b'\n_START_ARTICLE_\nPalau G\xc3\xbcell\n_START_SECTION_\nEconomia i burgesia\n_START_PARAGRAPH_\nEl segle XIX espanyol es va caracteritzar per una gran inestabilitat pol\xc3\xadtica social i econ\xc3\xb2mica. Els continus pronunciaments militars, destronaments, revolucions socials i guerres carlines havien generat tantes incertituds com idealismes efervescents. L\'any 1888 va tenir lloc l\'Exposici\xc3\xb3 Universal que va suposar un punt i a part per a Barcelona i per a tota Catalunya. Amb la projecci\xc3\xb3 internacional es va canviar l\'accent per a posar-lo a les iniciatives econ\xc3\xb2miques, el triomf del proteccionisme, la pau i la prosperitat. A Catalunya comen\xc3\xa7a un per\xc3\xadode conegut com la Febre d\'Or en el qual fermentar\xc3\xa0 un sentiment catalanista que es materialitzar\xc3\xa0 amb la crisi espanyola del 1898. Despr\xc3\xa9s de 1888 Catalunya comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a abandonar el provincianisme i a desenvolupar un catalanisme pol\xc3\xadtic. \xc3\x89s en aquest context de creixement econ\xc3\xb2mic ajudat pel proteccionisme i de catalanisme emergent entre les classes benestants on s\'ubica la figura d\'Eusebi G\xc3\xbcell qui vol fer hist\xc3\xb2ria i ser un element emblem\xc3\xa0tic, tant com la seva pr\xc3\xb2pia resid\xc3\xa8ncia on havia de reunir-se el millor de la Barcelona influent culturalment i pol\xc3\xadticament.\n_START_SECTION_\nEls G\xc3\xbcell\n_START_PARAGRAPH_\nEusebi G\xc3\xbcell i Bacigalupi, comte de G\xc3\xbcell (1846-1918) va ser un dels m\xc3\xa9s importants industrials de la Catalunya del seu temps, a m\xc3\xa9s de pol\xc3\xadtic, cient\xc3\xadfic i escriptor. Era fill de Joan G\xc3\xbcell i Ferrer (1800-1872), un indi\xc3\xa0 que havia fet una immensa fortuna a Cuba i que, a la seva tornada, va ser promotor de diverses iniciatives empresarials a Barcelona, com la f\xc3\xa0brica del Vapor Vell que va aconseguir l\'exclusiva de la fabricaci\xc3\xb3 de pana a Espanya. Despr\xc3\xa9s d\'estudiar Dret, Economia i Ci\xc3\xa8ncies Aplicades a Barcelona, Fran\xc3\xa7a i Anglaterra va fundar, junt amb Ferran Alsina, la col\xc3\xb2nia G\xc3\xbcell, una col\xc3\xb2nia obrera dedicada a la ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil. Va intervenir en pol\xc3\xadtica i en amplis sectors culturals. El 1875 va ser elegit regidor de l\'Ajuntament de Barcelona, el 1878 diputat provincial, i va exercir de senador del Regne. Molt comprom\xc3\xa8s amb la cultura catalana, va ser president dels Jocs Florals de Barcelona (1900) i membre de la Reial Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Sant Jordi, aix\xc3\xad com president del Centre Catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nAnterior resid\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nLa fam\xc3\xadlia de Joan G\xc3\xbcell tenia la seva resid\xc3\xa8ncia a la Rambla n\xc3\xbam. 35-37, molt a prop de la finca on es construiria el Palau G\xc3\xbcell amb la qual es tocava per la part posterior. Aquest edifici i la ve\xc3\xafna casa Fradera, que ocupa tot el xamfr\xc3\xa0 de la Rambla i el carrer Nou de la Rambla, varen ser constru\xc3\xafts als anys 1850 per Pere Casany i reformats en un llenguatge classicista l\'any 1865, pel mateix arquitecte, a petici\xc3\xb3 de Joan G\xc3\xbcell. Aquests edificis s\xc3\xb3n ve\xc3\xafns del Teatre Principal i, amb aquestes reformes, revitalitzaven una zona freq\xc3\xbcentada per la burgesia catalana de la segona meitat del segle XIX. Quan Eusebi G\xc3\xbcell i Isabel L\xc3\xb3pez Bru es varen casar el 1871 i es varen instal\xc2\xb7lar al palau del comte de Fonollar al carrer Portaferrissa num. 7, que havia estat reformat per Elies Rogent. El 1884 varen marxar a la finca paterna de la part baixa de la Rambla, mentre comen\xc3\xa7a l\'adquisici\xc3\xb3 de terrenys d\'on s\'hauria de construir el Palau G\xc3\xbcell._NEWLINE_Eusebi G\xc3\xbcell va adquirir el 1883 l\'edifici del n\xc3\xbamero 3 del carrer Nou de la Rambla a Maria Toll i Serra per 196.000 pessetes i, el 1886, compra el n\xc3\xbamero 5 a la fam\xc3\xadlia Boada Mas, una finca on havia estat el convent dels carmelitans abans de la desamortitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_Un cop iniciada la construcci\xc3\xb3 del palau, G\xc3\xbcell va seguir adquirint finques ve\xc3\xafnes per tal de preservar l\'entorn del nou edifici entremitgeres. Aix\xc3\xad, el 1887 compr\xc3\xa0 el n\xc3\xbamero 3 del carrer Lancaster, el 1894 incorpor\xc3\xa0 el n\xc3\xbamero 9 de Nou de la Rambla i posteriorment les finques de Lancaster 5 i 7.