b"\n_START_ARTICLE_\nRespiraci\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nInvertebrats\n_START_PARAGRAPH_\nLes esponges i les meduses no tenen \xc3\xb2rgans especialitzats per a l'intercanvi de gasos i poden prendre directament els gasos de l'aigua que els envolta. Els platihelmints no tenen aparell circulatori ni respiratori; l'oxigen que necessiten per al seu metabolisme es difon a trav\xc3\xa9s dels teguments de l'animal que s\xc3\xb3n molt prims._NEWLINE_L'aparell respiratori dels insectes est\xc3\xa0 format per tr\xc3\xa0quees, una s\xc3\xa8rie de tubs buits molt ramificats que en el seu conjunt formen en sistema traqueal; els gasos respiratoris circulen a trav\xc3\xa9s d'ell._NEWLINE_Els mol\xc2\xb7luscs, en general, tenen br\xc3\xa0nquies que permeten l'intercanvi d'oxigen d'un entorn aqu\xc3\xb3s incorporant oxigen el sistema circulatori. Tenen un sistema respiratori, en alguns aspectes, similar al dels peixos.\n_START_SECTION_\nVertebrats\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria dels vertebrats tenen pulmons, amb la gran excepci\xc3\xb3 dels peixos que fonamentalment tenen br\xc3\xa0nquies. En la majoria dels peixos la respiraci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 lloc a trav\xc3\xa9s de les br\xc3\xa0nquies tot i que els peixos pulmonats tenen un o dos pulmons. La pell \xc3\xa9s un dels \xc3\xb2rgans respiratoris dels amfibis; est\xc3\xa0 molt vascularitzada i constantment humida, amb la humitat mantinguda a trav\xc3\xa9s de la secreci\xc3\xb3 de moc per part de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules especialitzades._NEWLINE_L'estructura anat\xc3\xb2mica dels pulmons \xc3\xa9s menys complexa en els r\xc3\xa8ptils que en els mam\xc3\xadfers. Tamb\xc3\xa9 el sistema respiratori de les aus difereix significativament de la que es troba en els mam\xc3\xadfers, amb caracter\xc3\xadstiques anat\xc3\xb2miques \xc3\xbaniques, com per exemple bosses d'aire; a causa de l'alta taxa metab\xc3\xb2lica requerida per al vol, les aus tenen una alta demanda d'oxigen._NEWLINE_Tots els mam\xc3\xadfers, inclosos els aqu\xc3\xa0tics, tenen respiraci\xc3\xb3 pulmonar. Es caracteritzen per tenir dos pulmons ben desenvolupats i dividits en l\xc3\xb2buls; els pulmons s'allotgen a la cavitat pleural, i queda delimitada pel diafragma, que \xc3\xa9s un m\xc3\xbascul que amb la seva distensi\xc3\xb3 i contracci\xc3\xb3, realitza l'entrada i sortida de gasos. Les vies respirat\xc3\xb2ries s\xc3\xb3n la tr\xc3\xa0quea que es bifurca en dos bronquis cada un cap a un pulm\xc3\xb3. Aquests es continuen bifurcant en bronqu\xc3\xadols i acaba en els alv\xc3\xa8ols, en la resta d'animals es diuen faveolos. L'intercanvi de gasos (hematosis) es realitza en els alv\xc3\xa8ols. Els alv\xc3\xa8ols s\xc3\xb3n sacs cecs que estan envoltats de capil\xc2\xb7lars sanguinis. L'emissi\xc3\xb3 de sons \xc3\xa9s possible per la pres\xc3\xa8ncia de cordes vocals a la laringe. Entre un mam\xc3\xadfer i un amfibi de la mateixa mida el primer t\xc3\xa9 10 vegades m\xc3\xa9s superf\xc3\xadcie pulmonar.