b"\n_START_ARTICLE_\nGeografia de Senterada\n_START_PARAGRAPH_\nLa Geografia de Senterada inclou la descripci\xc3\xb3 dels elements geogr\xc3\xa0fics de Senterada, al Pallars Sobir\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Toralla i Serradell (Conca de Dalt)\n_START_PARAGRAPH_\nEl punt m\xc3\xa9s meridional del terme municipal de Senterada, on es troba el triterme amb la Pobla de Segur i Conca de Dalt (antic terme de Toralla i Serradell, \xc3\xa9s al damunt de les Roques del Congost (d'Eriny\xc3\xa0), al sud del Bosc de Mor\xc3\xb3 i al nord de la Llau de Gelat, en una carena, a 1.070 m. alt. Des d'aquest punt, el termenal baixa cap al nord-oest fent un arc inflexionat cap al nord, i per una carena baixa de dret al Flamisell, que troba a l'al\xc3\xa7ada de 640 m. alt. El lloc \xc3\xa9s exactament a llevant de la boca sud del t\xc3\xbanel que fa en aquest lloc la carretera N-260, just al nord d'on es troben les carreteres L-522 (La Pobla de Segur - el Congost d'Eriny\xc3\xa0 i el tra\xc3\xa7at antic de la N-260, actualment N-260a. \xc3\x89s l'extrem meridional del Congost d'Eriny\xc3\xa0._NEWLINE_En aquest punt la l\xc3\xadnia de terme trenca cap al nord seguint exactament el curs del Flamisell, fins que en el lloc on la carretera i el riu dicorren m\xc3\xa9s a prop, el produeix una girada brusca de la l\xc3\xadnia de terme, que ara agafa la direcci\xc3\xb3 sud-sud-oest per anar a buscar el vessant nord-oest de les Roques del Congost, on hi ha una forta cinglera, a 790 m. alt._NEWLINE_Torna a girar bruscament, la l\xc3\xadnia de terme. Ara cap a ponent, segueix un petit tros en aquesta direcci\xc3\xb3 per trencar cap al nord-oest de seguida, anant a pujar a la Taula d'Enserola, de 1.052 m. alt. Des d'aquest cim el termenal segueix la direcci\xc3\xb3 oest, per\xc3\xb2 fent una ziga-zaga adaptant-se al terreny. Es mant\xc3\xa9 un bon tros a prop de la cota 1.000, fins que arriba a trobar la llera del barranc de Fontallaus, sempre pel vessant meridional de lo Cod\xc3\xb3. Quan troba el barranc, prop del Salt d'Aigua, el remunta, sempre cap a ponent, durant 1.200 metres, fins al Clot de la Coma, a 1.300 m. alt., moment en qu\xc3\xa8, encara cap a ponent, passa a la riba dreta del barranc i remunta fins a la carena que baixa cap al sud-est de la Capcera. Arriba a aquesta carena prop de la borda del Moixo, a 1.462,9 m. alt., i ja no la deixa fins al cim de la Capcera, de 1.695,8 m. alt., on es troben els termes de Toralla i Serradell (ara, de Conca de Dalt, Senterada i el Pont de Suert, \xc3\xa9s a dir, en aquest punt es troben les comarques del Pallars Juss\xc3\xa0 i de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Viu de Llevata (el Pont de Suert)\n_START_PARAGRAPH_\nEl termenal amb l'actual terme del Pont de Suert \xc3\xa9s, alhora, el l\xc3\xadmit entre el Pallars Juss\xc3\xa0 i l'Alta Ribagor\xc3\xa7a. Des de la Capcera, el l\xc3\xadmit surt de dret cap al nord, per una careneta poc marcada, fins a arribar al Pui de les Canals, de 1.362,1 m. alt., des d'on baixa de primer cap al nord, despr\xc3\xa9s cap al nord-est, per travessar el riu de Cadolla, passar pel coster, a una al\xc3\xa7ada de 1.100 m., aproximadament, que hi ha entre els pobles de Pinyana (ponent, del Pont de Suert) i Cadolla (llevant, de Senterada), i anar a buscar la carena al capdavall de la qual es troba el poble de Cadolla, despr\xc3\xa9s de travessar el barranc del Vedat del Sol\xc3\xa0._NEWLINE_Ateny aquesta carena a 1.150 m. alt., i remunta per la parti\xc3\xb3 d'aig\xc3\xbces cap al nord-oest, fins a assolir la Serra de Comillini, a 1.555 m. alt. Des d'aquest lloc, continua cap al nord-oest, per\xc3\xb2 fent la volta a les cap\xc3\xa7aleres de dos barrancs que davallen cap al riu B\xc3\xb2ssia (nord-est), va a trobar el triterme amb el Pont de Suert (Viu de Llevata) i Sarroca de Bellera. Aquest punt \xc3\xa9s al sud-oest de la Roca d'Eloi, a 1.561,4 m. alt., a la carena de m\xc3\xa9s a ponent que el Serrat del Forn Vell.