b'\n_START_ARTICLE_\nRipollet\n_START_SECTION_\nOrigen etimol\xc3\xb2gic\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer cop que apareix en un document escrit la paraula Ripollet \xc3\xa9s en una publicaci\xc3\xb3 sacramental testament\xc3\xa0ria, que fou jurada a l\'altar de Sant Mart\xc3\xad de Cerdanyola l\'any 1402. L\xe2\x80\x99origen etimol\xc3\xb2gic del nom de la vila es trobaria en el diminutiu del riu Ripoll (Rivus Pullus: riera de pollancres). Altre proposta que s\'ha fet sobre la seva proced\xc3\xa8ncia, al hora m\xc3\xa9s d\'acord amb la composici\xc3\xb3 de I\'escut de la vila, apunta cap a I\'antiga exist\xc3\xa8ncia de molins de farina, moguts per les aig\xc3\xbces del riu Ripoll. El gra atrauria segurament les aus, com el pollet de l\'escut.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 i marc geogr\xc3\xa0fic\n_START_PARAGRAPH_\nRipollet forma part d\'un continu urb\xc3\xa0 que limita al sud-oest amb Cerdanyola del Vall\xc3\xa8s, a l\'est amb Montcada i Reixac (barri de Mas Rampinyo) i nord amb Barber\xc3\xa0 del Vall\xc3\xa8s (pol\xc3\xadgon industrial de Can Salvatella), que s\'ha desenvolupat al llarg dels anys al voltant d\'alguns dels principals eixos de comunicaci\xc3\xb3 de la comarca, la carretera N-150 de Barcelona a Sabadell i Terrassa (1852), el ferrocarril (1855), a m\xc3\xa9s de la carretera a Montcada per Mas Rampinyo (1880) i la de Santiga. Travessa el municipi de nord-oest a sud-oest l\'autopista C-58 de Barcelona a Terrassa (1975)._NEWLINE_El municipi est\xc3\xa0 situat dins de la depressi\xc3\xb3 prelitoral, amb una altitud mitjana de 79 metres i una altitud m\xc3\xa0xima de 131 metres en un punt lim\xc3\xadtrof amb Barber\xc3\xa0 del Vall\xc3\xa8s, anomenat "la Serra de la Salut". El riu Ripoll travessa el terme de nord-oest a sud-oest, poc abans de la seva conflu\xc3\xa8ncia amb el Bes\xc3\xb2s. Es tracta d\'un riu de cabal esc\xc3\xa0s i importants crescudes estacionals._NEWLINE_La major part del s\xc3\xb2l del municipi est\xc3\xa0 urbanitzat, sent l\'\xc3\xbanic element de paisatge vegetal destacable una petita plantaci\xc3\xb3 de pineda coneguda com "els Pinetons" al nord del municipi. La llera del Ripoll ha estat ocupat durant d\xc3\xa8cades per horts urbans i barraques que han degradat la vegetaci\xc3\xb3 de ribera aut\xc3\xb2ctona._NEWLINE_El clima \xc3\xa9s mediterrani litoral, amb un r\xc3\xa8gim h\xc3\xaddric inferior als 600 mm, estiu sec i pluges m\xc3\xa9s habituals a la tardor. El pas del riu Ripoll i el riu Sec creen un microclima humit.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels indicis m\xc3\xa9s s\xc3\xb2lids que tenim per parlar d\'un primer assentament hum\xc3\xa0 en terres ripolletencs es remunta a l\'\xc3\xa8poca prehist\xc3\xb2rica, concretament al neol\xc3\xadtic mitj\xc3\xa0. El 1929 es van descobrir les restes d\'una necr\xc3\xb2polis als terrenys de la teuleria Padr\xc3\xb3, al barri de Can Tiana de la Riba, que llavors era del terme de Cerdanyola. Entre els diferents testimonis arqueol\xc3\xb2gics localitzats, destaquen dos sepulcres de la cultura dels sepulcres de fossa (3500 - 2500 aC), amb aixovars de gran riquesa, aix\xc3\xad com restes humanes, destrals, pics i ganivets de s\xc3\xadlex, que actualment podem veure al Museu d\'Hist\xc3\xb2ria de Sabadell. De fet, tant pel tipus de peces trobades com pel material i la qualitat de les mateixes, \xc3\xa9s for\xc3\xa7a evident l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un comer\xc3\xa7 molt actiu amb zones bastant allunyades._NEWLINE_El 2006 es van trobar a la zona de Pinetons dos jaciments amb restes arqueol\xc3\xb2giques de finals de l\'edat de bronze (800 - 1100 aC) i un hipogeu del bronze inicial (1500 - 1800 aC), on s\'han trobat fins a 32 cossos, sent una de les necr\xc3\xb2polis d\'aquesta \xc3\xa8poca i tipologia m\xc3\xa9s importants de Catalunya.