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl projecte de G\xc3\xbcell era construir una nova resid\xc3\xa8ncia connectada mitjan\xc3\xa7ant un pati interior amb la finca familiar de la Rambla. El disseny del Palau G\xc3\xbcell seguia la tradici\xc3\xb3 de les grans cases senyor\xc3\xadvoles catalanes, com les del carrer Montcada._NEWLINE_La idea de l\'industrial era que el nou edifici igual\xc3\xa9s o super\xc3\xa9s el Palau Moja, situat a la Rambla cantonada amb el carrer de Portaferrissa, que era propietat del seu cunyat, Claudi L\xc3\xb3pez, segon marqu\xc3\xa8s de Comillas._NEWLINE_L\'any 1885 Eusebi G\xc3\xbcell i Bacigalupi, primer comte de G\xc3\xbcell, encarreg\xc3\xa0 a Antoni Gaud\xc3\xad el projecte de l\'edifici que havia de ser la seva resid\xc3\xa8ncia particular. L\'industrial va con\xc3\xa8ixer Gaud\xc3\xad el 1878, despr\xc3\xa9s de quedar admirat amb la vitrina per a la Guanteria Comella que l\'arquitecte exposava a l\'Exposici\xc3\xb3 Universal de Par\xc3\xads. Des de llavors va comen\xc3\xa7ar una llarga amistat i una fruct\xc3\xadfera relaci\xc3\xb3 professional, on l\'industrial va ser el principal mecenes de l\'arquitecte. Gr\xc3\xa0cies a aix\xc3\xb2 el seu cognom \xc3\xa9s conegut internacionalment, amb obres com la Cripta de la Col\xc3\xb2nia G\xc3\xbcell, el Celler G\xc3\xbcell, els Pavellons G\xc3\xbcell o el Park G\xc3\xbcell, a m\xc3\xa9s del Palau._NEWLINE_El projecte definitiu \xc3\xa9s de data 10 de juny de 1886 i la sol\xc2\xb7licitud a l\'Ajuntament del perm\xc3\xads d\'obres va ser realitzada el 12 de juliol de 1886 per Eusebi G\xc3\xbcell. L\'arquitecte municipal, Antoni Rovira i Trias, va presentar un informe negatiu perqu\xc3\xa8 el projecte no complia l\'article 25 de les Ordenances Municipals, que estipulava que les tribunes de les fa\xc3\xa7anes havien de ser de ferro i vidre, enfront de la de pedra picada presentada per Gaud\xc3\xad. Per\xc3\xb2 aquest informe va ser desestimat per la Comissi\xc3\xb3 de Foment (en data 24 de juliol), possiblement influ\xc3\xafda pel mateix G\xc3\xbcell, que tenia nombrosos contactes a l\'Ajuntament. Finalment es va atorgar el perm\xc3\xads el 27 de juliol, i el 12 d\'agost G\xc3\xbcell i Gaud\xc3\xad van signar l\'assabentat. El 15 d\'octubre es va sol\xc2\xb7licitar perm\xc3\xads per a la demolici\xc3\xb3 del n\xc3\xbamero 7 de Nou de la Rambla, que va ser atorgat el 23 d\'octubre i ratificat per la Comissi\xc3\xb3 de Foment el 6 de novembre. Finalment, el 12 de novembre es va lliurar el perm\xc3\xads d\'obres._NEWLINE_Encara que els treballs en la decoraci\xc3\xb3 interior es van perllongar fins a 1890, l\'edifici va ser inaugurat el 1888, data que figura a la fa\xc3\xa7ana, coincidint amb l\'Exposici\xc3\xb3 Universal celebrada al Parc de la Ciutadella de Barcelona. Amb motiu d\'aquest esdeveniment van visitar el Palau G\xc3\xbcell personatges com la reina regent Maria Cristina d\'Habsburg, el rei Humbert I d\'It\xc3\xa0lia i el president dels Estats Units Grover Cleveland._NEWLINE_El senyor G\xc3\xbcell estava tan orgull\xc3\xb3s del seu edifici que va encarregar a Joan Alsina i Ar\xc3\xbas la realitzaci\xc3\xb3 d\'uns pl\xc3\xa0nols per presentar a l\'exposici\xc3\xb3 dedicada a Gaud\xc3\xad al Grand Palais de Par\xc3\xads el 1910._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant, el 1895, es realitzen una s\xc3\xa8rie de reformes en les quals ja no participa Gaud\xc3\xad, on s\'incorporen noves xemeneies, i al dormitori d\'Eusebi G\xc3\xbcell s\'instal\xc2\xb7len uns elements decoratius en forja amb les inicials I i E (Isabel i Eusebi) on consta la data de 1895.\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7laboradors\n_START_PARAGRAPH_\nGaud\xc3\xad va liderar un ampli equip de t\xc3\xa8cnics i artesans, com els arquitectes Francesc Berenguer i Camil Oliveras. Berenguer, que va ser col\xc2\xb7laborador inseparable de Gaud\xc3\xad a moltes de les seves obres i va realitzar molts edificis a la Col\xc3\xb2nia G\xc3\xbcell, va dibuixar m\xc3\xa9s de vint solucions diferents per a la fa\xc3\xa7ana del Palau G\xc3\xbcell. D\'altra banda, G\xc3\xbcell ja havia contractat Oliveras per a les reformes interiors de la seva resid\xc3\xa8ncia al palau Fonollar i al Palau G\xc3\xbcell tamb\xc3\xa9 participar\xc3\xa0 en la seva vessant de decorador. En aquesta funci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va intervenir Francesc Vidal i Jevell\xc3\xad qui, a m\xc3\xa9s, va dissenyar el mobiliari i part dels vitralls, que serien fabricats al Taller Pelegr\xc3\xad. Vidal tenia un dels m\xc3\xa9s importants tallers de mobles ecl\xc3\xa8ctics al