b'\n_START_ARTICLE_\nMixes\n_START_SECTION_\nDenominaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula "mixe" \xc3\xa9s una derivaci\xc3\xb3 de mixy ("home"), per\xc3\xb2 l\'aut\xc3\xb2nim mixe \xc3\xa9s Ayuukj\xc3\xa4\'\xc3\xa4y, compost per les arrels a ("idioma", "paraula"), yuuk ("muntanya", "florit") i y\xc3\xa4\'\xc3\xa4y ("gent"), \xc3\xa9s a dir, els mixes s\'anomenen en  mixe), poble de la llengua florida (una denominaci\xc3\xb3 similar a la dels pobles nahua). Aquest nom t\xc3\xa9 variants, segons el dialecte de la llengua mixe de qu\xc3\xa8 es tracti: [\xca\x94aj\xc9\xa4\xcb\x90k\xca\xb0], [\xca\x94aju\xcb\x90hk\xca\xb0] o [\xca\x94aju\xcb\x90k\xca\xb0].\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n els habitants m\xc3\xa9s antics d\xe2\x80\x99Oaxaca, molt barrejats culturalment amb els zapoteca. La seva principal comunitat \xc3\xa9s San Juan Guichicovi, a Tehuantepec, i tamb\xc3\xa9 seu de la secci\xc3\xb3 mixe d\'UCIZONI i del Centro Cultural Mixe, dirigit per Albino Pedro Jacinto, un dels caps d\'UCIZONI, i Dar\xc3\xado Ram\xc3\xb3n._NEWLINE_A la zona m\xc3\xa9s alta s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s organitzats, mantenen m\xc3\xa9s viva la cultura pr\xc3\xb2pia, no hi ha arribat els partits pol\xc3\xadtics, conserven la forma organitzativa comunitarista, i els autoritats s\'escullen per m\xc3\xa8rit, i si no compleixen, els sancionen. A la zona mitjana i baixa, per\xc3\xb2, han de formar part dels partits. Encara hi ha endevinadors del temps, i els consells d\'ancians que fan d\'assessors, i mantenen molts dels antics rites. Mantenen el tequio o treball comunitari per aixecar una casa. Tamb\xc3\xa9 s\'ha donat alguns casos de polig\xc3\xa0mia._NEWLINE_Tot i que des del 1940 s\'hi ha introdu\xc3\xaft amb for\xc3\xa7a sectes protestants, encara mantenen rituals respecte a la terra en el conreu del caf\xc3\xa8 o del moresc. A San Juan la terra municipal \xc3\xa9s repartida entre 36 ejidos on tamb\xc3\xa9 es practica el tequio social en el conreu de caf\xc3\xa8.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nPels anys 50, en plena efervesc\xc3\xa8ncia de la reforma agr\xc3\xa0ria, els donaren a unes 40 fam\xc3\xadlies 30.000 hect\xc3\xa0rees, i fundaren la comunitat Benito Ju\xc3\xa1rez, vora la vial de Mat\xc3\xadas Romero. Les treballaren i plantaren moresc i caf\xc3\xa8. A comen\xc3\xa7aments dels 80 els soldats arribaren i els expropiaren els terres en nom d\'uns suposats propietaris. Nom\xc3\xa9s els deixaren 100 hect\xc3\xa0rees, i la resta, la donaren a la ind\xc3\xbastria fustera. _NEWLINE_El 1991 estaven elaborant un m\xc3\xa8tode d\'ensenyament en mixe, amb un vocabulari tem\xc3\xa0tic i quaderns de treball. Tamb\xc3\xa9 reclamen l\'autodeterminaci\xc3\xb3 \xc3\xadndia i autonomia territorial.\n_START_SECTION_\nRadio J\xc3\xabn Poj\n_START_PARAGRAPH_\nA Santa Mar\xc3\xada Tlahuitoltepec es localitza la radioemisora Radio J\xc3\xabn Poj, que va sorgir a l\'agost de 2001 per iniciativa d\'un grup de joves estudiants, professionals i comuners mixes._NEWLINE_La r\xc3\xa0dio J\xc3\xabn Poj s\'ha convertit en un mitj\xc3\xa0 important de la regi\xc3\xb3, una manera m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de comunicar-se en cas d\'emerg\xc3\xa8ncies o algun assumpte important; al pas dels anys ha crescut una gran quantitat d\'o\xc3\xafdores, abastant la zona zapotecs i mixe baixa. La radiodifussora emet di\xc3\xa0riament diferents tipus de programes.'