\n_START_SECTION_\nVentilaci\xc3\xb3 pulmonar\n_START_PARAGRAPH_\nEn fisiologia s'anomena respiraci\xc3\xb3 pulmonar, o ventilaci\xc3\xb3 pulmonar, al conjunt de processos que fan fluir l'aire entre l'atmosfera i els alv\xc3\xa8ols pulmonars a trav\xc3\xa9s dels actes alternants de la inspiraci\xc3\xb3 i l'expiraci\xc3\xb3. La respiraci\xc3\xb3 pulmonar \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s pel qual es renova l'aire que contenen els pulmons. Consta de dues etapes successives: la inspiraci\xc3\xb3 i l'expiraci\xc3\xb3 provocades pels moviments de la caixa tor\xc3\xa0cica. Les parts que intervenen en aquesta mec\xc3\xa0nica s\xc3\xb3n les vies a\xc3\xa8ries internes, el diafragma, la cavitat tor\xc3\xa0cica formada per la columna vertebral, l'est\xc3\xa8rnum i les costelles, aix\xc3\xad com la musculatura associada. _NEWLINE_La respiraci\xc3\xb3 pulmonar es porta a terme pels m\xc3\xbasculs que canvien el volum de la cavitat tor\xc3\xa0cica, i en fer-ho creen pressions negatives i positives que mouen l'aire dins i fora dels pulmons. Durant la respiraci\xc3\xb3 normal, en rep\xc3\xb2s, la inspiraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s activa, mentre que l'expiraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s passiva. El diafragma, que provoca el moviment de la caixa tor\xc3\xa0cica cap avall i cap a fora, canviant la mida de la cavitat tor\xc3\xa0cica en la direcci\xc3\xb3 horitzontal, \xc3\xa9s el principal m\xc3\xbascul inspiratori. Altres m\xc3\xbasculs que participen en la respiraci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n: els m\xc3\xbasculs intercostals, els abdominals i diversos m\xc3\xbasculs accessoris.\n_START_SECTION_\nInspiraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl diafragma \xc3\xa9s un m\xc3\xbascul que al moment de contraure es despla\xc3\xa7a cap avall engrandint la caixa tor\xc3\xa0cica, empenyent el contingut abdominal cap avall i cap endavant, de manera que la dimensi\xc3\xb3 vertical del t\xc3\xb2rax augmenta. Aquesta acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la principal for\xc3\xa7a que produeix la inspiraci\xc3\xb3. Al mateix temps que el diafragma es mou cap avall un grup de m\xc3\xbasculs intercostals externs aixeca la graella costal i l'est\xc3\xa8rnum. Aquesta acci\xc3\xb3 d'aixecament incrementa el di\xc3\xa0metre de la cavitat tor\xc3\xa0cica. L'increment en el volum tor\xc3\xa0cic crea una pressi\xc3\xb3 negativa (depressi\xc3\xb3, pressi\xc3\xb3 menor que l'atmosf\xc3\xa8rica) al t\xc3\xb2rax. Ja que el t\xc3\xb2rax \xc3\xa9s una c\xc3\xa0mera tancada i l'\xc3\xbanica comunicaci\xc3\xb3 amb l'exterior \xc3\xa9s el sistema pulmonar a trav\xc3\xa9s dels bronquis i la tr\xc3\xa0quea, la pressi\xc3\xb3 negativa tor\xc3\xa0cica causa que l'aire entri als pulmons. Els alv\xc3\xa8ols dels pulmons per si mateixos s\xc3\xb3n passius i s'expandeixen nom\xc3\xa9s per la difer\xc3\xa8ncia de pressi\xc3\xb3 d'aire en els pulmons, la qual \xc3\xa9s menor que la pressi\xc3\xb3 a l'exterior dels pulmons._NEWLINE_Altres m\xc3\xbasculs accessoris per a la inspiraci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n el m\xc3\xbascul escal\xc3\xa8, que eleva les dues primeres costelles, i l'esternoclidomasto\xc3\xafdal, que eleva l'est\xc3\xa8rnum. Durant la respiraci\xc3\xb3 en rep\xc3\xb2s, aquests m\xc3\xbasculs presenten poca activitat, per\xc3\xb2 durant l'exercici poden contreure's vigorosament, per facilitar la ventilaci\xc3\xb3. Altres m\xc3\xbasculs que juguen papers menors s\xc3\xb3n els alae nasi (que produeixen l'aleteig dels orificis nasals) i alguns m\xc3\xbasculs petits del cap i el coll. tamb\xc3\xa9 hi ha disminuci\xc3\xb3 de la pressi\xc3\xb3 intrapulmonar.