3\xadncep L\xc3\xa9opold. El Concili de Constan\xc3\xa7a, convocat per Joan XXIII de Pisa pret\xc3\xa9n resoldre diversos problemes de l\'Esgl\xc3\xa9sia. Joan XXIII hi est\xc3\xa0 representat pel Cardenal Brogni, que en realitat va ser un personatge hist\xc3\xb2ric, tot i que la seua part en l\'\xc3\xb2pera \xc3\xa9s absolutament fict\xc3\xadcia.\n_START_SECTION_\nActe I\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89l\xc3\xa9azar \xc3\xa9s un orfebre. La multitud el condemna per treballar en un dia dedicat a una festivitat de l\'Esgl\xc3\xa9sia. Finalment se salva del linxament per l\'arribada de Brogni, qui en el proc\xc3\xa9s reconeix en \xc3\x89l\xc3\xa9azar el seu antic adversari._NEWLINE_Arriba L\xc3\xa9opold, qui es fa passar per un jove artista jueu sota el nom de Samuel. Rachel est\xc3\xa0 enamorada d\'ell i no sap res de la seua vertadera identitat. Les lleis locals reflecteixen els perjudicis contra els jueus: si un jueu i un cristi\xc3\xa0 tenen relacions sexuals el cristi\xc3\xa0 \xc3\xa9s excomunicat i el jueu executat. Per tant, L\xc3\xa9opold s\'est\xc3\xa0 arriscant molt amb aquest afer amor\xc3\xb3s, especialment perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s un home casat, sent la seua muller la Princesa Eudoxie._NEWLINE_La gentada torna per a atacar a \xc3\x89l\xc3\xa9azar, per\xc3\xb2 \'Samuel\' ordena secretament a les seues tropes que controlen i apaivaguen la situaci\xc3\xb3. L\'acte conclou amb una gran i triomfant process\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nActe II\n_START_PARAGRAPH_\nRachel ha invitat L\xc3\xa9opold a la celebraci\xc3\xb3 de la Pasqua a la casa d\'\xc3\x89l\xc3\xa9azar. Ell hi \xc3\xa9s present quan \xc3\x89l\xc3\xa9azar i els altres jueus canten les seues oracions de Pasqua. Rachel es posa nerviosa quan s\'adona que L\xc3\xa9opold refusa menjar la porci\xc3\xb3 de pa sense llevat que li ha donat. Ell li revela que \xc3\xa9s cristi\xc3\xa0, sense confessar-li la seua vertadera identitat. Rachel est\xc3\xa0 horroritzada i li recorda a L\xc3\xa9opold les terribles conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'aquesta mena de relaci\xc3\xb3._NEWLINE_Arriba Eudoxie - davant la qual L\xc3\xa9opold s\'amaga - per a encarregar a \xc3\x89l\xc3\xa9azar una valuosa joia per a regalar al seu marit._NEWLINE_Quan Eudoxie se\'n va, L\xc3\xa9opold promet a Rachel que se l\'endur\xc3\xa0 amb ell. Ella intenta resistir-s\'hi, mostrant-se preocupada per abandonar a son pare, per\xc3\xb2 quan ella est\xc3\xa0 a punt de sucumbir a les proposicions de L\xc3\xa9pold, s\xc3\xb3n sorpresos per \xc3\x89l\xc3\xa9azar, qui maleeix L\xc3\xa9opold abans que aquest fugi.\n_START_SECTION_\nActe III\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89l\xc3\xa9azar i Rachel apleguen al palau per a lliurar la joia. Ac\xc3\xad, s\'adonen que el suposat \'Samuel\' \xc3\xa9s en realitat L\xc3\xa9opold; marit de la princesa Eudoxie. Rachel declara el seu amor per ell davant de tots, i immediatament ella, \xc3\x89l\xc3\xa9azar i L\xc3\xa9opold s\xc3\xb3n arrestats i empresonats, sota les instruccions de Brogni.\n_START_SECTION_\nActe IV\n_START_PARAGRAPH_\nEudoxie demana poder veure Rachel a la pres\xc3\xb3, i la persuadeix de desdir-se de les seues declaracions. Rachel hi accepta; Brogni accepta commutar la sent\xc3\xa8ncia de L\xc3\xa9opold i perdonar Rachel i \xc3\x89l\xc3\xa9azar si es converteixen al cristianisme. \xc3\x89l\xc3\xa9azar, primer respon que s\'estimaria m\xc3\xa9s morir, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s fa plans de venjan\xc3\xa7a. Recorda al cardenal l\'incendi de la casa que aquest posse\xc3\xad prop de Roma fa molts anys, i li diu que la seua filla petita no hi va morir. Li diu que va ser salvada per un jueu i que nom\xc3\xa9s ell sap qui \xc3\xa9s. Si mor, el seu secret morir\xc3\xa0 amb ell. Brogni li suplica que li reveli el parador de la seua filla, per\xc3\xb2 en va. \xc3\x89l\xc3\xa9azar celebra l\'acte de venjan\xc3\xa7a que suposar\xc3\xa0 la seua mort, per\xc3\xb2 sobtadament recorda que aix\xc3\xb2 el far\xc3\xa0 c\xc3\xb2mplice de la mort de Rachel. L\'\xc3\xbanica manera de salvar-la \xc3\xa9s admetre que es tracta de la filla del cardenal, i que no \xc3\xa9s jueva de naixement, sin\xc3\xb3 cristiana. L\'acte conclou amb l\'\xc3\xa0ria m\xc3\xa9s c\xc3\xa8lebre de l\'\xc3\xb2pera: l\'\xc3\xa0ria d\'\xc3\x89l\xc3\xa9azar Rachel, quand du Seigneur. En aquest moment, quan est\xc3\xa0 gaireb\xc3\xa9 disposat a consentir, escolta la gentada demanant la seua mort a crits, i decideix que mai no tornar\xc3\xa0 Rachel als cristians.\n_START_SECTION_\nActe V\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89l\xc3\xa9azar i Rachel seran introdu\xc3\xafts en unes olles amb aigua bullent. Rachel est\xc3\xa0 aterrida. \xc3\x89l\xc3\xa9azar li explica que pot salvar-se si es converteix al cristianisme. Ella hi refusa i puja al pat\xc3\xadbul abans que ell. Mentre la gent canta diverses preg\xc3\xa0ries, Brogni pregunta a \xc3\x89l\xc3\xa9azar si la seua filla est\xc3\xa0 encara viva. \xc3\x89l\xc3\xa9azar li contesta que s\xc3\xad i aleshores Brogni li pregunta on pot trobar-la. \xc3\x89l\xc3\xa9azar senyala el calder\xc3\xb3, dient "Hi \xc3\xa9s aqu\xc3\xad!" Despr\xc3\xa9s ell mateix puja al pat\xc3\xadbul per a morir, mentre el cardenal cau agenollat. L\'\xc3\xb2pera conclou amb un cor de monjos, soltats i ciutadans cantant "Ja est\xc3\xa0 fet i ens hem venjat dels jueus!"'