b'\n_START_ARTICLE_\nOrcau (antic municipi)\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nOrcau \xc3\xa9s un dels molts top\xc3\xb2nims preromans que es troben al llarg de tot el Pirineu i Prepirineu. Tot i que hi ha arguments a favor d\'emparentar-lo amb una arrel c\xc3\xa8ltica (la mateixa que d\xc3\xb3na a Esc\xc3\xb2cia les illes Orcades) i al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 el top\xc3\xb2nim Olocau, Coromines es decanta per l\'origen iberobasc, a partir de la combinaci\xc3\xb3 de dues arrels que donarien un significat pr\xc3\xb2xim a "el vessant dels cabirols"._NEWLINE_En efecte, d\'una banda hi hauria l\'arrel ork- o urk- (cabirol), i de l\'altra, -alde (vessant). Amb la conversi\xc3\xb3 de la l en u, la p\xc3\xa8rdua de la -e final i la posterior caiguda de la -d (o -t) final (fen\xc3\xb2mens d\'evoluci\xc3\xb3 fon\xc3\xa8tica habituals en catal\xc3\xa0), s\'arribaria a la forma actual, Orcau, amb el pas previ per les formes Orcaud i Orcaut, tamb\xc3\xa9 documentades.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadmetre de l\'antic terme\n_START_PARAGRAPH_\nL\'antic terme municipal d\'Orcau presenta dues unitats ben diferenciades, com ja s\'ha anunciat anteriorment. Gaireb\xc3\xa9 al mig de les dues es troba la carena que hostatja el castell d\'Orcau. \xc3\x89s una carena que actualment no fa de terme municipal, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que marca clarament els dos sectors d\'aquest antic terme. Es tracta de la carena que des de la Torreta de Suterranya, de 958 m. alt., va cap a llevant, a buscar el Coll d\'Orcau (871 m. alt.), segueix la carena de la Costa de Riu (929), baixa cap a la Caseta del Comandant per seguir la carena de la Costa Llarga (al voltant dels 965-970 metres tots els seus esperons) i el Pas de Llebre (946), i arribar als 1.025 m. alt., en el tur\xc3\xb3 que queda just al sud-est de Sant Corneli, i que hi enlla\xc3\xa7a, separant els dos vessants (el de la Noguera Pallaresa a trav\xc3\xa9s del barranc de la Podega, i el del riu d\'Abella, a trav\xc3\xa9s del barranc de la Costa Gran)._NEWLINE_Al nord, hi ha els encara m\xc3\xa9s antics termes de Galliner, Montesquiu i Puig de l\'Anell (que en la pron\xc3\xbancia local sona Pui de l\'Anell), de ponent a llevant. Al sud, Orcau i Basturs, que tamb\xc3\xa9 havia arribat a tenir terme propi, en \xc3\xa8poques m\xc3\xa9s llunyanes._NEWLINE_El l\xc3\xadmit nord del terme, es diu, per tal de simplificar, que \xc3\xa9s el Pant\xc3\xa0 de Sant Antoni. Com a refer\xc3\xa8ncia, \xc3\xa9s correcte, per\xc3\xb2 en realitat el termenal \xc3\xa9s m\xc3\xa9s complex.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Suterranya\n_START_PARAGRAPH_\nPer tal de resseguit el per\xc3\xadmetre d\'aquest antic terme, cal situar-se en el vessant nord-est de la Torreta de Suterranya, a prop i al nord-oest del Coll d\'Orcau, en un lloc anomenat la Torreta. D\'aquest lloc, a la conflu\xc3\xa8ncia de dos barrancs, a 780 m. alt., com a punt de parten\xc3\xa7a, el termenal amb Suterranya, antigament, ara amb Tremp puja en direcci\xc3\xb3 al vessant nord-oest de la Torreta de Suterranya, sense arribar al capdamunt, en direcci\xc3\xb3 sud-oest i en una perfecta l\xc3\xadnia recta, baixa i puja travessant una petita vall, fins a la Serra de Coll, a 780 m.alt, tamb\xc3\xa9. En aquest lloc comen\xc3\xa7ava el l\xc3\xadmit amb el terme de Vilamitjana, actualment tamb\xc3\xa9 de Tremp.