qual Gaud\xc3\xad havia anat per adquirir els coneixements t\xc3\xa8cnics que li permeteren dissenyar els seus mobles._NEWLINE_El constructor i responsable dels treballs en pedra va ser Agust\xc3\xad Massip, un constructor de confian\xc3\xa7a dels G\xc3\xbcell i de Gaud\xc3\xad amb qui havia col\xc2\xb7laborat al Palau Episcopal d\'Astorga i al Parc G\xc3\xbcell. Els marbristes varen ser els germans Ventura, els quals tenien taller a Barcelona dedicat principalment als monuments funeraris. Les estructures met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques s\xc3\xb3n obra dels Tallers Torras, autors de la bastida per a construir el monument a Colom i l\'estructura met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica del Palau de Belles Arts de Barcelona de l\'Exposici\xc3\xb3 Universal de 1888._NEWLINE_Els treballs de forja art\xc3\xadstica varen ser responsabilitat de Joan O\xc3\xb1\xc3\xb3s i els seus col\xc2\xb7laboradors Salvador Gabarr\xc3\xb3 i els germans Llu\xc3\xads i Josep Badia i Miarnau. O\xc3\xb1\xc3\xb3s era un col\xc2\xb7laborador habitual de Gaud\xc3\xad i va ser l\'autor de la famosa tanca de la finca G\xc3\xbcell amb el drac, la reixa amb fulls de margall\xc3\xb3 de la casa Vicens i els picaports de la casa Calvet. La participaci\xc3\xb3 dels germans Badia es concreta a la forja de l\'entrada principal, portes i escut._NEWLINE_Pel que fa als molts treballs en fusta, els ebenistes foren Antoni Oliva, Juli\xc3\xa0 Soley i Eudald Punt\xc3\xad. Punt\xc3\xad havia estat l\'autor de la taula de treball de Gaud\xc3\xad qu\xc3\xa8 es va cremar a la Sagrada Fam\xc3\xadlia el 1936._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, en l\'\xc3\xa0mbit art\xc3\xadstic va comptar amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 dels pintors Aleix Clap\xc3\xa9s, Ramon Tusquets i Alexandre de Riquer que va fer un delicat panell d\'alabastre policromat per a la xemeneia, i els escultors Joan Flotats i Rossend Nobas. Les peces de cer\xc3\xa0mica s\xc3\xb3n de la f\xc3\xa0brica Pujol i Bausis.\n_START_SECTION_\nRestauracions\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop adquirit el palau per part de la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona, es varen iniciar el 1945 unes obres de restauraci\xc3\xb3 dirigides per l\'arquitecte Manuel Baldrich i Tibau. Aix\xc3\xb2 va permetre instal\xc2\xb7lar l\'Institut del Teatre i el seu museu. En aquestes obres es va reparar la fusteria, vidres i miralls. Es varen netejar i reconstruir els vitralls de la tribuna que d\xc3\xb3na al carrer i es varen restaurar alguns elements de forja que s\'havien rovellat. Tamb\xc3\xa9 es va renovar la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica i algunes l\xc3\xa0mpades es varen modernitzar._NEWLINE_Entre 1971 i 1979, seguint un projecte de Jordi Querol i Piera, es va realitzar una nova intervenci\xc3\xb3 sobre la fa\xc3\xa7ana, el terrat, la fusteria de l\'ascensor i elements de forja i la reconstrucci\xc3\xb3 de vitralls desapareguts, una tasca que va anar a c\xc3\xa0rrec de Joan Villaplana i Hern\xc3\xa1ndez. Al terrat es va intervenir en dotze de les vint xemeneies reintegrant el trencad\xc3\xads fet malb\xc3\xa9. En aquesta intervenci\xc3\xb3 es varen detectar greus problemes d\'estructura i estabilitat en columnes i r\xc3\xa0fecs que varen aconsellar la redacci\xc3\xb3, l\'any 1982, d\'un diagn\xc3\xb2stic sobre l\'estat estructural de l\'edifici a c\xc3\xa0rrec dels arquitectes Carles Buxad\xc3\xa9 i Joan Margarit, qu\xc3\xa8 varen arribar a la conclusi\xc3\xb3 que Gaud\xc3\xad havia supeditat alguns aspectes estructurals als formals, si b\xc3\xa9 un estudi posterior de Jos\xc3\xa9 Luis Gonz\xc3\xa1lez Moreno-Navarro va associar aquestes mancances a canvis en el solar i el projecte un cop iniciada l\'obra. Per a solucionar els problemes detectats, la Diputaci\xc3\xb3 va iniciar una restauraci\xc3\xb3 en diferents fases dirigida per Antoni Gonz\xc3\xa1lez i Pau Carb\xc3\xb3 que va restaurar, l\'any 1992, les fa\xc3\xa7anes dels pisos alts, el soterrani i la planta baixa, aix\xc3\xad com el terrat i la tribuna._NEWLINE_Entre 2002 i 2011, la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona va portar a terme una restauraci\xc3\xb3 integral de l\'edifici a partir d\'un estudi sistem\xc3\xa0tic de l\'evoluci\xc3\xb3 del subs\xc3\xb2l i els materials al llarg dels seus 125 anys d\'exist\xc3\xa8ncia. La restauraci\xc3\xb3 s\'ha orientat a la recuperaci\xc3\xb3 dels valors formals i espais originals, aix\xc3\xad com el tractament del color i la llum que Gaud\xc3\xad havia dissenyat per l\'edifici._NEWLINE_El 2012 va finalitzar el proc\xc3\xa9s de construcci\xc3\xb3 d\'un nou orgue, constru\xc3\xaft a Collbat\xc3\xb3 per l\'orguener Albert Blancafort, compost de 1386 tubs, amb 22 registres, dos teclats manuals de 56 notes i un altre de pedal de 30 notes.