b'\n_START_ARTICLE_\nCastell de Sant Ferran\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell de Sant Ferran, situat en una elevaci\xc3\xb3 a tocar de Figueres, t\xc3\xa9 un per\xc3\xadmetre exterior, mesurat sobre el parapet del cam\xc3\xad cobert, de 3.125 m, i un altre d\'interior, mesurat sobre el cord\xc3\xb3 de la muralla, de 2.100 m. Entre el cam\xc3\xad cobert, dotat de travessos i espaioses places d\'armes, i la mateixa muralla de la fortalesa, s\'est\xc3\xa9n el fossat que, amb una superf\xc3\xadcie propera a les 10 ha., d\xc3\xb3na espai a les obres defensives exteriors. Aquestes obres defensives, conservades intactes i en la seva totalitat, s\xc3\xb3n: un gran hornabec principal i altres dos de menors, dues contragu\xc3\xa0rdies, set revellins de mides diferents i cinc galeries de contramina. Les seves depend\xc3\xa8ncies cobertes sumen un total de vuitanta-nou casamates, a m\xc3\xa9s de vuit cisternes, amb una capacitat conjunta de 1.200 m\xc2\xb3._NEWLINE_El recinte interior \xc3\xa9s format per sis baluards de diferents mides, units per sengles panys de muralla. En el gruix d\'aquests, estan ubicades fins a un total de noranta-tres casamates d\'allotjament i de serveis per a la tropa. Al nivell del fossat del front est, hi ha les cavallerisses, impressionant nau de doble crugia i factura perfecta, capa\xc3\xa7 d\'allotjar en el seu dia 3 esquadrons de cavalleria -450 places. L\'espai intern del recinte \xc3\xa9s ocupat per nou grans edificis, destinats a l\'allotjament dels comandaments i oficials amb les seves fam\xc3\xadlies i a diversos serveis._NEWLINE_Finalment, sota el pati d\'armes de 12.000 m\xc2\xb2 de superf\xc3\xadcie, est\xc3\xa0 situada la reserva principal d\'aigua potable de la fortalesa. Aquesta meravella de l\'enginyeria hidr\xc3\xa0ulica \xc3\xa9s a una profunditat de 8 m sota el pis del pati. Consta d\'un circuit per omplir-se, quatre grans dip\xc3\xb2sits amb una capacitat conjunta de 9.000 m\xc2\xb3 i un sistema de buidat a prova de sabotatges._NEWLINE_La superf\xc3\xadcie total de la fortalesa de Sant Ferran \xc3\xa9s de 320.000 m\xc2\xb2, o de 550.000 m\xc2\xb2 si hi afegim l\'espai dels seus glacis. A les troneres s\'hi podia instal\xc2\xb7lar fins a 230 canons, i comptava amb empla\xc3\xa7aments per a morters i obusos.\n_START_SECTION_\nSegle XVIII\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el comen\xc3\xa7ament de les negociacions del tractat dels Pirineus, el castell de Bellaguarda al Pert\xc3\xbas pass\xc3\xa0 a mans del Regne de Fran\xc3\xa7a, per substituir el baluard i poder frenar possibles invasions es decid\xc3\xad construir una fortalesa al tur\xc3\xb3 de Figueres, d\'on calgu\xc3\xa9 traslladar a Figueres el Convent dels Caputxins de frares caputxins. La primera pedra fou col\xc2\xb7locada el 13 de desembre del 1753. El nom de Castell de Sant Ferran li fou donat en honor del rei d\'Espanya Ferran VI. La fortificaci\xc3\xb3 s\'inaugur\xc3\xa0 el 1766 i les obres s\'acabaren definitivament el 1892._NEWLINE_La malaurada entrada en servei actiu de Sant Ferran amb motiu de la Guerra Gran (1793-95), amb la seva pol\xc3\xa8mica capitulaci\xc3\xb3 en 1794. Despr\xc3\xa9s d\'un setge de 7 dies \xc3\xa9s ocupat per les tropes de la Convenci\xc3\xb3 (govern sorgit de la Revoluci\xc3\xb3 de 1792). Aix\xc3\xb2 va fer difondre l\'apel\xc2\xb7latiu de "la Belle Inutile" amb el qual la va rebatejar l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s. Aquest va ser l\'origen d\'una  "llegenda negra" que ha acompanyat la fortalesa fins enguany.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Guerra del Franc\xc3\xa8s (1808-14) i com d\'altres places fortes espanyoles, Sant Ferran fou ocupat per les tropes napole\xc3\xb2niques comandades pel coronel Piat. En aquest per\xc3\xadode es va produir dins els seus murs la mort del general Mariano \xc3\x81lvarez de Castro, defensor de la ciutat de Girona durant el setge de 1809. Aquest fet, emmarcat per la llegenda, ha passat a formar part de la mem\xc3\xb2ria popular de la comarca. Poc despr\xc3\xa9s de la mort del general, a l\'abril de 1811, Sant Ferran \xc3\xa9s recuperat per les tropes de la Junta Superior del Principat, per