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Sarroca de Bellera\n_START_PARAGRAPH_\nDes d'aquest lloc, el termenal amb Sarroca de Bellera segueix una l\xc3\xadnia bastant recta cap a llevant, decantant-se lleugerament cap al sud. Despr\xc3\xa9s de travessar el Serrat del Forn Vell, torna a buscar la carena de la Serra de Comillini, fins a la cota 1.485,8, i baixa lleugerament al nord de la carena on es dre\xc3\xa7a del dolmen conegut com la Casa Encantada, que queda en terme de Senterada. Segueix pel Serrat de les Bordes fins a la Roca del Vinyer, de 1.058,9 m. alt., que deixa tamb\xc3\xa9 dins el terme de Senterada, i va a buscar el riu Cadolla, a 815 m. alt., al nord de les Planes d'Arco i al sud del Dolmen del Mas, que queda fora del terme de Senterada._NEWLINE_Segueix el riu Cadolla fins que aquest vessa en el riu B\xc3\xb2ssia, a 790 m. alt., a prop i al sud-est del Mas de Rossell i del Dolmen del Mas, i llavors segueix aig\xc3\xbces avall el riu B\xc3\xb2ssia, durant uns 700 metres, fins que a prop del punt quilom\xc3\xa8tric 321, el termenal abandona el riu, travessa la carretera N-260 i s'enfila cap a la Roca d'Aguilar, de 925,4 m. alt., des d'on segueix cap a llevant fent un arc per passar per la cap\xc3\xa7alera del barranc de les Mines i arribar a l'extrem nord-est de l'Alzinar del Pegaire. D'aquest indret, trenca cap al nord-est, com si s'adrec\xc3\xa9s al Cap de l'Alzinar, per\xc3\xb2 al sud d'aquest tur\xc3\xb3, i al nord, a la cap\xc3\xa7alera, d'un barranc que baixa del tur\xc3\xb3, a 955 m. alt., es troba un nou triterme, aquest entre Senterada, Sarroca de Bellera i la Torre de Cabdella, en l'antic terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad (la Torre de Cabdella)\n_START_PARAGRAPH_\nDel punt anterior, el terme baixa cap al sud, pel costat de ponent d'una carena, sempre baixant, fins que, quan arriba als 910 m. alt., tor\xc3\xa7 cap al sud-est, per anar a trobar la Roca del T\xc3\xbanel, a 800 m. alt. Travessa la carretera L-503 i tot seguit el Flamisell, a 748 m. alt., i per la Borda del Casimiro, al nord-est del Mas d'Erdo i del C\xc3\xa0mping Senterada, passa pel mig del circ que acull aquest mas i c\xc3\xa0mpig, travessa la carena que el tanca pel sud, i baixa cap al barranc de Comadars, que segueix un bon tros pel marge nord, seguint una direcci\xc3\xb3 sud-est, fins que arriba a la cota 950, on hi ha una torre d'alta tensi\xc3\xb3, que \xc3\xa9s el lloc on es troben els termes de Senterada, la Torre de Cabdella (antic terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad) i Baix Pallars (antic terme de Montcort\xc3\xa8s de Pallars).\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Montcort\xc3\xa8s de Pallars (Baix Pallars)\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la fita anterior, el termenal va a buscar l'Obaga de Comadars, puja per la Costa de Barrusca i assoleix els 1.207,6 m. alt. a la Foleda. En aquest lloc torna a canviar de direcci\xc3\xb3: ara, cap al sud, per anar a buscar la Serra de Peracal\xc3\xa7, a l'extrem de ponent del Pla de Llac, a 1.400 m. alt., i fent un angle recte cap al sud, empr\xc3\xa8n la direcci\xc3\xb3 est-nord-est per pujar dalt del Pla de Llac, de 1.458,3 m. alt. En aquest nou punt es troben tres termes municipals: Senterada, Baix Pallars (antic terme de Montcort\xc3\xa8s de Pallars) i la Pobla de Segur.