\n_START_SECTION_\nExpiraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn rep\xc3\xb2s, l'expiraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s passiu. Durant l'expiraci\xc3\xb3, es produeix la relaxaci\xc3\xb3 dels m\xc3\xbasculs inspiratoris, mentre que els pulmons i la caixa tor\xc3\xa0cica s\xc3\xb3n estructures el\xc3\xa0stiques que tendeixen a tornar a la seva posici\xc3\xb3 d'equilibri despr\xc3\xa9s de l'expansi\xc3\xb3 produ\xc3\xafda durant la inspiraci\xc3\xb3. L'elasticitat tor\xc3\xa0cica, combinada amb la relaxaci\xc3\xb3 del diafragma, redueixen el volum del t\xc3\xb2rax, produint una pressi\xc3\xb3 positiva que treu l'aire dels pulmons._NEWLINE_En una expiraci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada un grup de m\xc3\xbasculs abdominals empenyen el diafragma cap amunt molt poderosament. Aquests m\xc3\xbasculs tamb\xc3\xa9 es contrauen de manera for\xc3\xa7ada durant la tos, el v\xc3\xb2mit i la defecaci\xc3\xb3. Simult\xc3\xa0niament, els m\xc3\xbasculs intercostals interns tiren de la graella costal cap avall i cap a dins (al rev\xc3\xa9s que els intercostals externs), disminuint el volum tor\xc3\xa0cic i endurint els espais intercostals. D'aquesta manera, aquests m\xc3\xbasculs apliquen pressi\xc3\xb3 contra els pulmons contribuint a l'expiraci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada._NEWLINE_Al final de l'expiraci\xc3\xb3 sigui for\xc3\xa7ada o passiva, la pressi\xc3\xb3 intraalveolar s'iguala amb la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica.\n_START_SECTION_\nRespiraci\xc3\xb3 vegetal\n_START_PARAGRAPH_\nLa respiraci\xc3\xb3 vegetal \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s de respiraci\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 lloc en una planta. El proc\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 es basa en la consumici\xc3\xb3 d'oxigen i l'alliberament de di\xc3\xb2xid de carboni. Cal no confondre-la amb l'intercanvi gas\xc3\xb3s a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la fotos\xc3\xadntesi. Tamb\xc3\xa9 es diu que la respiraci\xc3\xb3 en els vegetals inclou aigua pel fet que en el proc\xc3\xa9s fotosint\xc3\xa8tic s'est\xc3\xa0 capturant energia provinent de les ones electromagn\xc3\xa8tiques del sol._NEWLINE_A les plantes, l'intercanvi gas\xc3\xb3s es realitza principalment a trav\xc3\xa9s d'estomes i/o lenticel\xc2\xb7les. Estomes o pneumatodes. Formats per un parell de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules epid\xc3\xa8rmiques modificades (c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules estom\xc3\xa0tiques o c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules oclusives) de forma arronyonada. Per a l'intercanvi gas\xc3\xb3s formen un orifici anomenat ost\xc3\xadol que es tanca autom\xc3\xa0ticament en els casos d'exc\xc3\xa9s de CO2 o de manca d'aigua. Els estomes solen localitzar-se en la part inferior de la fulla, en la qual no reben la llum solar directa, tamb\xc3\xa9 es troben en tiges herb\xc3\xa0cies. _NEWLINE_Les lenticel\xc2\xb7les es troben disseminades en l'escor\xc3\xa7a morta de tiges i arrels. De manera t\xc3\xadpica, les lenticel\xc2\xb7les s\xc3\xb3n de forma lenticular (lent biconvexa) en el seu contorn extern, d'on se'ls ve el nom. D'ordinari estan orientades vertical o horitzontalment sobre la tija, segons l'esp\xc3\xa8cie i varien en grand\xc3\xa0ria, des de tot just visible a tan gran com d'1 cm o encara de 2,5 de llarg. En arbres amb escor\xc3\xa7a amb moltes fissures, les lenticel\xc2\xb7les es troben al fons de les fissures. La funci\xc3\xb3 de les lenticel\xc2\xb7les \xc3\xa9s permetre un intercanvi net de gasos entre els teixits parenquim\xc3\xa0tics interns i l'atmosfera. Tamb\xc3\xa9 es denomina en el cas dels humans quan l'home inhala i exhala aire del seu nas perqu\xc3\xa8 el cor tingui forces i pugui seguir bategant per donar-li vida tant als humans com a qualsevol tipus d'animals."