\n_START_SECTION_\nEls Romans\n_START_PARAGRAPH_\nCom her\xc3\xa8ncia de l\'\xc3\xa8poca romana a Ripollet tenim el pas de les vies Trajana i Valeri Maxi. Aquesta \xc3\xbaltima va ser anomenada durant l\'Edat Mitjana com el "cam\xc3\xad reial de Sant Cugat". Totes dues, la primera d\'oest a est i la segona de nord a sud, envoltaven el petit nucli de poblaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de les restes i de les dades conegudes sobre els antics camins de transhum\xc3\xa0ncia, es pot considerar que durant els primers segles de la nostra era aquesta zona va comptar amb una certa activitat agr\xc3\xadcola i ramadera, aix\xc3\xad com amb l\'inici, ja cap als segles VIII i IX, d\'una organitzaci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica. Una mostra \xc3\xa9s l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve de Ripollet, ja esmentada en una documentaci\xc3\xb3 de l\'any 986 i vinculada al monestir de Sant Cugat._NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies a diversos documents escrits que es conserven en els arxius d\'aquest mateix monestir, hi ha const\xc3\xa0ncia de l\'exist\xc3\xa8ncia en aquells primers temps d\'un petit poble conegut com a Palau Ausit. La primera refer\xc3\xa8ncia de Palau Ausit, nom que segons la documentaci\xc3\xb3 ostentava antigament la vila, \xc3\xa9s del 25 de gener de 983, on surt citat en una permuta de terres que va fer el monestir de Sant Cugat. Les explicacions sobre el seu origen s\xc3\xb3n diverses, una teoria apunta que grans boscos d\'alzines envoltaven la vila, per la qual cosa segurament \'audit\' procediria de \'ausina\', alzina. Una segona teoria apunta a l\'origen \xc3\xa0rab del nom: \'Abu\' que \xc3\xa9s fam\xc3\xadlia o llinatge, i \'Zit\', nom del llinatge \xc3\xa0rab que va dominar el territori de Ripollet._NEWLINE_Com la resta de Catalunya, Ripollet tamb\xc3\xa9 va patir seq\xc3\xbceles amb els conflictes entre \xc3\xa0rabs i cristians: cases destru\xc3\xafdes, el castell i les torres de defensa devastats, boscos cremats, collites perdudes i la disminuci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3. Va ser significativa la batalla per la defensa de Barcelona, el juliol de l\'any 985, protagonitzada per les tropes cristianes del Comte Borrell II i les isl\xc3\xa0miques d\'Almansor. Aquesta batalla, que va guanyar Almansor, va tenir lloc al Pla de Matabous o Rovirans, que algunes fonts el situen entre la riera de Sant Cugat i el riu Ripoll, a la zona perif\xc3\xa8rica a Ripollet que ara anomenem Mas Rampinyo._NEWLINE_Ja al s.XII, en temps del comte Ramon Berenguer IV, Ripollet va tenir alcaldia. D\'altra banda, tamb\xc3\xa9 hem de dir que sembla molt clara la pres\xc3\xa8ncia dels templaris en aquesta regi\xc3\xb3, tal com ho demostren certs testimonis trobats en el conjunt de l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial (antic claustre i casa rectoral). Amb els anys les possessions del monestir de Sant Cugat van ser confirmades i en un document de l\'any 1234 el rei Jaume I atorga el senyoriu al monestir, tot i que aquest segueix sent de jurisdicci\xc3\xb3 reial._NEWLINE_Durant el segle XIV, amb el regnat de Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s, el municipi va obtenir el privilegi de ser carrer de Barcelona. D\'aquesta manera, els seus habitants van gaudir dels mateixos drets i deures que els de la Ciutat Comtal.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1585, el rei Felip I (Felip II de Castella) va concedir a Ripollet, entre d\'altres, el privilegi de tenir ajuntament propi. Sobre la demarcaci\xc3\xb3, amb els \xc3\x80ustries, Ripollet va ser un lloc que va formar part de la Sotsvegueria del Vall\xc3\xa8s. Amb els Borbons, a partir del Decret de Nova Planta, apareix en el nomencl\xc3\xa0tor de Floridablanca com a lloc realeng del Corregiment de Matar\xc3\xb3 (des de 1719 fins a 1823). D\'aquesta \xc3\xa8poca, on apareixen els primers molins de paper, tenim com a testimoni les masies de Can Grasses, Can Bux\xc3\xb3 i Can Mas.