b'\n_START_ARTICLE_\nDorothy Day\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xa0ncia i joventut\n_START_PARAGRAPH_\nDorothy May Day va n\xc3\xa9ixer el 8 de novembre de 1897, al barri de Brooklyn Heights de Brooklyn, New York. Va n\xc3\xa9ixer en una fam\xc3\xadlia descrita per un bi\xc3\xb2graf com "s\xc3\xb2lida, patri\xc3\xb2tica, i de classe mitjana". El seu pare, John Day, era natiu de Tennessee d\'ascend\xc3\xa8ncia irlandesa mentre que la seva mare, Grace Satterlee, nativa de l\'estat de Nova York, era procedent d\'una fam\xc3\xadlia anglesa. Els seus pares s\'havien casat per l\'esgl\xc3\xa9sia episcopal a Greenwich Village. Tenia tres germans i una germana. L\'any 1904, el seu pare, que era un periodista esportiu devot de les curses de cavalls, va aconseguir una feina en un diari a San Francisco. La fam\xc3\xadlia va viure a Oakland, Calif\xc3\xb2rnia fins que el terratr\xc3\xa8mol de San Francisco de 1906 va destruir la redacci\xc3\xb3 del diari, i el seu pare perd\xc3\xa9s la feina. De la resposta espont\xc3\xa0nia a la devastaci\xc3\xb3 del terratr\xc3\xa8mol, i del sacrifici dels ve\xc3\xafns en temps de crisi, Day va aprendre una lli\xc3\xa7\xc3\xb3 sobre les accions individuals i la comunitat cristiana. La fam\xc3\xadlia es va mudar a Chicago._NEWLINE_Els seus pares eren cristians que rarament anaven a missa. Com a jove, va mostrar un gran inter\xc3\xa8s en la religi\xc3\xb3, llegia la B\xc3\xadblia habitualment. Quan tenia deu anys va comen\xc3\xa7ar a participar en la Missa del Nostre Salvador, una esgl\xc3\xa9sia episcopal en el barri Lincoln Park de Chicago, despr\xc3\xa9s que el seu rector convenc\xc3\xa9s la seva mare que els germans de Day s\'unissin a la coral de l\'esgl\xc3\xa9sia. Va estudiar catecisme i va ser batejada i confirmada a l\'esgl\xc3\xa9sia l\'any 1911._NEWLINE_Day era una \xc3\xa0vida lectora en la seva adolesc\xc3\xa8ncia, particularment del llibre The Jungle de Upton Sinclair. Anava d\'un llibre a un altre, notant la menci\xc3\xb3 de Jack London sobre Herbert Spencer a Martin Eden, i llavors de Spencer a Darwin i Huxley. Aprenia sobre l\'anarquia i la pobresa extrema amb Piotr Kropotkin, que defensava la creen\xc3\xa7a en la cooperaci\xc3\xb3 en contrast amb la competici\xc3\xb3 per la superviv\xc3\xa8ncia darwiniana. Tamb\xc3\xa9 va gaudir amb la literatura russa a la universitat, especialment Dostoievski, Tolstoi, i Gorki. Day va llegir moltes obres sobre consci\xc3\xa8ncia social, que li va donar un rerefons pel seu futur i la va ajudar a refor\xc3\xa7ar el seu suport i la seva involucraci\xc3\xb3 en l\'activisme social._NEWLINE_L\'any 1914, Day va assistir a la Universitat d\'Illinois a Urbana-Champaign a trav\xc3\xa9s d\'una beca. Era una estudiant reticent. Les seves lectures anaven principalment en la direcci\xc3\xb3 del cristianisme social i radical. Va evitar la vida social en el campus, i es va mantenir econ\xc3\xb2micament enlloc de rebre ajuda per part del seu pare, comprant-se ella mateixa tota la seva roba i sabates en botigues amb descompte. Va deixar la universitat despr\xc3\xa9s de dos anys i va marxar a Nova York.\n_START_SECTION_\nActivisme social\n_START_PARAGRAPH_\nEs va establir al Lower East Side i va treballar en personal de diverses publicacions socialistes, inclosa The Liberator, The Masses, i The Call. Day "va explicar amb un somriure a socialistes imacients que ella era una pacifista fins i tot en la guerra de classes.\'" Anys m\xc3\xa9s tard, Day va descriure com va anar virant ideol\xc3\xb2gicament en diferents direccions: "Nom\xc3\xa9s tenia divuit anys, aix\xc3\xad que canviava la meva lleialtat del socialisme, al sindicalisme (els Treballadors Industrials del M\xc3\xb3n o moviment I.W.W.) i l\'anarquisme. Quan vaig llegir Tolstoi era anarquista. La meva lleialtat a The Call em va mantenir socialista, tot i que d\'esquerres, i el meu americanisme m\'inclinava al moviment I.W.W.."