mitj\xc3\xa0 d\'un auda\xc3\xa7 cop de m\xc3\xa0 conegut com la Rovirada i va romandre en poder de les mateixes per espai de quatre mesos. _NEWLINE_Aquesta circumst\xc3\xa0ncia don\xc3\xa0 lloc al primer i \xc3\xbanic setge formal patit per la fortalesa. El 2 de maig de 1811 els francesos hi estableixen un setge amb 10.000 homes. Despr\xc3\xa9s d\'un intent de trencar el setge el dia 16, el general Mart\xc3\xadnez capitula el dia 19 d\'agost. El castell romandr\xc3\xa0 en mans franceses fins al maig de 1813 quan el mariscal Suchet, que s\'havia refugiat el 23 de mar\xc3\xa7 al castell amb les darreres tropes franceses en retirada despr\xc3\xa9s de la pau entre Ferran VII i Napole\xc3\xb3, decideix abandonar-lo. El 27 del mateix mes hi entraran les tropes espanyoles. _NEWLINE_L\'ex\xc3\xa8rcit dels Cent Mil Fills de Sant Llu\xc3\xads entra a Catalunya l\'any 1823 perseguint els liberals en representaci\xc3\xb3 de la Santa Alian\xc3\xa7a (\xc3\x80ustria, Pr\xc3\xbassia, R\xc3\xbassia i Fran\xc3\xa7a) ocupant Figueres el 25 d\'abril i posant setge al castell que capitular\xc3\xa0 el 26 de setembre. Al llarg del segle XIX Sant Ferran va seguir els esdeveniments pol\xc3\xadtics i socials del pa\xc3\xads des del seu paper de petita guarnici\xc3\xb3 de prov\xc3\xadncia.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nDel 1906 al 1933 una part del castell es destina a funcions de penal civil. En l\'aspecte anecd\xc3\xb2tic, cal esmentar l\'estada com a recluta de Salvador Dal\xc3\xad el 1925._NEWLINE_L\'any 1939 les tropes republicanes en retirada hi emmagatzemen armament i obres d\'art. L\'1 de febrer de 1939 s\'hi celebra la darrera sessi\xc3\xb3 de les corts republicanes. El 8 de febrer els republicans destrueixen l\'armament emmagatzemant perqu\xc3\xa8 no passi a mans franquistes, malmetent una part de la fortalesa en les explosions. _NEWLINE_El s. XX \xc3\xa9s habilitat com a pres\xc3\xb3 (1908) i com a caserna militar. El Castell de Sant Ferran tamb\xc3\xa9 va ser la pres\xc3\xb3 dels objectors de consci\xc3\xa8ncia al servei militar. Ja el 1954 hi va ser empresonat el testimoni de Jehov\xc3\xa0 Joan Sirera i ho serien diversos membres d\'aquesta comunitat cristiana en els anys seg\xc3\xbcents. Als anys 70 ser\xc3\xa0 la pres\xc3\xb3 on aniran els primers pacifistes i antimilitaristes que es fan objectors per motius \xc3\xa8tics i pol\xc3\xadtics, posant en marxa un moviment que acabar\xc3\xa0 portant a l\'abolici\xc3\xb3 del servei militar als anys 90. El r\xc3\xa8gim franquista hi mantindr\xc3\xa0 unitats de l\'ex\xc3\xa8rcit fins a l\'any 1965 en qu\xc3\xa8 passa a ser pres\xc3\xb3 militar. _NEWLINE_L\'any 1975 hi van ser empresonats els comandants Juli Busquets, Jos\xc3\xa9 Julve, Juan Diego i Antonio Gurrir\xc3\xa1n; membres de la Uni\xc3\xb3 Militar Democr\xc3\xa0tica (UMD) que havien demanat eleccions i democr\xc3\xa0cia. El febrer de 1976 hi empresonaven els primers 7 objectors (Ovidio Bustillo, Vicente Amurgos, Jes\xc3\xbas Vi\xc3\xb1as, Guillermo Luis Cereceda, Jos\xc3\xa9 D\xc3\xadez Faixat, Esteban Zabaleta i Jos\xc3\xa9 Antonio Monteser\xc3\xadn) que es van negar de manera col\xc2\xb7lectiva a fer el servei militar i que havien comen\xc3\xa7at un servei social autogestionat a Can Serra (l\'Hospitalet de Llobregat). Durant aquell mateix any i el seg\xc3\xbcent s\'aniran declarant nous objectors, alguns dels quals tamb\xc3\xa9 seran empresonats al castell. Entre l\'11 i el 12 de juny de 1977 cent persones fan una marxa fins al penal on hi ha 11 objectors presos. La marxa se salda amb diverses detencions (101 detinguts entre els dos dies) per\xc3\xb2 els manifestants arriben al castell. El castell seguir\xc3\xa0 sent pres\xc3\xb3 militar fins al 1991. L\'any 1983 hi serien empresonats els condemnats pel Cop d\'estat del 23 de febrer de 1981, el tinent coronel Antonio Tejero Molina i els capitans Vicente G\xc3\xb3mez Iglesias i Jes\xc3\xbas Mu\xc3\xb1ecas Aguilar. Tejero va estar a la pres\xc3\xb3 militar de Figueres fins al 1991 en qu\xc3\xa8 va ser traslladat a la pres\xc3\xb3 d\'Alcal\xc3\xa1 d\'Henares, fins que va recuperar la llibertat el 1996._NEWLINE_L\'any 1997 s\'obre al p\xc3\xbablic amb servei de visites, etc.'