b"\n_START_ARTICLE_\nSerra de Card\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nParticularitats\n_START_PARAGRAPH_\nForma, juntament amb la Serra del Boix, el Mass\xc3\xads de Card\xc3\xb3. Aquest encaixa al nord i a l'est la cubeta de M\xc3\xb3ra (Ribera d'Ebre i Priorat), i tanca, passada la plana del Burgar (el seu l\xc3\xadmit oriental), la Serra de Tivissa (Ribera d'Ebre); a l'oest davalla fins a l'Ebre, i al sud i al sud-est \xc3\xa9s continuada per les serres de la Capcida i del Boix i els morrals del Cantdelgall o morral de les Nines i de Cabrafeixet i el Montaspre, i al sud del coll d'Alba, per la serra de Collred\xc3\xb3, amb les quals constitueix l'anomenat bloc de Card\xc3\xb3. _NEWLINE_L'abrupta Vall de Card\xc3\xb3, oberta vers el nord-oest i continuada per la vallada de Costum\xc3\xa0, \xc3\xa9s drenada pel barranc de Card\xc3\xb3, afluent, per l'esquerra, de l'Ebre, poc abans de Benifallet. _NEWLINE_La carena culmina a la Creu de Santos (942 m); altres cims importants s\xc3\xb3n la punta de l'Agulla (687 m) i la Picossa (766 m). La serra \xc3\xa9s travessada per antics camins al coll de Murtero, vers Tivenys i Tortosa, i als portells de X\xc3\xa0quera i de Cosp (o portell de Card\xc3\xb3), vers Rasquera i M\xc3\xb3ra d'Ebre, fa alhora de parti\xc3\xb3 d'aig\xc3\xbces entre l'Ebre i la mar._NEWLINE_Les serres de Card\xc3\xb3-Boix han estat incloses dintre del Pla d'Espais d'Inter\xc3\xa8s Natural (PEIN) de la Generalitat de Catalunya. En plena serra dintre del terme municipal de Benifallet per\xc3\xb2 amb acc\xc3\xa9s des de Rasquera hom hi troba l'antic balneari de Card\xc3\xb3 que en l'actualitat es troba en proc\xc3\xa9s de transformaci\xc3\xb3 en centre hoteler.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima \xc3\xa9s mediterrani (14\xc2\xb0C de mitjana anual) amb pluges escasses (460 mm de mitjana anual).\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA la serra de Card\xc3\xb3 s'hi poden trobar boscos mediterranis for\xc3\xa7a ben conservats i poblats. Hi ha alzinars ben constitu\xc3\xafts, complementats amb boscos de roure valenci\xc3\xa0 i teixos que apareixen de manera espor\xc3\xa0dica. A les parts altes i ombr\xc3\xadvoles de la serra, hi ha pinedes de pinassa. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s abundant el gr\xc3\xa8vol i el margall\xc3\xb3 (palmera aut\xc3\xb2ctona europea) totes dos esp\xc3\xa8cies protegides._NEWLINE_Entre la gran diversitat de plantes que s'hi poden trobar remarquem: savina, ginebre, jonc, orqu\xc3\xaddia, ranuncle, servera, male\xc3\xafda, ruda, jon\xc3\xa7a, viola boscana, heura, arbo\xc3\xa7, bruc, sepell, s\xc3\xa0lvia, esp\xc3\xadgol, marfull, te de roca, etc._NEWLINE_Per\xc3\xb2 el que m\xc3\xa9s cal destacar \xc3\xa9s el bosc de m\xc3\xa9s de 200 teixos que hi ha a la font del Teix, on n'hi ha un de soca enorme que ha estat catalogat com a mil\xc2\xb7lenari.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nQuant al poblament faun\xc3\xadstic del mass\xc3\xads, i dins del grup dels carn\xc3\xadvors, cal esmentar la pres\xc3\xa8ncia de la rabosa, la geneta, el teix\xc3\xb3, la fagina, la mostela, el tur\xc3\xb3 i el gat salvatge. \xc3\x89s present i for\xc3\xa7a abundant el porc senglar. Dins de l'ordre dels rosegadors, trobem l'esquirol i la rata cellarda. Com a insectivors hi trobem l'eri\xc3\xa7\xc3\xb3 i la musaranya. Quant a aus hi ha comptabilitzades cinc parelles d'\xc3\xa0guiles daurades i dos parelles de perdigueres. Tamb\xc3\xa9 hi ha diversos exemplars de ducs i de falcons pelegrins. Altres aus que s'hi troben s\xc3\xb3n: tallarons, merles blaves, tords, aligots, xoriguers, tudons, \xc3\xb2biles, mussols, grives, perdius, abellerols, puputs, pits-roig, marallengues carboneres, corbs, garses, roquerols, etc. _NEWLINE_En el camp dels amfibis i r\xc3\xa8ptils destaquen el trit\xc3\xb3 verd, la reineta, el gripau llevador, la granota verda, el drag\xc3\xb3, la sargantana, el fardatxo, la lliseta, la serp verda, la serp d'aigua, la serp blanca i el temible escur\xc3\xa7\xc3\xb3."