\n_START_SECTION_\nResidents\n_START_PARAGRAPH_\nEusebi G\xc3\xbcell va viure al palau fins a 1906, en qu\xc3\xa8 es va traslladar a la Casa Larrard, al Parc G\xc3\xbcell, on va viure fins a la seva mort el 1918. El Palau G\xc3\xbcell va passar per her\xc3\xa8ncia a la v\xc3\xaddua de G\xc3\xbcell, Isabel L\xc3\xb3pez Bru (filla del marqu\xc3\xa8s de Comillas) i posteriorment a les seves filles Maria Llu\xc3\xafsa i Merc\xc3\xa8 G\xc3\xbcell i L\xc3\xb3pez. Durant la guerra civil va servir com a comissaria. El 1944 la va voler comprar un milionari estatunidenc, per portar-la al seu pa\xc3\xads pedra a pedra, per\xc3\xb2 finalment la va adquirir la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona, a canvi d\'una pensi\xc3\xb3 vital\xc3\xadcia per a Merc\xc3\xa8 G\xc3\xbcell, que va posar a m\xc3\xa9s com a condici\xc3\xb3 que l\'edifici no fos mai modificat i que es destin\xc3\xa9s a una finalitat cultural. El 1952 es va instal\xc2\xb7lar al Palau G\xc3\xbcell l\'Associaci\xc3\xb3 d\'Amics de Gaud\xc3\xad, fins al seu trasllat el 1968 a la Casa-Museu Gaud\xc3\xad del Parc G\xc3\xbcell. Aix\xc3\xad mateix, el 1954 es va establir al palau el Museu del Teatre, fins al seu trasllat el 1996.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as actual\n_START_PARAGRAPH_\nEl 25 de maig de 1945, el Palau G\xc3\xbcell va ser cedit a la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona, que passar\xc3\xa0 a ser la seva propiet\xc3\xa0ria i titular fins a l\'actualitat.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 i estil\n_START_PARAGRAPH_\nEl Palau G\xc3\xbcell s\'al\xc3\xa7a sobre un solar de planta gaireb\xc3\xa9 rectangular, de 18 x 22 metres, amb un edifici annex a la part sud-oest, de 6 x 20 m. L\'estructura es basa en els murs de les fa\xc3\xa7anes, de pedra natural, aix\xc3\xad com en les parets mitgeres, de ma\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s de pilars de ma\xc3\xb3 al soterrani i de pedra en els altres pisos. La mitgera del costat est va ser en principi fa\xc3\xa7ana vista, fins que va ser arrebossada i pintada amb un fresc d\'Aleix Clap\xc3\xa9s que representava H\xc3\xa8rcules buscant les Hesp\xc3\xa8rides, inspirat en el poema L\'Atl\xc3\xa0ntida de Jacint Verdaguer, avui desaparegut._NEWLINE_L\'edifici es compon d\'un total de set plantes entre soterrani per cavallerisses, planta baixa amb rebedor, porteria, cotxera i diverses \xc3\xa0rees de serveis, entres\xc3\xb2l per a l\'\xc3\xa0rea administrativa, planta noble per a l\'\xc3\xa0rea social, segon pis per a l\'\xc3\xa0rea privada (dormitoris, banys), tercer amb l\'\xc3\xa0rea de servei, la cuina i la bugaderia, i terrat._NEWLINE_La caracter\xc3\xadstica b\xc3\xa0sica de l\'edifici \xc3\xa9s la riquesa d\'espais, amb uns recorreguts fluids i una independ\xc3\xa8ncia en la distribuci\xc3\xb3 de cada planta que produeixen una aparen\xc3\xa7a d\'un volum constru\xc3\xaft for\xc3\xa7a gran per a la limitada superf\xc3\xadcie del solar._NEWLINE_El disseny general segueix les l\xc3\xadnies de les seves creacions d\'aquella \xc3\xa8poca, marcada per l\'estil oriental aplicat al disseny de les seves obres. En aquest palau culmina una etapa de predomini de les formes d\'inspiraci\xc3\xb3 \xc3\xa0rab, bizant\xc3\xad o mud\xc3\xa8jar, amb realitzacions com la Casa Vicens, els Pavellons G\xc3\xbcell o El Capricho de Comillas (Cant\xc3\xa0bria). Gaud\xc3\xad aplica un estil de transici\xc3\xb3 amb elements compositius de llenguatge g\xc3\xb2tic amb solucions que recorda certs palaus venecians._NEWLINE_Gaud\xc3\xad va dissenyar amb cura tant l\'exterior com l\'interior del palau, amb una sumptuosa decoraci\xc3\xb3 d\'estil mud\xc3\xa8jar, on destaquen els sostres amb enteixinats de fusta i ferro. Aix\xc3\xad mateix, Gaud\xc3\xad va estudiar amb efici\xc3\xa8ncia totes les solucions t\xc3\xa8cniques i estructurals de l\'edifici, cuidant al m\xc3\xa0xim detall aspectes com la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3, la ventilaci\xc3\xb3 o l\'a\xc3\xafllament ac\xc3\xbastic de l\'exterior._NEWLINE_Analitzat des d\'un aspecte estrictament constructiu, el Palau G\xc3\xbcell representa un dels punts m\xc3\xa9s complexos de la producci\xc3\xb3 gaudiniana, on conflueixen bona part dels recursos geom\xc3\xa8trics i constructius que l\'arquitecte emprar\xc3\xa0 