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Vilamitjana\n_START_PARAGRAPH_\nD\'aqu\xc3\xad gira cap al nord-oest gaireb\xc3\xa9 en angle recte, i segueix pel vessant sud-oest la Serra de Coll en direcci\xc3\xb3 al Roc de Neret, per\xc3\xb2 en arribar a la cap\xc3\xa7alera del barranc de l\'Abeller, sense pujar dalt la carena, torna a trencar cap al sud-oest, i va resseguint el vessant del Roc de Neret a una al\xc3\xa7ada de 800 metres, aproximadament (passa ran de la Roca Foradada, a 778 m. alt). Dibuixa les cap\xc3\xa7aleres de diversos torrents, fins que empr\xc3\xa8n la carena de m\xc3\xa9s a ponent del Roc de Neret i baixa a trobar el barranc m\xc3\xa9s proper a la Serra dels Nerets, que queda al sud i fora del terme que estem descrivint. Segueix aquest torrent fins a arribar al barranc de la Coma, on s\'acabava el l\xc3\xadmit amb Tremp i comen\xc3\xa7ava el del terme de Talarn.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Talarn\n_START_PARAGRAPH_\nDes del barranc de la Coma puja de sobte cap al nord-oest per at\xc3\xa8nyer el cim d\'un tur\xc3\xb3 de 629 m. alt. Aquest tur\xc3\xb3 pertany a la carena que fa de l\xc3\xadmit de llevant de Susterris i de la Presa de Sant Antoni, damunt seu, al lloc dels Nerets. El terme segueix la carena cap al nord, fins al cim de l\'altre extrem, de 632 m. alt. Des d\'aquest lloc el termenal comen\xc3\xa7a un arc cap al nord-est, inflexionat cap a llevant, que va resseguint per dalt la vora del Pant\xc3\xa0 de Sant Antoni, de manera que el pla de dalt pertany a Isona i Conca Dell\xc3\xa0 (dels 560 m. alt. en amunt, m\xc3\xa9s o menys), i el vessant acinglerat que mira al pant\xc3\xa0, a Talarn. Segueix aquesta t\xc3\xb2nica fins a arribar al vessant m\xc3\xa9s septentrional del Puig de Galliner, al nord del lloc conegut com los Associats. En aquest lloc, encara en el vessant que mira al pant\xc3\xa0, el terme trenca cap al nord-oest, travessant de dret el pant\xc3\xa0 per anar cap a un tur\xc3\xb3 del davant, on hi ha tot d\'instal\xc2\xb7lacions hidroel\xc3\xa8ctriques i de comunicacions. Al bell mig del pant\xc3\xa0 (de fet, al fons, a l\'antiga llera de la Noguera Pallaresa) es troben els dos termes esmentats amb el de Sal\xc3\xa0s de Pallars.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Sal\xc3\xa0s de Pallars\n_START_PARAGRAPH_\nAqu\xc3\xad el terme amb Sal\xc3\xa0s de Pallars passa pel fons de la vall del riu, fins a arribar al lloc on el riu de Carreu aiguavessava en la Noguera Pallaresa, davant del poble de Puig de l\'Anell i de l\'actual cementiri d\'Aramunt.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme d\'Aramunt\n_START_PARAGRAPH_\nS\'acaba el l\xc3\xadmit amb Sal\xc3\xa0s de Pallars, i comen\xc3\xa7a el que separa l\'antic terme d\'Aramunt, actualment de Conca de Dalt del d\'Orcau. En aquest lloc la l\xc3\xadnia de terme va a agafar una carena que de dret puja fins a la Muntanya de Sant Corneli, seguint el Serrat de la Font de la O, en direcci\xc3\xb3 sud-est, fins a at\xc3\xa8nyer la cota 1120, on trenca cap al nord-est per tal d\'anar a buscar la carena principal d\'aquesta muntanya. Aix\xc3\xad, arriba als 1.354 m. alt. a Sant Corneli. La l\xc3\xadnia de terme continua de ponent a llevant, inflexionant cap al sud quan s\'acosta a aquest darrer cim. Va seguint l\'arc d\'aquesta carena cap a llevant fins a l\'extrem de llevant de la Muntanya de Sant Corneli, anomenat la Costa Gran. Aqu\xc3\xad acaba el sector nord de l\'antic terme d\'Orcau, i hi ha el triterme antic entre Orcau, Aramunt i Hortoneda de la Conca.