b"\n_START_ARTICLE_\nSaqueig de Cullera (1550)\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEn una \xc3\xa8poca de nombrosos atacs de les flotes otomanes al litoral valenci\xc3\xa0, Cullera havia patit atacs pirates el 1503 i el 1532, i aran de la Jornada de Tunis del 1535, Khair ed-Din Barba-rossa va contraatacar a les Balears saquejant Ma\xc3\xb3, i aix\xc3\xb2 va provocar que la monarquia hisp\xc3\xa0nica increment\xc3\xa9s les defenses a les ciutats costaneres de la pen\xc3\xadnsula i les illes. Els atacs al litoral comptaven amb la complicitat moriscos locals. A la mort de Khair ed-Din Barba-rossa el 1546, Turgut Reis va ser nomenat Comandant en cap de la marina otomana._NEWLINE_A les Corts de Monts\xc3\xb3 de 1547, els tres bra\xc3\xa7os del Regne de Val\xc3\xa8ncia van exposar la seva preocupaci\xc3\xb3 per la defensa de la costa i van sol\xc2\xb7licitar per dissuadir els corsaris la millora de les fortificacions de Pen\xc3\xadscola i la Vila Joiosa, la construcci\xc3\xb3 des sengles torres a Cullera i Oropesa, i la tramesa a Cullera de tres o quatre peces d'artilleria, i el pr\xc3\xadncep va proveir Jeroni de Cabanyelles i Gallac perqu\xc3\xa8 determin\xc3\xa9s el m\xc3\xa9s convenient en tots aquests afers, canviant la tradicional pol\xc3\xadtica de defensar el litoral amb una armada de galeres i amb corsaris.\n_START_SECTION_\nLa r\xc3\xa0tzia de 1550\n_START_PARAGRAPH_\nL'armada de Dragut, va salpar des d'Arzeo, prop d'Or\xc3\xa0 a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica l'11 de maig de 1550, assaltant Benalm\xc3\xa1dena i el 20 de maig l'esquadra de Dragut ja \xc3\xa9s vista prop del cap de Gata amb intenci\xc3\xb3 d'assaltar Cartagena, per\xc3\xb2 la captura d'uns espies dels corsaris uns dies abans desbarata els plans i l'armada es dirigeix cap al nord, atacant Benissa i Sant Joan d'Alacant, i l'esquadra es refugia a Altea per descansar i fer aigua, d'on marxa el 24 de maig.\n_START_SECTION_\nL'assalt\n_START_PARAGRAPH_\nLes mesures defensives no van arribar a temps i el 25 de maig de 1550 Turgut Reis, amb vint-i-set galeres i galiotes, entrant per la desembocadura del X\xc3\xbaquer va arribar a Cullera, on van desembarcar al voltant de 1.000 corsaris, que entraren a sac a Cullera, fins que va arribar l'ajuda dels dels ballesters i arcabussers de Sueca i Alzira produint-se un combat en el pas del pont que va obligar la retirada dels assaltants, i el mateix Dragut baix\xc3\xa0 a terra per contenir la defensa de la vila amb refor\xc3\xa7os per donar temps als seus homes a acabar el saqueig i reembarcar. Un cop segurs als vaixells, es negoci\xc3\xa0 el rescat de captius i b\xc3\xa9ns.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLa not\xc3\xadcia de l'assalt arriba r\xc3\xa0pidament a Val\xc3\xa8ncia i d'aqu\xc3\xad es transmet a Barcelona i a Mallorca. La flota otomana va dirigir-se a les balears, i pel cam\xc3\xad intercepten els missatgers que duen l'avis de l'atac, i ataquen Pollen\xc3\xa7a el 30 de maig, on va capturar o matar 130 cristians. Despr\xc3\xa9s de Pollen\xc3\xa7a s'ataca Cabrera, l'1 de juny, on descansen uns dies i tornen a Sardenya, i el 10 de juliol assalten la vila de Barenys, que desapareix._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l'atac, el castell de Cullera va rebre el refor\xc3\xa7 de vint arcabussers, vuit genets i mitja colobrina, i el 1577 es va construir la Torre del Marenyet._NEWLINE_Els diferents atacs que palesaven la feblesa de la defensa del litoral van fer crear el 1594 el Batall\xc3\xb3 de la Mil\xc3\xadcia Efectiva del Regne de Val\xc3\xa8ncia amb deu mil homes destinats a respondre a qualsevol atac, per\xc3\xb2 amb l'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos el 1609 i el suport i informaci\xc3\xb3 que donaven als assaltants, la quantitat i virul\xc3\xa8ncia dels atacs va baixar."