en el futur. Com si Gaud\xc3\xad hagu\xc3\xa9s volgut experimentar, es troben elements completament nous assajant procediments constructius m\xc3\xa9s idonis per a cada cas._NEWLINE_El delicat modelat de les superf\xc3\xadcies de transici\xc3\xb3 entre les arcuacions parab\xc3\xb2liques i les columnes en marbre de la sala principal anticipa clarament el tractament pl\xc3\xa0stic d\'algunes de les seves obres posteriors com la casa Mil\xc3\xa0 i, en especial, el treball amb superf\xc3\xadcies tortes de les voltes de la Col\xc3\xb2nia G\xc3\xbcell i la Sagrada Fam\xc3\xadlia._NEWLINE_El tipus de tractament i generaci\xc3\xb3 formal dels cupulins i les xemeneies del terrat del palau tenen, alhora, un antecedent clar a la casa Vicens i la finca G\xc3\xbcell, per\xc3\xb2 es projectar\xc3\xa0 amb m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a encara a les cases Mil\xc3\xa0 i Batll\xc3\xb3, arribant a la seva m\xc3\xa0xima expressi\xc3\xb3 pl\xc3\xa0stica a les formes del parc G\xc3\xbcell.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 el juliol de 1886 amb pedra calc\xc3\xa0ria de les pedreres del Garraf del mateix propietari amb qu\xc3\xa8 es varen fer les columnes amb capitells hiperboloidals. La fa\xc3\xa7ana cont\xc3\xa9 auda\xc3\xa7os elements de ferro forjat en lloc de les aleshores corrents portes de fusta._NEWLINE_S\'estructura en tres nivells ben diferenciats per la seva composici\xc3\xb3. L\'inferior correspon a la planta baixa i entres\xc3\xb2l i est\xc3\xa0 format per dues fileres de finestres verticals protegides per reixes de forja. A la banda dreta est\xc3\xa0 la zona de serveis amb el seu propi acc\xc3\xa9s._NEWLINE_Les dues portes de l\'entrada principal ubicades al centre de la fa\xc3\xa7ana, tenen forma d\'arc parab\xc3\xb2lic qu\xc3\xa8, a la seva part superior, est\xc3\xa0 ocupat per una reixa de ferro forjat amb una densa ziga-zaga feta amb passamans de cant\xc3\xb3 representant simb\xc3\xb2licament la cua de dues serps que baixen -subjectades per claus amb cap d\'estrella- al llarg del per\xc3\xadmetre de l\'arc fins a nivell de terra on aixequen el seu cap. Al centre de la ziga-zaga, qu\xc3\xa8 ocupa el ter\xc3\xa7 superior, se situa un escut format per la lletra "G", de G\xc3\xbcell al mig d\'una lira feta amb formes vegetals._NEWLINE_La part inferior \xc3\xa9s una porta de doble full feta amb una gelosia de ferro forjat amb passamans cargolat de forma que permet la visi\xc3\xb3 de dins cap a fora, per\xc3\xb2 no a l\'inrev\xc3\xa9s. Aquests dos fulls s\'obren per a permetre l\'acc\xc3\xa9s de vehicles, carruatges quan es va construir. Al mig d\'aquestes dues portes s\'ubica una petita porta per l\'acc\xc3\xa9s de persones._NEWLINE_Entre els dos arcs hi ha una finestra alta amb una treballada reixa amb decoraci\xc3\xb3 floral que correspon a la cabina del porter des d\'on s\'observa l\'exterior._NEWLINE_Sobre aquesta finestra hi ha una de les escultures en forja m\xc3\xa9s singulars i complexa de les produ\xc3\xafdes per l\'equip d\'O\xc3\xb1\xc3\xb3s. Les quatre barres de l\'escut de Catalunya envolten una columna feta en xarxa metal\xc2\xb7lica que s\'assenta sobre una base d\'estil floral, extensi\xc3\xb3 de les branques que decoren la finestra del porter, fet amb planxa de ferro. La part superior de la columna est\xc3\xa0 rematada per un casc sobre el qual posa una au f\xc3\xa8nix amb les ales esteses i el cap de perfil, s\xc3\xadmbol de la Renaixen\xc3\xa7a. Tot el conjunt est\xc3\xa0 envoltat de cintes de metall ondulades en coup de fouet i pegades a la paret que simulen flames. La llegenda de l\'au que ressorgeix de les seves pr\xc3\xb2pies cendres cal interpretar-la com un s\xc3\xadmbol del propietari i la recuperaci\xc3\xb3 de la ind\xc3\xbastria, el comer\xc3\xa7 i la navegaci\xc3\xb3, negocis de G\xc3\xbcell._NEWLINE_L\'acabat de la pedra d\'aquestes dues primeres plantes \xc3\xa9s tallada a serra i polida, una pr\xc3\xa0ctica habitual en l\'actualitat, per\xc3\xb2 que en aquell moment va suposar importar una m\xc3\xa0quina considerada d\'alta tecnologia i que va fer sensaci\xc3\xb3._NEWLINE_El segon nivell de fa\xc3\xa7ana correspon a la planta noble i l\'entreplanta superior, tamb\xc3\xa9 amb pedra polida. Destaca la tribuna sustentada per 21 m\xc3\xa8nsules a la part inferior i 12 a la superior. En aquest nivell els tancaments de les finestres s\xc3\xb3n portes met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques._NEWLINE_El tercer nivell correspon al segon i tercer pis, en aquest cas en pedra repicada. Al segon pis hi ha cinc finestres a la part central flanquejades per dos balcons que rematen la part superior de les tribunes del pis inferior. Les finestres del segon pis s\xc3\xb3n de fusta amb ferratges de bronze, i les del tercer pis, tamb\xc3\xa9 de fusta, s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petites._NEWLINE_La part superior, barana del terrat, est\xc3\xa0 acabada amb merlets. Situada al merlet central hi ha la data d\'acabament, 1888, feta amb una grafia que recorda un cabdell de llana.