b'\n_START_ARTICLE_\nSanejament urb\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nRessenya hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nEls antecedents hist\xc3\xb2rics de l\'evacuaci\xc3\xb3 de l\xc3\xadquids cloacals de les grans poblacions data de molt antic, per exemple: a l\'antiga ciutat \xc3\x8dndia de Mohenjo-Daro es va construir un complex sistema de sanejament urb\xc3\xa0 que s\'estima va existir entre els anys 2154 i 1864 aC (Morris, 1979), on esmenta "... l\'alta qualitat de les instal\xc2\xb7lacions sanit\xc3\xa0ries de Mohenjo-Daro podria ser l\'enveja a moltes parts del m\xc3\xb3n actual. S\xc3\xb3n reflex d\'un considerable nivell de vida associat a una supervisi\xc3\xb3 comunal evidentment gelosa de les seves funcions. Les cases de vegades tenien un lavabo en planta baixa o en la planta pis, prove\xc3\xaft dels corresponents desguassos i baixants, que al seu torn desembocaven als claveguerons principals... ", a m\xc3\xa9s, s\'estima que la ciutat tenia prop de 35.000 habitants. Tamb\xc3\xa9 hi ha obres d\'aquest tipus a Bagdad i a Egipte. Les m\xc3\xa9s importants s\xc3\xb3n les grans Cloaca Maxima que encara es conserven en funcionament a la ciutat de Roma i daten del 340 aC._NEWLINE_Lluny de perfeccionar-los, els pobles que els succe\xc3\xafren nom\xc3\xa9s van usar procediments inadequats d\'evacuaci\xc3\xb3 que van perdurar fins a finals del segle XIX, amb les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de grans epid\xc3\xa8mies. De nou, el 1805 es constru\xc3\xad la primera Cloaca Maxima a Nova York; el 1833 la de Par\xc3\xads; el 1848 la de Londres i el 1874 a 1905 el sistema de clavegueres de Buenos Aires, per citar-ne alguns._NEWLINE_La infraestructura sanit\xc3\xa0ria o de sanejament: s\xc3\xb3n les obres o instal\xc2\xb7lacions que tenen per objecte dotar una poblaci\xc3\xb3 d\'aigua potable, allunyar les aig\xc3\xbces servides i facilitar l\'evacuaci\xc3\xb3 de les aig\xc3\xbces pluvials.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques en zones urbanes i rurals\n_START_PARAGRAPH_\nAtenent la diferenciaci\xc3\xb3 de les caracter\xc3\xadstiques resulta necessari aclarir el concepte sobre xarxes exteriors de distribuci\xc3\xb3 d\'aigua, de clavegueram i clavegueres. _NEWLINE_A les zones urbanes l\'abastament d\'aigua potable i els desguassos cloacals i pluvials, es brinden per xarxes que s\'ubiquen a la via p\xc3\xbablica, consistents en canalitzacions ubicades sota el nivell de cal\xc3\xa7ades i voreres. Aquestes canalitzacions constitueixen el que es coneix com a xarxes exteriors de distribuci\xc3\xb3 d\'aigua corrent, desguassos cloacals i de clavegueram, respectivament. _NEWLINE_L\'aigua corrent se subministra a la xarxa de distribuci\xc3\xb3 per mitj\xc3\xa0 de tancs elevats que actuen de reserva i alhora fan de reguladors de pressi\xc3\xb3; tamb\xc3\xa9 per bombatge directe des de cisternes o dip\xc3\xb2sits subterranis d\'emmagatzemament. _NEWLINE_L\'evacuaci\xc3\xb3 dels l\xc3\xadquids sobrants o residuals, a les zones urbanitzades es resol amb xarxes col\xc2\xb7lectores, que s\'enllacen a canonades de major di\xc3\xa0metre que descarreguen a les clavegueres denominades m\xc3\xa0ximes, o grans emissaris, que condueixen aquests l\xc3\xadquids lluny dels poblats a llocs apropiats d\'abocament o a les plantes de tractament o depuraci\xc3\xb3._NEWLINE_Anteriorment els l\xc3\xadquids pluvials s\'eliminaven en forma conjunta amb els cloacals (sistema unitari). En l\'actualitat se segueix la pr\xc3\xa0ctica d\'efectuar-lo separadament mitjan\xc3\xa7ant una xarxa independent de clavegueram (sistema separatiu). _NEWLINE_Les aig\xc3\xbces de pluja circulen per les cunetes de les cal\xc3\xa7ades o paviments fins als claveguerons o boques de tempesta, que es connecten als conductes pluvials o pluvioductes, que corren sota el nivell d\'aquells i constitueixen el seu curs de desgu\xc3\xa0s cap als rierols, canals o rius._NEWLINE_En zones rurals i en algunes de suburbanes no es disposa dels serveis esmentats. L\'aprovisionament d\'aigua es resol, generalment, mitjan\xc3\xa7ant perforacions especials a terra fins a assolir estrats aq\xc3\xbc\xc3\xadfers. La primera napa o napa fre\xc3\xa0tica comunament es descarta, per ser freq\xc3\xbcent la seva contaminaci\xc3\xb3, utilitzant-se altres de m\xc3\xa9s profundes, anomenades semiemergents, que generalment resulten bacteriol\xc3\xb2gicament aptes per al consum._NEWLINE_On no \xc3\xa9s possible obtenir aigua subterr\xc3\xa0nia, s\'utilitza l\'aigua superficial de rius, rierols i llacs, en la mesura que resultin aptes per al consum, ja que de no ser aix\xc3\xad haurien de ser potabilitzades mitjan\xc3\xa7ant procediments adequats. En altres casos s\'utilitza l\'aigua de pluges, emprant el primitiu procediment d\'emmagatzemar-la en recipients, coneguts com a aljubs o en cisternes._NEWLINE_D\'altra banda, l\'eliminaci\xc3\xb3 de les aig\xc3\xbces servides es resol per mitj\xc3\xa0 de sistemes depuratius especials com per exemple: pous absorbents, amb la interposici\xc3\xb3, o sense, de cambres s\xc3\xa8ptiques, rases depuradores, Tancs Imhoff (cambres digestores), sistemes de percolat, "piletes" d\'estabilitzaci\xc3\xb3, entre molts altres sistemes.'