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nSegons un document de 1802, el municipi va ser conegut com a vedat rod\xc3\xb3 i vila reial, \xc3\xa9s a dir, poble i terme que no eren propietat de cap senyor (senyoriu) sin\xc3\xb3 que estaven sotmesos a l\'autoritat reial, per\xc3\xb2 sempre sota la representaci\xc3\xb3 del monestir de Sant Cugat. No gaire m\xc3\xa9s tard, resta adscrit al partit judicial de Granollers._NEWLINE_Durant la Guerra del Franc\xc3\xa8s, entre 1808 i 1814, Ripollet va ser escenari de lluites i mis\xc3\xa8ria. En el primer any de la guerra va patir 8 saquejos, el que obliga a la poblaci\xc3\xb3 a fugir durant uns dos anys. El 9 de juny de 1808, un escamot de soldats francesos que es retiraven de la batalla del Bruc van saquejar un municipi que, en realitat, no va posar massa resist\xc3\xa8ncia, destruint el seu arxiu parroquial. Uns dies m\xc3\xa9s tard, el 16 de juny, van ser cremades l\'esgl\xc3\xa9sia i la rectoria. El semiabandonament del poble durant aquest temps va suposar la seva ru\xc3\xafna gaireb\xc3\xa9 total. Posteriorment, i per la seva proximitat amb Barcelona, altres esdeveniments pol\xc3\xadtics d\'aquesta cent\xc3\xbaria, com les guerres carlines, els pronunciaments militars i la p\xc3\xa8rdua de les \xc3\xbaltimes col\xc3\xb2nies, van tenir tamb\xc3\xa9 una forta incid\xc3\xa8ncia en la vida de la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_En 1837 forma part del partit judicial de Terrassa, i des de 1890, del partit judicial de Sabadell. Un temps despr\xc3\xa9s, l\'any 1894, va aconseguir el t\xc3\xadtol de vila gr\xc3\xa0cies al Reial Decret atorgat per la reina regent Maria Cristina.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nA principis de segle l\'arribada d\'Uralita al barri de Can Tiana va transformar per sempre Ripollet. En el "barri de frontera", la zona de "Quatre Cantons" i la carretera N-150 es van convertir en l\'eix de creixement econ\xc3\xb2mic i demogr\xc3\xa0fic de Ripollet en el primer ter\xc3\xa7 de segle. En aquesta zona Cerdanyola i Ripollet compartien l\'estaci\xc3\xb3 de tren (1855), la centraleta de Telef\xc3\xb2nica, el Celler Cooperatiu (1920) i la Creu Roja Cerdanyola-Ripollet (fundada el 1921, obrint el local definitiu a la carretera de l\'estaci\xc3\xb3 l\'any 1940). Aquesta forta relaci\xc3\xb3 que hi havia entre Ripollet i Cerdanyola va arribar fins al punt que els seus alcaldes proposaren a la Generalitat la fusi\xc3\xb3 dels ajuntaments en dues ocasions, el 1932 i 1936, poc abans de la guerra._NEWLINE_L\'impacte d\'Uralita a Ripollet i Cerdanyola, per\xc3\xb2, ha tingut les seves conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies tr\xc3\xa0giques. La f\xc3\xa0brica va tancar l\'any 1997, pocs anys abans de la prohibici\xc3\xb3 de l\'amiant a Espanya, el 2002. Durant m\xc3\xa9s d\'un segle centenars de treballadors de la f\xc3\xa0brica i ve\xc3\xafns de la zona han desenvolupat patologies pulmonars greus, asbestosi, c\xc3\xa0ncer de pulm\xc3\xb3 i mesoteliomes, provocades per la inhalaci\xc3\xb3 de fibres d\'amiant._NEWLINE_El 1936, despr\xc3\xa9s de la derrota de l\'al\xc3\xa7ament militar a Barcelona, la CNT-Fai va prendre el control del Vall\xc3\xa8s. A Ripollet la CNT va implantar les patrulles de control, amb registres domiciliaris i va aixecar una barricada amb metralladores a Quatre Cantons. Van cremar l\'altar renaixentista de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve i van assassinar dos clergues. Poques setmanes despr\xc3\xa9s de l\'al\xc3\xa7ament es van expropiar els cultius dels considerats "senyors feixistes" i es van col\xc2\xb7lectivitzar les f\xc3\xa0briques. L\'Uralita, dels pro-republicans germans Roviralta, comptava amb 600 obrers i va ser col\xc2\xb7lectivitzada sota la denominaci\xc3\xb3 de "Uralita Empresa Obrera Col.lectivitzada". Els quatre molins de cartr\xc3\xb3 de Ripollet van passar al control de la UGT._NEWLINE_El 1938 la Guerra Civil va arribar a les portes de Ripollet, va ser un any d\'arribada massiva de refugiats pels bombardejos de Barcelona, i de molta fam._NEWLINE_Ripollet, com altres localitats del