b"\n_START_ARTICLE_\nPatzeria\n_START_PARAGRAPH_\nUna patzeria \xc3\xa9s l'acord que s'establia entre un mateix o diferents sobirans de valls pirinenques ve\xc3\xafnes, per a reglamentar el dret de pastura i de tr\xc3\xa0nsit de bestiar i de llenya, en territori d'altri. Aquesta pr\xc3\xa0ctica es dugu\xc3\xa9 a terme a les valls de Catalunya, Arag\xc3\xb3, Pa\xc3\xads Basc i Occit\xc3\xa0nia durant l'Edat mitjana fins a principis de l'Edat moderna._NEWLINE_Inicialment els pactes eren verbals, per\xc3\xb2 a partir del segle XIII es conserven convencions de forma escrita. Les relacions de les valls sota jurisdicci\xc3\xb3 catalana (Gistau, Benasc, Barrav\xc3\xa9s, Aran, Card\xc3\xb3s, Ferrera, Valira, Querol, etc.) amb les occitanes quedaren repartides en sobirans diferents a partir del Tractat de Corbeil (1258). Tot i aix\xc3\xad, els fou reconegut el dret a pactar lliurement cartes de pau o patz, concordats o pariatges, excepte en \xc3\xa8poques de guerra, facultat que acab\xc3\xa0 recollint-se a les compilacions de dret consuetudinari local (com en el cas de les valls d'\xc3\x80neu i d'Aran). A continuaci\xc3\xb3, l'any 1293, el comte de Foix autoritz\xc3\xa0 els habitants de la vall de Vic de S\xc3\xb2s a tractar lliurement amb els de la vall Ferrera (tractes renovats el 1355). La celebraci\xc3\xb3 d'aquests tractes, sovint estava encomanat als representants del consell de la vall (en el cas de la Vall d'Aran, al s\xc3\xadndic general). Les lligues i patzeries entre les valls d'ambd\xc3\xb3s vessants perduraren fins al segle XVIII."