b"\n_START_ARTICLE_\nGeografia d'Alb\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nAlb\xc3\xa0nia (nom local: Republika i Shqiperise) \xc3\xa9s un estat d'Europa meridional, a la pen\xc3\xadnsula Balc\xc3\xa0nica. Limita amb Gr\xc3\xa8cia, Montenegro, Maced\xc3\xb2nia del Nord i S\xc3\xa8rbia, aix\xc3\xad com amb les mars Adri\xc3\xa0tica i J\xc3\xb2nica.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nAquest pa\xc3\xads de 28.748 km2 \xc3\xa9s molt muntanyenc, amb al\xc3\xa7ades generalitzades de m\xc3\xa9s de mil metres. A la zona septentrional hi ha els vessants dels Alps Din\xc3\xa0rics, calc\xc3\xa0ries i gres. L'al\xc3\xa7ada m\xc3\xa0xima \xc3\xa9s el Korab, que arriba als 2.764 m d'altitud i es troba a la frontera amb S\xc3\xa8rbia. Les terres baixes nom\xc3\xa9s ocupen la setena part del pa\xc3\xads i es redueixen a la plana litoral i a valls molt estretes.\n_START_SECTION_\nRius, llacs i costes\n_START_PARAGRAPH_\nEls rius s\xc3\xb3n curts i torrencials. Els principals en s\xc3\xb3n el Drin, el Devoll, el Genusus i el Semani._NEWLINE_Els principals llacs del pa\xc3\xads s\xc3\xb3n a les fronteres amb els estats ve\xc3\xafns. Al sud-est hi ha dos llacs d'origen tect\xc3\xb2nic: l'Ohrid i el Prespa. Al nord, prop de la costa mediterr\xc3\xa0nia, se situa el llac Skadar, a les ribes del qual es troba la ciutat hom\xc3\xb2nima._NEWLINE_La zona costanera t\xc3\xa9 450 km i \xc3\xa9s entre les mars Adri\xc3\xa0tica i J\xc3\xb2nica. La costa adri\xc3\xa0tica \xc3\xa9s retallada, esquitxada de golfs i caps. Ofereix pocs ports naturals; una excepci\xc3\xb3 n'\xc3\xa9s Vlor\xc3\xab al golf del mateix nom.\n_START_SECTION_\nGeografia humana\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 es calculava en 3.639.453 habitants al juliol de 2009, la qual cosa dona una densitat de 126,60 habitants per km2. El 47% (2008) de la poblaci\xc3\xb3 total resideix en zones urbanes._NEWLINE_Quant als principals grups \xc3\xa8tnics, segons una estimaci\xc3\xb3 de l'any 1989, un 95% de la poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s albanesa, considerats tracioil\xc2\xb7liris o din\xc3\xa0rics. Dins de les minories, el principal grup n'\xc3\xa9s el dels grecs, la proporci\xc3\xb3 dels quals varia, doncs segons les estad\xc3\xadstiques oficials eren un 1% de la poblaci\xc3\xb3, mentre que grups grecs calculen que poden arribar al 12%, The World Factbook n'assenyala un 3%._NEWLINE_L'idioma parlat a Alb\xc3\xa0nia \xc3\xa9s l'alban\xc3\xa9s, dividit en dos grups ling\xc3\xbc\xc3\xadstics: el tosc (oficial) i gueg o guegu\xc3\xad._NEWLINE_La religi\xc3\xb3 predominant n'\xc3\xa9s la musulmana (70%). Els ortodoxos representen el 20%, i hi ha una minoria cat\xc3\xb2lica (10%). Aquests percentatges s\xc3\xb3n mers c\xc3\xa0lculs del World Factbook, ja que no hi ha estad\xc3\xadstiques actuals sobre afiliacions religioses; totes les mesquites i les esgl\xc3\xa9sies es tancaren al 1967 i s'hi prohibiren les pr\xc3\xa0ctiques religioses. Al novembre de 1990 comen\xc3\xa7aren a permetre la pr\xc3\xa0ctica religiosa privada._NEWLINE_La capital n'\xc3\xa9s Tirana, amb 616.396 habitants (2008). Les ciutats principals s\xc3\xb3n: Shkod\xc3\xabr, Durr\xc3\xabs, Valona, Korce i Elbasan. El pa\xc3\xads es divideix en dotze comtats (qarqe, en singular, qark): Berat, Dib\xc3\xabr, Durr\xc3\xabs, Elbasan, Fier, Gjirokast\xc3\xabr, Kor\xc3\xa7\xc3\xab, Kuk\xc3\xabs, Lezh\xc3\xab, Shkod\xc3\xabr, Tirana i Vlor\xc3\xab.\n_START_SECTION_\nGeografia econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nDins dels recursos naturals d'Alb\xc3\xa0nia es poden esmentar: petroli, gas natural, carb\xc3\xb3, bauxita, cromita, pirites cupr\xc3\xadferes, minerals ferrosos, n\xc3\xadquel, sal, fusta i energia hidroel\xc3\xa8ctrica._NEWLINE_La terra arable en representa el 20,1%, la dedicada a collites permanents el 4,21% i la resta \xc3\xa9s el 75,69% (2005). La terra irrigada arriba a 3.530 km2 (2003). L'agricultura continua sent (2006) el principal sector econ\xc3\xb2mic, empra el 58% de la poblaci\xc3\xb3 activa. Produeix dacsa, blat, vinya i remolatxa sucrera, a m\xc3\xa9s de cre\xc3\xaflles, fruita i hortalisses. De la ramaderia ovina i caprina obt\xc3\xa9 carn i productes l\xc3\xa0ctics._NEWLINE_A la ind\xc3\xbastria es dedica el 15% i el 27% en el sector serveis. Dins de les ind\xc3\xbastries n'hi ha d'aliments i la t\xc3\xa8xtil. Exporta roba i cal\xc3\xa7at, asfalt, metalls i cru, aix\xc3\xad com fruites, hortalisses i tabac. El seu principal comprador \xc3\xa9s It\xc3\xa0lia (55,9%); tamb\xc3\xa9 exporta a Gr\xc3\xa8cia (11,6%) i la Xina (7,2%) (2008)."