Vall\xc3\xa8s, va ser finalment ocupada pels franquistes el 26 de gener de 1939, amb les tropes del Requet\xc3\xa8 de Navarra comandades pel general Jos\xc3\xa9 Solchaga i forces marroquines del general Yag\xc3\xbce. El poder republic\xc3\xa0 ja era inexistent a Ripollet, el dia abans havien fugit algunes de les figures locals m\xc3\xa9s compromeses amb la Rep\xc3\xbablica, com Casimir Carb\xc3\xb3, secretari de l\'ajuntament i membre d\'Estat Catal\xc3\xa0, Ernest Sales Vidal d\'ERC o els l\xc3\xadders locals de la CNT. Era l\'inici d\'una llarga etapa de repressi\xc3\xb3._NEWLINE_Al final de la guerra, l\'ex\xc3\xa8rcit va situar a Can Duran (Montcada i Reixac) un destacament d\'artilleria amb 14 polvorins, 3 d\'ells molt propers als "Pinetons" a Ripollet, per guardar p\xc3\xb3lvora, bombes i armament de la Guerra Civil. La nit del 6 de juny de 1950 un dels polvorins de Ripollet va esclatar. La gran explosi\xc3\xb3 va sacsejar Ripollet, destrossant vidres i teulades, i va arrasar camps de blat i vinya. A Ripollet l\'episodi es va con\xc3\xa8ixer popularment com "la nit dels cal\xc3\xa7otets", ja que van ser molts els ve\xc3\xafns que aquella calurosa nit van sortir al carrer quasi despullats._NEWLINE_Als anys 60, en ple boom industrial i tur\xc3\xadstic de l\'\xc3\x80rea Metropolitana de Barcelona, Ripollet es convertiria en el municipi, percentualment, de major creixement demogr\xc3\xa0fic de tota Catalunya. El creixement descontrolat va crear nous barris, com Can Mas, popularment anomenat "la ciutat sense llei", on s\'edificaven blocs de pisos en carrers sense asfaltar i sense subministrament d\'aigua o llum, per allotjar les fam\xc3\xadlies obreres. De vegades, un mateix habitatge es venia a dues fam\xc3\xadlies, una pr\xc3\xa0ctica fraudulenta que era habitual. Casamitjana o Martorell eren els constructors, molts ve\xc3\xafns recorden com els venedors de pisos dibuixaven amb guix al carrer un esb\xc3\xb3s dels pl\xc3\xa0nols dels habitatges que venien all\xc3\xa0 mateix al carrer._NEWLINE_D\'aquesta \xc3\xa8poca cal destacar les famoses i tr\xc3\xa0giques riuades de 1962, que van destruir les barraques properes al riu Ripoll, a m\xc3\xa9s d\'horts, magatzems i algunes f\xc3\xa0briques, causant 12 v\xc3\xadctimes mortales. El dictador Francisco Franco va visitar en dues ocasions la zona afectada._NEWLINE_Als anys 70, encara que el creixement de poblaci\xc3\xb3 va desaccelerar, es van construir nous barris com Maragall i va apar\xc3\xa8ixer el fenomen de la immigraci\xc3\xb3 exterior: un assentament barraquista al riu Sec de gitanos portuguesos, 150 persones segons un cens de 1983, que arribarien a ser prop de 1000 a 1987._NEWLINE_El creixement industrial dels anys 60 es va consolidar als 70 i es van construir noves vies de comunicaci\xc3\xb3, com l\'autopista A-18, que va partir en dos el terme municipal. La fi de la dictadura, la transici\xc3\xb3 i els primers anys de democr\xc3\xa0cia van estar marcats per la lluita obrera, com podem constatar amb les vagues de Sintermetal el 1973 o la vaga general local pel tancament de Mir-Mir\xc3\xb3 el 1982. La construcci\xc3\xb3 de l\'ambulatori (1972) o de l\'escola d\'adults (1977), s\xc3\xb3n alguns dels moviments reivindicatius de l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_El 19 d\'abril de 1979 l\'esquerra va tornar a governar a Ripollet. El primer consistori despr\xc3\xa9s de la dictadura estava format per: PSUC 7 regidors, PSC-PSOE 7 regidors, Participaci\xc3\xb3 Popular (COP) 3 regidors i Grup Independent (CiU) 2 regidors. S\'iniciaria llavors una \xc3\xa8poca de construcci\xc3\xb3 de noves instal\xc2\xb7lacions municipals i serveis, com el Poliesportiu Municipal (1986), l\'Institut de BUP (1983) o el Centre Cultural (1995)._NEWLINE_El segle XX va finalitzar amb la inauguraci\xc3\xb3 l\'any 1999 del Parc Metropolit\xc3\xa0 dels Pinetons, nou pulm\xc3\xb3 verd de Ripollet, un dels parcs urbans m\xc3\xa9s grans de l\'\xc3\x80rea Metropolitana de Barcelona, encara en expansi\xc3\xb3.'