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana posterior\n_START_PARAGRAPH_\nLa fa\xc3\xa7ana posterior \xc3\xa9s totalment de pedra treballada amb punx\xc3\xb3, com el nivell superior de la fa\xc3\xa7ana principal, i est\xc3\xa0 dividida en dos nivells. L\'inferior arriba fins a la planta noble i hi destaca la gran tribuna central al costat de la qual hi ha sengles finestrals met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics amb finestres basculants sobre l\'eix vertical. Als extrems hi ha dues escales que permeten l\'acc\xc3\xa9s a la terrassa posterior des de l\'interior._NEWLINE_A la part alta d\'aquest nivell hi ha una filera de finestres amb persiana de llibret que comuniquen amb el corredor de la part alta del menjador._NEWLINE_El nivell superior abasta el segon i tercer pis. Els dos nivells estan separats per una imposta tamb\xc3\xa9 de pedra._NEWLINE_Les finestres del segon pis corresponen als dormitoris i a la part central, sobre la tribuna, hi ha un balc\xc3\xb3 cobert per una mena d\'umbracle de ferro i fusta que suposa una continu\xc3\xaftat de la decoraci\xc3\xb3 en fusta de la tribuna._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana acaba a nivell del terrat amb una barana feta de tubs de ferro horitzontals subjectats amb peus de ferro forjat._NEWLINE_En perpendicular a aquesta fa\xc3\xa7ana, es pot observar la fa\xc3\xa7ana de l\'edifici annex on s\'ubicaven les \xc3\xa0rees de serveis. Est\xc3\xa0 acabada en obra vista i la forma de les seves finestres canvia a cada pis: un gran finestral al primer pis, una s\xc3\xa8rie de finestres acabades en arc triangular al nivell qu\xc3\xa8 correspon a l\'entreplanta de l\'edifici principal, la mateixa estructura es troba a nivell del segon pis per\xc3\xb2 amb persianes de llibret i un petit r\xc3\xa0fec per protegir-la de l\'aigua, per \xc3\xbaltim a nivell del tercer pis nom\xc3\xa9s hi ha dues grans finestres m\xc3\xa9s amples que les dels pisos inferiors, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 acabades en arc triangular.\n_START_SECTION_\nTribuna posterior\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un element de formes arrodonides que s\'integra a la fa\xc3\xa7ana amb suavitat. Est\xc3\xa0 rematada a la part superior per una gran llosa de pedra que configura el terra del balc\xc3\xb3 del segon pis, sota la qual la tribuna s\'estructura en tres volums diferents. El cos superior est\xc3\xa0 format per un tancament de fusta sobre estructura de ferro combinat amb peces cer\xc3\xa0miques de color groc que creen una mena de carenat que d\xc3\xb3na estanquitat al conjunt._NEWLINE_La part central \xc3\xa9s la que m\xc3\xa9s sobresurt i est\xc3\xa0 situada al nivell del menjador. Est\xc3\xa0 format per dotze finestres acabades en arcs poligonals creant un buit amb el cos superior. Un acabat de grans peces cer\xc3\xa0miques, del mateix color groc que les del pis superior, perfilen aquestes finestres i els espais buits esmentats, creant una silueta ondulant on s\'alternen les crestes a les parts altes i les g\xc3\xa0rgoles a les parts inferiors, en una successi\xc3\xb3 que recorda una serp o algun mostre fant\xc3\xa0stic. Les peces originals es varen produir a la f\xc3\xa0brica Pujol i Bausis, si b\xc3\xa9 actualment hi ha unes reproduccions fetes a la restauraci\xc3\xb3 de 1992. L\'encaix de la tribuna amb la pedra de la fa\xc3\xa7ana est\xc3\xa0 rematat per un escacat cer\xc3\xa0mic en tons blaus._NEWLINE_Per \xc3\xbaltim la part inferior formada per les grans m\xc3\xa8nsules de ferro i fusta que la sustenten amb el mateix acabat cer\xc3\xa0mic blau del cos central.