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme d\'Hortoneda de la Conca\n_START_PARAGRAPH_\nDe la Costa Gran arrenca el sector sud, pr\xc3\xb2piament de la Conca Dell\xc3\xa0, del terme vell d\'Orcau. El termenal va a buscar una altra carena paral\xc2\xb7lela, m\xc3\xa9s al nord-est, a les Collades de Baix. Per aquesta darrera carena baixa en direcci\xc3\xb3 sud-est cap a la Llau de les Collades, per la Clotada del Portell, i torna a pujar per una carena cap a l\'est, en direcci\xc3\xb3 al Pas la Vena. Des d\'aqu\xc3\xad forma un estret ap\xc3\xa8ndix cap al nord-est, com una banya, que s\'atansa al Portell de Gass\xc3\xb3 i Cal Trumfo per la Bernada, sota i a llevant de Montagut. A la punta d\'aquest ap\xc3\xa8ndix es troba l\'inici del tram lim\xc3\xadtrof amb Abella de la Conca.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Abella de la Conca\n_START_PARAGRAPH_\nDel Portell de Gass\xc3\xb3 el termenal va cap al sud, lleugerament decantat a ponent, per la carena on hi ha la Collada de Feixanet (1.107 m. alt), el Pas de la Llebre (1.065) i la Collada Pelosa (882). Es decanta m\xc3\xa9s cap al sud-oest, fins a arribar a la serreta que enlla\xc3\xa7a el Tossal de la Doba amb la Serra que hi ha a llevant de Basturs. En aquest lloc s\'acaba el l\xc3\xadmit amb Abella de la Conca, i a partir d\'aqu\xc3\xad la l\xc3\xadnia termenal actualment ha deixat de tenir validesa, en quedar els dos termes que separava absorbits en el d\'Isona i Conca Dell\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Sant Rom\xc3\xa0 d\'Abella\n_START_PARAGRAPH_\nDes d\'aquest lloc, el termenal antic d\'Orcau amb Sant Rom\xc3\xa0 d\'Abella emprenia per Salaric, encara cap al sud-oest, vers una carena a ponent del barranc de la Viella, fins a travessar el riu d\'Abella. Sempre cap al sud-oest, de forma arbitr\xc3\xa0ria pel mig de la plana de ponent de Sant Rom\xc3\xa0 d\'Abella, la l\xc3\xadnia de l\'antic terme anava en direcci\xc3\xb3 al Mont de Conques, fins a arribar als Prats, a prop i al nord-est de la Mare de D\xc3\xa9u de les Esplugues.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Conques\n_START_PARAGRAPH_\nD\'aqu\xc3\xad, feia una ziga-zaga cap al sud-oest pels Prats de Basturs i les Comes, fins a arribar molt a prop de la vila de Figuerola d\'Orcau. Aquesta l\xc3\xadnia en ziga-zaga era l\'antic termenal d\'Orcau amb Conques.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Figuerola d\'Orcau\n_START_PARAGRAPH_\nLlavors el termenal inflexionava cap al nord-oest, ja fent de l\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Figuerola d\'Orcau, passant pel nord-est de la vila que acabem d\'esmentar, fins a arribar a prop del Mol\xc3\xad d\'Orcau, pel costat sud-oest del qual passava el termenal. Tot aquest tros, la l\xc3\xadnia de terme passava pel pla, sense accidents orogr\xc3\xa0fics que el marquessin. Del Mol\xc3\xad d\'Orcau cap al sud-oest, durant molt de tros, el terme el marcava el riu d\'Abella. Prop del Mol\xc3\xad de Suterranya el barranc del Pont de Fusta s\'aboca en el riu d\'Abella. El terme agafa com a refer\xc3\xa8ncia la llera d\'aquest barranc; antigament marcava la l\xc3\xadnia dels termes d\'Orcau i de Suterranya, actualment, d\'Isona i Conca Dell\xc3\xa0 i de Tremp.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Suterranya\n_START_PARAGRAPH_\nSempre per aquest darrer barranc, hom arriba als peus del Puig Falconer. Aleshores el termenal, antigament amb Suterranya i actualment amb Tremp, s\'hi enfila, deixant el cim del Puig Falconer, de 799 m. alt., a ponent, i acabant-se d\'enfilar a la Torreta de Suterranya, per on hem comen\xc3\xa7at la descripci\xc3\xb3 del terme vell d\'Orcau.