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb la Pobla de Segur\n_START_PARAGRAPH_\nEl termenal amb la Pobla de Segur no segueix cap accident orogr\xc3\xa0fic destacat; es tracta, doncs, d'un l\xc3\xadmit tra\xc3\xa7at de forma arbitr\xc3\xa0ria i va travessant tota una s\xc3\xa8rie de carenes i cap\xc3\xa7aleres de barrancs, pr\xc3\xa0cticament en tota la seva extensi\xc3\xb3._NEWLINE_Del Pla de Llac el termenal segueix la direcci\xc3\xb3 sud-oest durant uns 850 matres. Baixa cap al barranc de Sant Joan, que ateny prop de la Font de Sant Joan, a uns 1.250 m. alt., i torna a pujar cap a la carena del sud del barranc, passant per l'extrem de llevant del Bosc de Sant Joan. Arriba a la carena, que \xc3\xa9s subsidi\xc3\xa0ria del Serrat de Mor\xc3\xb3, la travessa a 1.313 m. alt. i travessa la cap\xc3\xa7alera del barranc dels Molinassos a 1.190 m. alt. Torna a pujar, sempre seguint una direcci\xc3\xb3 sud-sud-oest, a la carena principal del Serrat de Mor\xc3\xb3, on arriba a la cota 1.265, i torna a baixar cap al barranc de Mor\xc3\xb3, que travessa a 1.090 m. alt. Des del fons del barranc passa per l'Obaga de Mor\xc3\xb3 i torna a pujar a una carena, on, a la cota 1.217,9, gira de sobte cap al sud-oest._NEWLINE_Seguint aquesta nova carena, per\xc3\xb2 no ben b\xc3\xa9 pel carener, sin\xc3\xb3 pel seu vessant meridional, el termenal va baixant fins a la cota 1.092, on es troba el triterme entre la Pobla de Segur, Senterada i Conca de Dalt, en el seu antic terme de Toralla i Serradell, on ha comen\xc3\xa7at aquesta descripci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nL'enclavament de Lar\xc3\xa9n\n_START_PARAGRAPH_\nAl nord del terme, a la zona de les Nogueres, hi ha l'enclavament de Lar\xc3\xa9n, que inclo\xc3\xafa el monestir de Sant Gen\xc3\xads de Bellera. Aquest enclavament es troba delimitat a ponent pel terme municipal de Sarroca de Bellera i a llevant pel de la Torre de Cabdella. Abans del 1969, per\xc3\xb2, no era tan simple, aquesta delimitaci\xc3\xb3, ja que pel costat sud-oest el l\xc3\xadmit era igualment Sarroca de Bellera, per\xc3\xb2 el nord-oest era l'antic terme de Ben\xc3\xa9s, que pertany de fet a l'Alta Ribagor\xc3\xa7a. Pel costat de llevant, els termes lim\xc3\xadtrofs eren la Pobleta de Bellve\xc3\xad al sud-est i la Torre de Cabdella al nord-est._NEWLINE_El l\xc3\xadmit de ponent \xc3\xa9s \xc3\xadntegrament constitu\xc3\xaft pel curs del barranc de Sant Gen\xc3\xads, al nord, el barranc de la Quadra, que baixa cap a l'oest des de la Serra de Santa B\xc3\xa0rbara, de 1.613 m. alt. El termenal no passa, tanmateix, pel cim, sin\xc3\xb3 per un coll de 1.592,1 m. alt. que hi ha just al nord del cim d'aquest serrat. En aquest coll s'acaba el l\xc3\xadmit amb Sarroca de Bellera i comen\xc3\xa7a el de la Torre de Cabdella (antic terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad). Des d'aquest coll, continua cap a llevant i va a buscar un punt a prop, a sota i al sud-est de l'ermita de santa B\xc3\xa0rbara, on trenca en angle recte cap al sud, va a buscar el Tossal de la Creu, de 1.594,4 m. alt., va a buscar el Coll de Cod\xc3\xb3, de 1.450,5, i continua encara cap al sud fins al Tossal del Cod\xc3\xb3, de 1.453,3, al capdamunt del Serradet del Far. En aquest tossal torna a trencar sobtadament cap al nord-oest, per anar a trobar el curs del barranc del Grau sense perdre gaire al\xc3\xa7ada. Troba aquest barranc a 1.360 m. alt., i segueix el barranc cap al sud, fins que el barranc del Grau s'aboca en el de Sant Gen\xc3\xads, on es torna a trobar el triterme entre Senterada, Sarroca de Bellera i la Pobleta de Bellve\xc3\xad (ara, la Torre de Cabdella).