\n_START_SECTION_\nVest\xc3\xadbul\n_START_PARAGRAPH_\nL\'interior de l\'edifici est\xc3\xa0 concebut per harmonitzar de manera c\xc3\xb2moda la vida p\xc3\xbablica i la privada, l\'\xc3\xa0rea de la fam\xc3\xadlia i la de serveis. Per aix\xc3\xb2, el vest\xc3\xadbul de la planta baixa connecta de manera \xc3\xb2ptima amb les diverses parts de l\'edifici: al centre es troba l\'escala principal, al fons la cotxera i l\'acc\xc3\xa9s al soterrani, al costat est la porteria i a l\'oest l\'escala de servei i l\'ascensor._NEWLINE_L\'acc\xc3\xa9s des dels dos grans portals del carrer Nou de la Rambla permetia l\'entrada dels carruatges. El terra d\'aquests dos accessos est\xc3\xa0 fet de llambordes de fusta per a reduir l\'impacte sonor de cavalls i vehicles al circular. Al fons de la planta hi havia les cotxeres i la rampa per baixar els cavalls al soterrani. Al mig dels dos accessos, al centre de la finca, s\'ubica l\'escala principal flanquejada per unes falses columnes que li aporten solemnitat. Al costat esquerre de l\'escala hi ha un petit pedr\xc3\xads per pujar al cavall. Als peus de l\'escala, hi ha un gran espai, com si fos una mena de vest\xc3\xadbul un cop descendien dels cotxes. Gaud\xc3\xad va eliminar dos pilars de c\xc3\xa0rrega substituint-los per una biga rematada per dovelles. Una soluci\xc3\xb3 que millorava la composici\xc3\xb3 visual per\xc3\xb2 que venia a complicar el delicat joc estructural de l\'edifici.\n_START_SECTION_\nSoterrani\n_START_PARAGRAPH_\nGaud\xc3\xad va aplicar la seva inventiva als elements constructius i decoratius del palau. El soterrani, on s\'allotjaven les quadres, mostra la capacitat expressiva del ma\xc3\xb3 formant pilars de capitell fungiforme que enllacen suaument amb les voltes, tamb\xc3\xa9 fetes de ma\xc3\xb3._NEWLINE_De la vintena llarga de columnes que hi ha al soterrani, hi ha dues que no suporten cap c\xc3\xa0rrega dels pisos superiors, ja que el canvi de disseny del vest\xc3\xadbul les va deixar sense funci\xc3\xb3 estructural._NEWLINE_L\'arquitecte va aplicar la t\xc3\xa8cnica de l\'acanalat de maons a tota la planta soterrani i a les obertures de la fa\xc3\xa7ana de servei seguint la l\xc3\xadnia iniciada a la casa Vicens i la finca G\xc3\xbcell i que seguiria desenvolupant al col\xc2\xb7legi de les Teresianes i a la cripta de la Col\xc3\xb2nia G\xc3\xbcell._NEWLINE_Per accedir des de la planta baixa hi ha una rampa de lleu inclinaci\xc3\xb3 per als cavalls i una escala helico\xc3\xafdal per a persones que arranca de sota de l\'escala principal a la planta baixa._NEWLINE_La funci\xc3\xb3 principal d\'aquesta planta era fer de quadra per als cavalls, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 tenia funcions de carbonera, magatzem i tenia una cisterna per emmagatzemar l\'aigua de pluja provinent del pati interior del palau. Per la seva funci\xc3\xb3, Gaud\xc3\xad es va assegurar de garantir-li una bona ventilaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant forats de ventilaci\xc3\xb3 que donen al pati i a la planta baixa.\n_START_SECTION_\nPisos\n_START_PARAGRAPH_\nSeguint l\'escala principal s\'arriba primer a l\'entres\xc3\xb2l, on a la dreta hi havia el despatx del senyor G\xc3\xbcell, m\xc3\xa9s la biblioteca i les estades d\'administraci\xc3\xb3 i arxiu, i a l\'esquerra un vest\xc3\xadbul i una sala de descans._NEWLINE_Del vest\xc3\xadbul de l\'entres\xc3\xb2l parteix l\'escala d\'honor, que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s a la planta noble, organitzada al voltant d\'un gran rebedor central de 80 m\xc2\xb2, que t\xc3\xa9 una al\xc3\xa7ada de tres plantes (17,5 metres). Aquest rebedor \xc3\xa9s el nucli central de l\'edifici, en estar envoltat per les principals estades del palau, i assumeix un singular protagonisme compositiu emulant un atri de domus mediterr\xc3\xa0nia._NEWLINE_Destaca per la seva coberta amb doble c\xc3\xbapula de perfil paraboloide a l\'interior i c\xc3\xb2nic a l\'exterior, soluci\xc3\xb3 t\xc3\xadpica de l\'art bizant\xc3\xad. La c\xc3\xbapula s\'assenta sobre arcs torals igualment parab\xc3\xb2lics, i est\xc3\xa0 perforada amb petits \xc3\xb2culs que permeten el pas de la llum natural, t\xc3\xa9 un revestiment de plaques d\'alabastre de color vermell\xc3\xb3s, de forma hexagonal. En accedir per l\'escala d\'honor apareix una primera crugia (nord) que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s a quatre espais: un primer vest\xc3\xadbul d\'acc\xc3\xa9s, la sala d\'acc\xc3\xa9s al sal\xc3\xb3 (o Sala de passos perduts), la sala de visites i un tocador per a senyores. Aquests espais estan delimitats per una galeria d\'arcades que es correspon amb la tribuna de la fa\xc3\xa7ana exterior, on Gaud\xc3\xad va emprar un original sistema d\'arcs catenaris i columnes amb capitell \xc3\xa9s hiperboloidales, estil no emprat ni anteriorment ni posteriorment a Gaud\xc3\xad._NEWLINE_A continuaci\xc3\xb3 hi ha el gran sal\xc3\xb3 central, que \xc3\xa9s el que estava m\xc3\xa9s ricament decorat, amb mobiliari i obres d\'art de gran valor, on destacaven diversos busts que representaven Joan G\xc3\xbcell, Antonio