b"\n_START_ARTICLE_\nMet\xc3\xa0fora de l'escriptori\n_START_PARAGRAPH_\nLa met\xc3\xa0fora de l'escriptori \xc3\xa9s una met\xc3\xa0fora d'interf\xc3\xadcie que \xc3\xa9s un conjunt de conceptes unificadors utilitzats per interf\xc3\xadcies gr\xc3\xa0fiques d'usuari per ajudar els usuaris a interaccionar m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment amb l'ordinador. La met\xc3\xa0fora de l'escriptori tracta el monitor d'un ordinador com si fos l'escriptori de l'usuari, sobre el qual es poden posar objectes, com documents i carpetes de documents. Un document es pot obrir a una finestra, que representa una c\xc3\xb2pia del document en paper col\xc2\xb7locat a l'escriptori. Petites aplicacions anomenades accessoris d'escriptori estan tamb\xc3\xa9 disponibles, com una calculadora, bloc de notes, etc._NEWLINE_La met\xc3\xa0fora de l'escriptori s'ha ampliat i s'ha est\xc3\xa8s amb diverses implementacions, ja que l'acc\xc3\xa9s a les funcions i usabilitat de l'ordinador solen ser m\xc3\xa9s important que mantenir la \xe2\x80\x9cpuresa\xe2\x80\x9d de la met\xc3\xa0fora. Per tant ens trobem amb pots d'escombraries a l'escriptori, aix\xc3\xad com discs i volums de xarxa (que poden ser pensats com arxivadors - una cosa que normalment no es troba en un escriptori). Altres caracter\xc3\xadstiques com barres de men\xc3\xbas, barres de tasques, o docks, no tenen contrapartida en un escriptori del m\xc3\xb3n real.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa met\xc3\xa0fora de l'escriptori va ser introdu\xc3\xafda per Alan Kay al Xerox PARC el 1970 i elaborada en una s\xc3\xa8rie d'aplicacions innovadores de programari desenvolupades pels cient\xc3\xadfics de PARC en tota la d\xc3\xa8cada seg\xc3\xbcent. El primer ordinador comercial que va adoptar aquest tipus d'interf\xc3\xadcie va ser el Xerox Star._NEWLINE_Una de les primeres interf\xc3\xadcies d'escriptori en el mercat va ser un programa anomenat Magic Desk I distribu\xc3\xaft en cartutx per a l'ordinador dom\xc3\xa8stic Commodore 64 el 1983. Era una interf\xc3\xadcie gr\xc3\xa0fica d'usuari molt primitiva, presentant un esb\xc3\xb3s d'un escriptori, amb tel\xc3\xa8fon, calaixos, calculadora, etc. L'usuari feia les seves eleccions al moure un sprite d'una m\xc3\xa0 assenyalant amb l'\xc3\xbas d'una palanca de control i va triar les opcions prement el bot\xc3\xb3 de tir. El programa Magic Desk presentava una m\xc3\xa0quina d'escriure emulada gr\xc3\xa0ficament amb efectes d'\xc3\xa0udio, calculadora, organitzador, i els arxius poden ser arxivats en els calaixos de l'escriptori, a la dreta en les seves carpetes. Una paperera tamb\xc3\xa9 va estar present._NEWLINE_El primer ordinador per popularitzar la met\xc3\xa0fora de l'escriptori sobre l'anterior interf\xc3\xadcie de l\xc3\xadnia d'ordres, va ser l'Apple Macintosh el 1984. La met\xc3\xa0fora de l'escriptori \xc3\xa9s molt com\xc3\xba en ordinadors personals d'avui en dia; es troba en la majoria dels entorns d'escriptori dels sistemes operatius moderns: Windows, aix\xc3\xad com Mac OS X, Linux i altres sistemes tipus Unix._NEWLINE_BeOS observava la met\xc3\xa0fora d'escriptori m\xc3\xa9s estrictament que molts sistemes. Per exemple, discs durs externs van apar\xc3\xa8ixer en l'\xc2\xabescriptori\xc2\xbb, mentre que s'accedia als interns fent clic a una icona que representa el mateix ordinador. En comparaci\xc3\xb3, el sistema operatiu Mac opcionalment posa totes les unitats en el mateix escriptori, mentre que a Windows l'usuari pot accedir a les unitats a trav\xc3\xa9s d'una icona etiquetada \xc2\xabMeu ordinador\xc2\xbb._NEWLINE_La terminologia Amiga per a la seva met\xc3\xa0fora de l'escriptori va ser presa directament de l'argot del taller. L'escriptori va ser anomenat Workbench, els programes s'anomenaven eines, petites aplicacions (applets) eren utilitats, els directoris eren calaixos, etc. Icones d'objectes eren animats i els directoris es mostraven com calaixos que estaven representats ja sigui oberts o tancats. Com a l'escriptori de Mac OS, una icona d'un disquet o CD-ROM va apar\xc3\xa8ixer a l'escriptori quan s'insereix el disc en la unitat, ja que era la contrapart virtual d'un disquet f\xc3\xadsic o CD-ROM a la superf\xc3\xadcie d'un escriptori."