_NEWLINE_Va celebrar la Revoluci\xc3\xb3 de Febrer de 1917 a R\xc3\xbassia, l\'abolici\xc3\xb3 de la monarquia i l\'establiment d\'un govern reformista. Al novembre de 1917, va ser detinguda per fer de piquet a la Casa Blanca en favor del sufragi femen\xc3\xad en el marc de la campanya anomenada Sentinelles Silencioses organitzada per Alice Paul i el Partit Nacional de les Dones, o National Woman\'s Party. Sentenciada a 30 dies de pres\xc3\xb3, va servir-ne 15 abans de ser alliberada, 10 d\'ells en vaga de fam._NEWLINE_Va passar diversos mesos a Greenwich Village, on es va fer amiga de Eugene O\'Neill, que posteriorment li va atribuir "una intensificaci\xc3\xb3 en el sentit religi\xc3\xb3 que hi havia en mi". Va tenir un afer amor\xc3\xb3s durant diversos anys amb Mike Gold, un escriptor radical que m\xc3\xa9s endavant es convertiria en un prominent comunista. Va mantenir relacions d\'amistat amb comunistes americans de la talla d\'Anna Louise Strong, i Elizabeth Gurley Flynn, que es van convertir en les l\xc3\xadders del Partit Comunista dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica._NEWLINE_Al principi, Day portava una vida boh\xc3\xa8mia. Al febrer de 1921, despr\xc3\xa9s de posar fi a un afer amor\xc3\xb3s amb Lionel Moise, i de tenir un abort que va ser "la gran trag\xc3\xa8dia de la seva vida," es va casar amb Berkeley Tobey en una cerim\xc3\xb2nia civil. Va passar gran part del seg\xc3\xbcent any amb ell a Europa, allunyada de la pol\xc3\xadtica, centrada en l\'art i la literatura, i escrivint una novel\xc2\xb7la mig autobiogr\xc3\xa0fica, The Eleventh Virgin (1924), basada en el seu afer amb Moise. En l\'"Ep\xc3\xadleg," va intentar treure aprenentatges sobre l\'estatus de la dona a partir de la seva experi\xc3\xa8ncia: "Vaig pensar que era una dona jove lliure i emancipada, i vaig descobrir que no ho era en absolut... La llibertat \xc3\xa9s tan sols un vestit de la modernitat, una nova trampa en qu\xc3\xa8 nosaltres les dones caiem per capturar l\'home que volem." M\xc3\xa9s tard el va valorar com "un llibre molt dolent." La venta dels drets de la novel\xc2\xb7la per fer-ne la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula li van fer guanyar $2,500, i es va comprar una casa de platja com a lloc de rec\xc3\xa9s per l\'escriptura a Staten Island. Aviat va trobar un nou amant, Forster Batterham, un activista i bi\xc3\xb2leg, amb qui es veia els caps de setmana. Va viure all\xc3\xa0 des de 1925 a 1929, entretenint els amics i gaudint d\'una relaci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0ntica que fracassava quan ella es prenia apassionadament la maternitat i la religi\xc3\xb3._NEWLINE_Day, que es pensava que era est\xc3\xa8ril arran de l\'abort, es va sorprendre molt en descobrir que estava embarassada en ple 1925 i Batterham temia la paternitat. En una visita a la seva mare a Florida, separada de Batterham durant diversos mesos, va intensificar la seva descoberta del catolicisme. En tornar a Staten Island, Batterham va veure la seva devoci\xc3\xb3 en augment, la seva assist\xc3\xa8ncia a missa, i les seves lectures religioses incomprensibles. Poc despr\xc3\xa9s del naixement de la seva filla Tamar Teresa, el 4 de mar\xc3\xa7 de 1926, Day va trobar una germana religiosa cat\xc3\xb2lica, la germana Aloysia, , i amb la seva ajuda es va educar a si mateixa en la fe cat\xc3\xb2lica, i va batejar la seva filla al juliol de 1927. Batterham va refusar assistir a la cerim\xc3\xb2nia, i la seva relaci\xc3\xb3 amb Day es va tornar cada cop m\xc3\xa9s insuportable, en contraposar-se el desig de casar-se per l\'esgl\xc3\xa9sia d\'ella amb l\'antipatia que ell tenia a les religions organitzades, i al catolicisme en particular Despr\xc3\xa9s d\'una \xc3\xbaltima baralla a finals de desembre, Day no li va permetre tornar. Al 28 de desembre, es va batejar amb la germana Aloysia com a padrina._NEWLINE_A l\'estiu de 1929, per superar la situaci\xc3\xb3 amb Batterham, Day va acceptar una feina de guionista per Path\xc3\xa9 Motion Pictures, i es va mudar a Los Angeles amb la Tamar. Uns mesos m\xc3\xa9s tard, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del crac del 29, no li van renovar el contracte. Va tornar a Nova York despr\xc3\xa9s d\'una estada a M\xc3\xa8xic i una visita familiar a Florida. Day es va mantenir com a periodista, escrivint una columna en el diari local Staten Island Advance, i fent articles i cr\xc3\xadtica liter\xc3\xa0ria en publicacions cat\xc3\xb2liques, com Commonweal. Va ser durant una de les seves tasques per The Commonweal a Washington, D.C. que va decidir prendre m\xc3\xa9s partit en l\'activisme social i el catolicisme.'