L\xc3\xb3pez (marqu\xc3\xa8s de Comillas) i Isabel L\xc3\xb3pez Bru, obra de Rossend Nobas. Tamb\xc3\xa9 hi havia diverses pintures a l\'oli d\'Aleix Clap\xc3\xa9s: Santa Isabel reina d\'Hongria donant la seva corona a un pobre, Fam\xc3\xadlia camperola pregant al peu d\'una creu termal, Nenes jugant i un retrat de Jaume Balmes. Del mobiliari destaca un sof\xc3\xa0-esc\xc3\xb3 d\'alabastre i brocatell dissenyat per Gaud\xc3\xad, i una cadira anomenada Phebus, de Vidal i Jevell\xc3\xad, d\'estil neog\xc3\xb2tic flam\xc3\xadger, inspirat en l\'ebenisteria bavaresa._NEWLINE_A banda i banda del gran sal\xc3\xb3 es trobaven: una capella-oratori (a la dreta), decorada amb pintures dels dotze ap\xc3\xb2stols \xc3\xa9s, obra d\'Aleix Clap\xc3\xa9s, i una imatge de la Pur\xc3\xadssima a l\'altar, obra de Joan Flotats, que va ser destru\xc3\xafda el 1936;  i un orgue a l\'esquerra, obra d\'Aquilino Amezua, que tenia dos teclats manuals de 56 notes i un altre de pedal de 27, amb acoblaments complets, tr\xc3\xa8molos, expressi\xc3\xb3 i anul\xc2\xb7ladores de lleng\xc3\xbceteria, la consola, dissenyada per Gaud\xc3\xad, es troba al pis principal, mentre que la ventilaci\xc3\xb3 es troba dos pisos m\xc3\xa9s amunt, sota la c\xc3\xbapula. L\'\xc3\xb2rgan es va fer malb\xc3\xa9 durant la Guerra Civil, per\xc3\xadode en qu\xc3\xa8 el metall va ser fos i va ser restaurat el 2012._NEWLINE_Del costat est del sal\xc3\xb3 parteix una escalinata que porta a la miranda elevada de la planta noble -ja que aquesta t\xc3\xa9 una al\xc3\xa7ada de 6,5 metres-, on se solien situar els m\xc3\xbasics en les festes i esdeveniments organitzats pels G\xc3\xbcell; d\'aqu\xc3\xad s\'accedeix a una petita sala que va ser utilitzada com a despatx per \xc3\x80ngel Guimer\xc3\xa0 quan al palau es va instal\xc2\xb7lar l\'Institut del Teatre. A la crugia sud de la planta noble es trobava el menjador -on destaca una gran xemeneia dissenyada per Camil Oliveras- i la Sala de Confian\xc3\xa7a, que servia per a reunions i concerts de piano, d\'aqu\xc3\xad s\'accedeix a la terrassa del pati d\'illa. En la part corresponent a l\'edifici annex de la planta noble hi havia la sala de billar i de dibuix, mentre que un passad\xc3\xads connectava amb la casa de la Rambla que G\xc3\xbcell va heretar del seu pare, on s\'ubicava un petit museu que albergava antiguitats i obres d\'art col\xc2\xb7leccionades pels G\xc3\xbcell._NEWLINE_De la tribuna del sal\xc3\xb3 principal arranca una escala que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s a la segona planta, on al costat nord hi havia una sala d\'estudi i diversos dormitoris, al centre una sala i lavabos, i al costat sud el dormitori principal, diversos m\xc3\xa9s als costats i la sala de bany. Destaca la sala central, decorada amb un cicle de pintures relatiu a santa Isabel d\'Hongria -com homenatge a la dona de G\xc3\xbcell, Isabel L\xc3\xb3pez Bru-, obra d\'Alexandre de Riquer. Cal assenyalar que el dormitori principal t\xc3\xa9 un balc\xc3\xb3 que es correspon amb el brise-soleil de la fa\xc3\xa7ana posterior. Del mobiliari d\'aquest pis destaquen una chaise longue estil Segon Imperi franc\xc3\xa8s, situat al dormitori principal i que solia ser usat per la dona de G\xc3\xbcell, i un tocador pertanyent Isabel G\xc3\xbcell, ambd\xc3\xb3s dissenyats per Gaud\xc3\xad. Finalment, al tercer pis (o golfes) es trobaven les habitacions del servei, la cuina i els safareigs, mentre que un \xc3\xbaltim tram de l\'escala de servei accedeix al terrat.\n_START_SECTION_\nTerrat\n_START_PARAGRAPH_\nAl terrat Gaud\xc3\xad va desenvolupar un programa est\xc3\xa8tic amb les xemeneies distribu\xc3\xafdes al voltant de la gran agulla central que fa la funci\xc3\xb3 de lluerna de l\'espai central que, en forma d\'atri cobert, travessa els pisos superiors arrancant des del sostre del sal\xc3\xb3 principal.\n_START_SECTION_\nMobiliari\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1992 la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona va adquirir a la fam\xc3\xadlia G\xc3\xbcell part del mobiliari original. En concret, la taula i dotze cadires del sal\xc3\xb3 menjador; alguns baguls i butaques.\n_START_SECTION_\nPremis\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1969 l\'Estat espanyol el declara Monument historicoart\xc3\xadstic per la seva singularitat._NEWLINE_L\'any 1984, la UNESCO declara el Palau G\xc3\xbcell Patrimoni de la Humanitat per la seva contribuci\xc3\xb3 i influ\xc3\xa8ncies en les t\xc3\xa8cniques i les formes en la construcci\xc3\xb3 moderna del segle XX i el seu remarcable car\xc3\xa0cter constructiu.'