\n_START_SECTION_\nL'interior del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal de Senterada s'articula b\xc3\xa0sicament a partir de l'eix que forma el Flamisell. Aquest riu, que neix en el terme de la Torre de Cabdella, entra en el de Senterada un quil\xc3\xb2metre al nord-est del poble cap del municipi. Senterada \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 a l'extrem nord del terme. Per tant, gaireb\xc3\xa9 tot el costat de llevant del municipi \xc3\xa9s la vall del Flamisell.\n_START_SECTION_\nLa vall del riu B\xc3\xb2ssia\n_START_PARAGRAPH_\nAl nord-oest de Senterada discorre un dels principals afluents del Flamisell: el riu B\xc3\xb2ssia, que procedeix del terme ve\xc3\xad de Sarroca de Bellera. Just a l'entrada del D\xc3\xb2ssia en terres de Senterada se li ajunta el riu de Cadolla, que prov\xc3\xa9 de Corroncui i Pinyana, en el ve\xc3\xad terme del Pont de Suert (antic terme de Viu de Llevata.\n_START_SECTION_\nLa vall del riu Cadolla\n_START_PARAGRAPH_\nLa vall del Cadolla, que inclou el poble d'aquest nom, queda tancada al nord i oest per les muntanyes que delimiten les comarques del Pallars Juss\xc3\xa0 i Alta Ribagor\xc3\xa7a, que arriben als 1.500 m. alt., i marquen un pronunciat pend\xc3\xads pel nord, el Sol\xc3\xa0 de Cadolla, amb les Costes de la Calameia, on destaquen el barranc del Vedat del Sol\xc3\xa0, la llau de la Calameia i la llau del Sol\xc3\xa0, de ponent a llevant i pel costat nord. Pel sud, a ponent el barranc del Rial, que rep l'aflu\xc3\xa8ncia de la llau de les Corones, el barranc de Llavaner i d'altres barrancs i llaus curts que baixen del serrat que tanca la vall pel costat de migdia._NEWLINE_El l\xc3\xadmit nord i oest de la vall de Cadolla ha quedat descrit a l'hora de parlar del termenal amb el Pont de Suert, mentre que el l\xc3\xadmit sud d'aquesta vall \xc3\xa9s una gran carena que baixa de la Capcera cap al nord-est pel Serrat de Coscollola, on hi ha el Bosc de C\xc3\xa9rvoles, el Serrat de Puituri, el Serrat de les Corneres, amb el Serrat de la Grama, i, al final, la trifurcaci\xc3\xb3 de la carena en la Roca de l'Hedra, cap al nord, la Costa de Sores, cap al nord-est, i el Serradet de la Plana, de 991,2 m. alt._NEWLINE_A l'extrem nord-oest de la Roca de l'Hedra hi havia hagut la Quadra de Miravet, que, juntament amb Cadolla, form\xc3\xa0 un ajuntament propi entre 1821 i 1847.\n_START_SECTION_\nLa vall del barranc de Naens\n_START_PARAGRAPH_\nEl riu B\xc3\xb2ssia rep un altre afluent, abans d'abocar-se en el Flamisell a Senterada. Es tracta del barranc de Naens, que marca una vall en el centre de la qual es troba el poble d'aquest nom. El barranc de Naens neix al vessant nord del Serrat de Sant Nicolau, a prop de les bordes de Pillard i de Mentui, i es forma a la Font de la Foradada, on rep, a m\xc3\xa9s, l'aflu\xc3\xa8ncia de la Llau de les Baneres i del barranc de la Foradada, a la cap\xc3\xa7alera. M\xc3\xa9s endavant, rep les aig\xc3\xbces -quan en porta- de la Llau de Sant Mart\xc3\xad, a prop i a ponent del poble de Naens, la Llau de Roca Canera, a migdia mateix de Naens, i de la Llaveta de les Segueleres ja poc abans d'abocar-se en el B\xc3\xb2ssia._NEWLINE_El l\xc3\xadmit nord d'aquesta vall \xc3\xa9s el descrit anteriorment com a l\xc3\xadmit sud de la vall del Cadolla, i el sud, que arrenca de l'extrem de llevant del Serrat de Coscollola, est\xc3\xa0 format pel Serrat de Sant Nicolau, el Serrat de l'Espinau, el Bolcador (sota del qual hi ha el poble de Burguet).\n_START_SECTION_\nEls barrancs a ponent del poble de Senterada\n_START_PARAGRAPH_\nSota i a llevant de Burguet, es formen dos barrancs, el de la Vinyassa i el de la Font d'Avall, que marquen una vall tancada al nord per la carena del poble de Burguet, i al sud, pels serrats del Fener i del Rofes. Aquest darrer va a parar just a l'extrem meridional del poble de Senterada.