\n_START_SECTION_\nLes unitats territorials\n_START_PARAGRAPH_\nEl sector nord est\xc3\xa0 format per la vall d\'un barranc i la cap\xc3\xa7alera d\'un altre. Tres quartes parts d\'aquest territori, al costat de llevant, estan ocupades per la vall del barranc de la Podega (en algun mapa anomenat de la Call), que es forma sota i a migdia de la Muntanya de Sant Corneli, i el seu principal afluent, el de Rubiol, que es forma a la Torreta de Suterranya. Tots dos tenen bastants barrancs m\xc3\xa9s petits que els formen, a la cap\xc3\xa7alera i durant el seu recorregut. Enmig de tots dos hi ha el poble de Montesquiu._NEWLINE_Just a l\'extrem nord-est del terme hi ha, encara, la Llau de Lliser, amb la Font de Beu-i-tanca, a llevant del que havia estat el Puig de l\'Anell, zona actualment del tot despoblada._NEWLINE_A ponent del barranc de la Podega hi ha tot un seguit de barrancs que desemboquen directament en el Pant\xc3\xa0 de Sant Antoni, actualment._NEWLINE_A l\'extrem nord-oest d\'aquest sector, i del terme, hi ha una plana i vall (de fet, una coma, cosa que justifica el top\xc3\xb2nim) per la qual discorre el barranc de la Coma, que va a aiguavessar en la Noguera Pallaresa, per\xc3\xb2 davant de Tremp, lluny del Pant\xc3\xa0 de Sant Antoni. Aquesta coma queda separada de la vall del barranc de la Podega per la carena formada pel Puig de Galliner (823 m. alt.), m\xc3\xa9s al nord, on hi ha les restes del poble de Galliner, i el Roc de Neret (906), m\xc3\xa9s al sud. Cal destacar que dalt del Roc de Neret es va trobar un poblat altmedieval o anterior, anomenat Despoblat de Neret._NEWLINE_El sector sud \xc3\xa9s un conjunt de valls d\'una s\xc3\xa8rie de barrancs que aflueixen per la dreta en el riu d\'Abella, m\xc3\xa9s el sector dels Estanys i els Prats de Basturs, a l\'esquerra d\'aquest riu. Aix\xc3\xad, anem trobant, de llevant a ponent, les Llaus dels Censons, la Llau de les Eroles, el barranc de Comadiarna, que baixa de l\'extrem de llevant del poble de Basturs, el Llau de \xc3\x87o del Joaquim, que neix sota del centre d\'aquest poble, el barranc del Rostiar, format a la cap\xc3\xa7alera, sempre de llevant a ponent, pel barranc de les Corbes (que t\xc3\xa9 a la cap\xc3\xa7alera la Llau de Vall d\'en Pere, amb la Font d\'Ivo, -alhora format al principi pel barranc de la Cultia i el de les Collades i que rep m\xc3\xa9s endavant el barranc del Vinyal\xc3\xa0s- i el barranc dels Corrals, amb la Font dels Corrals al capdamunt), el barranc de la Costa Gran (que rep tamb\xc3\xa9 els barrancs de la Torre, de les Someres, la Llau del Camp, i la de la Montanera) i el barranc de Torrebilles. Tots aquests barrancs formen el rerepa\xc3\xads al nord de Basturs._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant, el barranquet de la Font del Gal\xc3\xa0pet, i al cap d\'un bon tros, ja al l\xc3\xadmit del terme, la Llau Gran i el barranc del Pont de Fusta. La Llau Gran, molt sinuosa, formada, de llevant a ponent, pel barranc de la Collada, amb els seus afluents, el barranc de Riass\xc3\xb3, que ve llevant del poble d\'Orcau, i el torrent del Carant, amb la Font d\'Engloni\xc3\xa0, que baixa de ponent d\'aquest poble, el barranc de la Font de Gassol, amb la font d\'aquest nom, i la llau dels Juncs, amb la Font de Nina. Finalment, el del Pont de Fusta, termenal, que just a la cap\xc3\xa7alera rep l\'\xc3\xbanic afluent que ve d\'Orcau: el de Ferreres._NEWLINE_A l\'extrem de llevant, i al sud del riu d\'Abella hi ha, finalment, el territori dels Estanys de Basturs i dels Prats del mateix nom. Es tracta d\'uns plans al voltant dels 630 m. alt., uns 50 per damunt de la llera del riu, on hi hagu\xc3\xa9 els estanys de Basturs, actualment quasi del tot dessecats, i els prats del mateix nom, que acaben de formar la plana.