b"\n_START_ARTICLE_\nSant Antoni de Viana (Palma)\n_START_SECTION_\nNom\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici rep el nom del sant titular, Sant Antoni Abat. Pel fet que les rel\xc3\xadquies del sant es troben a la ciutat de Viena del Delfinat, tamb\xc3\xa9 era anomenat Sant Antoni de Viena, que els mallorquins varen acabar per modificar en Viana. Finalment, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s conegut amb el diminutiu afectiu Sant Antoniet.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl rei en Jaume conced\xc3\xad el 13 de setembre del 1230 unes cases als Canonges Regulars de Sant Antoni. Aquests religiosos hi fundaren el convent i hospital de Sant Antoni de Viana, que comptaven amb una esgl\xc3\xa9sia. Aquest orde estava dedicat a tenir cura dels malalts del denominat foc sagrat o foc de Sant Antoni, la denominaci\xc3\xb3 popular de l'ergotisme. El 1362 el convent es va engrandir, d'acord amb l'increment de la devoci\xc3\xb3 a Sant Antoni. El 1729 varen comen\xc3\xa7ar unes obres de reforma a totes les depend\xc3\xa8ncies, que comportaren la construcci\xc3\xb3 d'un nou claustre. Amb tot, el 1756, malgrat les reformes a l'esgl\xc3\xa9sia, aquesta encara es trobava en estat ru\xc3\xafn\xc3\xb3s i es va haver d'enderrocar.  El 1757 s'inici\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de la nova esgl\xc3\xa9sia, que va ser bene\xc3\xafda el 1768. Vint anys m\xc3\xa9s tard, d'acord amb la butla del papa Pius VI, es va suprimir l'orde antoni\xc3\xa0, de manera que les obres de la portada restaren paralitzades i no s'arribaren a acabar mai. De llavors en\xc3\xa7\xc3\xa0, l'esgl\xc3\xa9sia dep\xc3\xa8n de la parr\xc3\xb2quia de Sant Miquel, mentre que el claustre \xc3\xa9s propietat del Banc de Bilbao-Biscaia, que va restaurar tant el claustre com l'esgl\xc3\xa9sia; la resta del convent va ser enderrocat.\n_START_SECTION_\nAutoria\n_START_PARAGRAPH_\nAntoni Furi\xc3\xb3 va atribuir l'obra de l'esgl\xc3\xa9sia a Lluc Mesquida i Rossell\xc3\xb3 i m\xc3\xa9s tard al seu fill Antoni Mesquida Tom\xc3\xa0s. En la mateixa l\xc3\xadnia Bartomeu Ferr\xc3\xa0 apuntava que fou Antoni Mesquida l'autor dels pl\xc3\xa0nols. Altres autors, com Antonio Alonso, Santiago Sebasti\xc3\xa1n o Catalina Cantarelles, s'han fet ress\xc3\xb2 de la problem\xc3\xa0tica. Cantarelles ha apuntat la possibilitat que el disseny fos obra d'un mestre estranger i la realitzaci\xc3\xb3 fos de mestres d'obres locals com els Mesquida.\n_START_SECTION_\nLa fa\xc3\xa7ana\n_START_PARAGRAPH_\nLa fa\xc3\xa7ana, que mai va ser acabada del tot, ofereix una decoraci\xc3\xb3 de quadr\xc3\xadcula marcada per dues l\xc3\xadnies d'impostes en sentit horitzontal. Hi ha tres portals amb llinda, els lateral emmarcats per motllures. El central, que \xc3\xa9s el principal, es troba desornamentat per complet. Dalt del portal hi ha un n\xc3\xadnxol amb una imatge de Sant Antoni. La fa\xc3\xa7ana est\xc3\xa0 coronada per un front\xc3\xb3 triangular. S'entra al claustre per un portal senzill.\n_START_SECTION_\nL'esgl\xc3\xa9sia\n_START_PARAGRAPH_\nLa planta de l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s el\xc2\xb7l\xc3\xadptica, t\xc3\xa9 l'eix menor prolongat per annexos absidals de planta quasi semiel\xc2\xb7l\xc3\xadptica. Hi ha sis capelles laterals rectangulars, tres a cada costat, obertes sota arcs rebaixats. Sobre les tribunes abalustrades hi ha uns panells decorats amb escenes de la vida de Sant Antoni. L'espai central de l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s cobert per una c\xc3\xbapula el\xc2\xb7l\xc3\xadptica, tancada per un llantern\xc3\xb3, envoltat per deu arcs de mig punt. L'estructura est\xc3\xa0 sostinguda per pilastres amb motllures que descansen sobre un basament que recorre tot l'interior del temple._NEWLINE_A l'interior hi ha dues representacions de Santa Quit\xc3\xa8ria: una escultura al retaule de la primera capella lateral dreta i una pintura que corona el retaule de la segona capella lateral esquerra. La seva pres\xc3\xa8ncia es deu al fet que Santa Quit\xc3\xa8ria, com Sant Antoni, era advocada contra el mal de foc o ergotisme.\n_START_SECTION_\nEl claustre\n_START_PARAGRAPH_\nEl claustre, atribu\xc3\xaft a Lluc Mesquida i Rossell\xc3\xb3, \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic element conservat del convent. De planta el\xc2\xb7l\xc3\xadptica, t\xc3\xa9 l'eix major perpendicular a la fa\xc3\xa7ana i l'interior presenta dos pisos amb arcs de mig punt decorats amb motlures i columnes toscanes, de fust lleugerament bombat. El pis superior t\xc3\xa9 una balustrada a partir de la qual s'alcen les columnes. El conjunt est\xc3\xa0 tancat per una volada de teules."