\n_START_SECTION_\nLa vall del Flamisell\n_START_PARAGRAPH_\nJa en la vall del Flamisell, a ran de Senterada arriba al riu des de llevant el barranc de Comadars. Des de ponent hi aflueixen el barranc de Sant Bartomeu, que s'aboca en el Flamisell just on hi ha la Presa de Senterada. Aquesta vall est\xc3\xa0 emmarcada pels serrats del Fener i del Rofes, i al sud, pel Serrat de Collvinyes._NEWLINE_M\xc3\xa9s al sud es forma el barranc de C\xc3\xa9rvoles (en alguns mapes anomenat barranc de la Plana), delimitat al sud per la carena on hi ha el poble de C\xc3\xa9rvoles, i al nord pel de Collvinyes, i encara m\xc3\xa9s al sud, procedent de llevant, el barranc de les Roureres. Encara m\xc3\xa9s al sud, ara de llevant, rep el barranc de la Vinyassa, cap\xc3\xa7alera del barranc de les Canals. Aquest barranc tamb\xc3\xa9 forma una profunda vall, a la cap\xc3\xa7alera del qual hi ha la Capcera. Gaireb\xc3\xa9 al mateix lloc, aquest des de llevant, arriba el barranc de Sant Joan, que t\xc3\xa9 el poble de Llu\xc3\xa7\xc3\xa0 damunt de la carena que delimita la vall pel nord, i el de Reguard a la que la delimita pel sud._NEWLINE_Encara m\xc3\xa9s a migdia, del costat de ponent, davalla el barranc de l'Escalella, que forma un circ ben arrodonit a la cap\xc3\xa7alera, sota el Cod\xc3\xb3, de 1.326,8 m. alt., i de llevant, el barranc dels Molinassos, que baixa de prop de Montsor. A l'extrem sud-oest del terme hi ha, encara, la meitat de la vall de la cap\xc3\xa7alera del barranc de Fontallaus, i al sud-est, la vall del barranc de Mor\xc3\xb3, la major part en terme de Senterada.\n_START_SECTION_\nL'enclavament de Lar\xc3\xa9n\n_START_PARAGRAPH_\nAquest enclavament est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft pels vessants sud-occidental de la Serra de Santa B\xc3\xa0rbara, constitu\xc3\xaft pel Tossal de Sernovals, de 1.612,3 m. alt., i el de Santa B\xc3\xa0rbara, de 1.612,9. A partir d'aquest serrat, que fa de l\xc3\xadmit nord de l'enclavament, baixen tres serrats cap al sud-oest: el Ban de Lar\xc3\xa9n, el Serrat de Borullars i el Serrat del Far, tot i que aquest nom\xc3\xa9s al seu extrem m\xc3\xa9s alt, on fa de termenal._NEWLINE_D'aquest complex muntany\xc3\xb3s baixa cap a ponent el barranc de la Collada, afluent del de Sant Gen\xc3\xads, que acull el poble de Lar\xc3\xa9n. Cap al sud, a part dels barrancs que marquen el l\xc3\xadmit de l'enclavament, davalla el barranc de Borullars, entre els ja esmentats Ban de Lar\xc3\xa9n i Serrat de Borullars.\n_START_SECTION_\nEl poble de Senterada\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Senterada, com ha quedat reflectit a l'apartat d'Etimologia es form\xc3\xa0 a partir del monestir visig\xc3\xb2tic de Santa Grata. D'aquest monestir, n'han quedat algunes restes, si b\xc3\xa9 s\xc3\xb3n posteriors a l'\xc3\xa8poca visig\xc3\xb2tica. A m\xc3\xa9s, la parr\xc3\xb2quia del poble continua en certa manera vinculada a santa Grata, actualment amb el nom de la Mare de D\xc3\xa9u de Gr\xc3\xa0cia, o de l'equivalent Santa Maria de Gr\xc3\xa0cia._NEWLINE_Dins del poble de Senterada hi ha, a m\xc3\xa9s de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial i les restes de Santa Grata, una capella tamb\xc3\xa9 dedicada a la mateixa santa, i la capella de sant V\xc3\xadctor, al cementiri de la poblaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEls altres pobles del terme\n_START_PARAGRAPH_\nCadascun dels altres pobles del terme, aix\xc3\xad com dels que ara ja s\xc3\xb3n despoblats, tenen el seu article corresponent. Cal destacar, a m\xc3\xa9s, dins del terme de Senterada, les restes del monestir de Sant Gen\xc3\xads de Bellera."