\n_START_SECTION_\nAltres indrets\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'angle sud-oest del vell terme d\'Orcau, a la dreta del riu d\'Abella, hi ha les restes de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Llub\xc3\xad d\'Espinavell. Igualment, un document del 1084 esmenta a Orcau una esgl\xc3\xa9sia anomenada Santa Maria dels Prats, de la qual no se sap res sobre el seu possible empla\xc3\xa7ament.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell d\'Orcau \xc3\xa9s l\'origen del poble, a red\xc3\xb3s del qual es va formar molt poc temps despr\xc3\xa9s que el mateix castell._NEWLINE_El 1359 consten a Orcau 17 focs (unes 85 persones). El 1831, 80 habitants; 154 el 1845; vers 1900, 108 edificis amb 180 habitants al poble, i 11 edificis a les Eres de Sant Joan; 45 persones el 1970, i 18 el 1970. Actualment hi ha 19 persones censades a Orcau._NEWLINE_A la Guerra Civil, Orcau fou molt castigat. El castell fou seu d\'un niu de metralladores franquista que, pel seu poder i situaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica, fou diverses vegades atacat pels republicans en intents de desballestar aquella posici\xc3\xb3, que els era tan desfavorable. Aix\xc3\xb2 f\xc3\xa9u que en els bombardeigs i a causa dels seus estralls, els anys posteriors a la Guerra Civil anessin caient parts del castell, entre els quals l\'esgl\xc3\xa9sia de la Pietat, esfondrada el 1962.\n_START_SECTION_\nLlocs d\'inter\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nCom a resum, heus ac\xc3\xad un llistat dels llocs d\'inter\xc3\xa8s de l\'antic terme d\'Orcau:\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el ja esmentat Pascual Madoz, Orcau produ\xc3\xafa sobretot vi, de for\xc3\xa7a qualitat, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 blat i una mica d\'oli. De ramats, de llana, cabres i mules, bous i ases per a les feines agr\xc3\xadcoles, i hi ha for\xc3\xa7a ca\xc3\xa7a, de conills, llebres i perdius. Un mol\xc3\xad de farina i un trull d\'oli completaven les activitats econ\xc3\xb2miques del poble, on destacava l\'exc\xc3\xa9s de vi produ\xc3\xaft, que s\'anava a vendre fora d\'Orcau.\n_START_SECTION_\nFestes i tradicions\n_START_PARAGRAPH_\nLes festes locals m\xc3\xa9s destacades s\xc3\xb3n a l\'article corresponent del poble on se celebren._NEWLINE_Orcau va donar un dels acordionistes m\xc3\xa9s coneguts al llarg del segle XX: Antoni Cibat i Roca, Pere d\'Orcau (1903-1986). La seva figura anant a peu, els primers anys, d\'un poble a l\'altre amb l\'acordi\xc3\xb3 penjat de l\'espatlla amb un mocader de fer farcell era habitual quan s\'acostava l\'\xc3\xa8poca de les festes populars.\n_START_SECTION_\nServeis tur\xc3\xadstics\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha cap mena d\'oferta tur\xc3\xadstica, ni a Orcau ni a Basturs. Tanmateix, la proximitat de Figuerola d\'Orcau permet disposar d\'un restaurant i un bar, en aquella vila, relativament a prop. Isona, Tremp i Vilamitjana tampoc no queden gaire lluny, i en aquells indrets s\xc3\xad que hi ha alguna mena de servei tur\xc3\xadstic.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble d\'Orcau est\xc3\xa0 comunicat amb la resta de la comarca per la carretera LV-5112 (Figuerola d\'Orcau - Orcau), que en 4,5 quil\xc3\xb2metres mena al poble._NEWLINE_Disposa tamb\xc3\xa9 d\'algunes pistes rurals en bon estat, transitables la major part de l\'any, que l\'uneixen amb Basturs, i, a trav\xc3\xa9s del Coll d\'Orcau i la vall de Montesquiu, amb Tremp i Aramunt (i, per tant, amb la Conca de Dalt) i la Pobla de Segur._NEWLINE_No hi ha cap mena de transport p\xc3\xbablic des d\'Orcau, llevat del transport escolar organitzat pel Consell Comarcal. S\xc3\xad que hi ha, per\xc3\xb2, a partir de Figuerola d\'Orcau, l\xc3\xadnies regulars de transport cap a Tremp i cap a Artesa de Segre i Barcelona.'