b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Ludwig Michelet\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nMichelet procedia d\'una fam\xc3\xadlia d\'origen hugonot establerta a Berl\xc3\xadn. El seu pare, Louis Michelet (1775-1841), va ser copropietari i posteriorment, gr\xc3\xa0cies al seu matrimoni amb la mare de Karl Ludwig, Victoire Girard (1777-1831), l\'\xc3\xbanic amo de la f\xc3\xa0brica de sedes Girard & Michelet._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'estudiar al Franz\xc3\xb6sisches Gymnasium de Berl\xc3\xadn, el 1819 va iniciar la carrera de Dret a la Universitat Humboldt de Berl\xc3\xadn. All\xc3\xa0 va assistir a les lli\xc3\xa7ons dels juristes Friedrich Carl von Savigny, August von Bethmann-Hollweger i Carl Wilhelm von Lancizolle, per\xc3\xb2 molt aviat tamb\xc3\xa9 a les lli\xc3\xa7ons de Teologia de Schleiermacher i a les de L\xc3\xb2gica i Filosofia del Dret de Hegel, que va esdevenir el model de Michelet. El 1822, es va presentar al primer examen estatal de Dret i despr\xc3\xa9s va escriure la seva tesi doctoral amb Hegel, que va presentar el 1824. Un cop superat l\'examen per poder donar classes, va ensenyar al Franz\xc3\xb6sischen Gymnasium des de 1825- a 1850. Despr\xc3\xa9s de l\'habilitaci\xc3\xb3 el 1826, va ser nomenat professor extraordinari de Filosofia a la Universitat de Berl\xc3\xadn, posici\xc3\xb3 que va mantenir fins a 1874._NEWLINE_Va exercir influ\xc3\xa8ncia, sobretot, pel que fa a la difusi\xc3\xb3 de la filosofia hegeliana. Va reconstruir i va editar les Lli\xc3\xa7ons sobre la hist\xc3\xb2ria de la filosofia de Hegel sobre la base d\'apunts dels alumnes i papers manuscrits del fil\xc3\xb2sof. Va formar part (al costat de Ludwig Boumann, Fritz F\xc3\xb6rster, Eduard Gans, Karl von Hegel, Leopold von Henning, Heinrich Gustav Hoth, Philipp Marheineke, Karl Rosenkranz i Johannes Schulze) de la Verein von Freunden des verewigt ( \xc2\xabUni\xc3\xb3 d\'amics immortalitzats\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir, de Hegel, mort el 1831), societat que va editar, entre 1832 i 1845, la vollst\xc3\xa4ndig Ausgabe ( "edici\xc3\xb3 completa\xc2\xbb) de les obres de Hegel, i, de 1860 a 1866, va ser redactor de la revista hegeliana Der Gedanken (El pensament). Entre els seus alumnes es compten David Friedrich Strauss i August Cieszkowski, amb el que va fundar el 1843 la Philosophische Gesellschaft zu Berlin (Societat.Filos\xc3\xb3fica de Berl\xc3\xadn)._NEWLINE_Michelet va morir a l\'edat de 92 anys. Suposadament, la seva tomba es troba al Franz\xc3\xb6sische Friedhof (Cementiri Franc\xc3\xa8s) I de Berl\xc3\xadn o b\xc3\xa9 en el II.\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva primera obra important va ser el System der Philosophischen Moral (Berl\xc3\xadn, 1828), un examen de la teoria \xc3\xa8tica de la responsabilitat. El 1836 va publicar a Par\xc3\xads un tractat sobre la metaf\xc3\xadsica d\'Arist\xc3\xb2til, escrit en franc\xc3\xa8s, que va ser coronat per l\'Acad\xc3\xa9mie des Sciences Morales et Politiques. Tamb\xc3\xa9 va escriure dos tractats sobre Arist\xc3\xb2til: Nikomachische Ethik (2 \xc2\xaa ed., 1848) i Die Ethik des Aristoteles in ihrem Verh\xc3\xa4ltniss zum System der Moral (1827). On millor expressa la seva posici\xc3\xb3 filos\xc3\xb2fica \xc3\xa9s en els seus Vorlesungen \xc3\xbcber die Pers\xc3\xb6nlichkeit Gottes ("Lli\xc3\xa7ons sobre la personalitat de D\xc3\xa9u\xc2\xbb, 1841) i Die Epiphanie der ewige Pers\xc3\xb6nlichkeit des Gottes (\xc2\xabL\'epifania de la personalitat eterna de D\xc3\xa9u\xc2\xbb). La teologia filos\xc3\xb2fica desenvolupada en aquestes obres s\'ha descrit com un \xc2\xabespiritualisme neocristi\xc3\xa0\xc2\xbb._NEWLINE_Entre les seves altres publicacions, es poden esmentar: Geschichte der letzten Systeme der Philosophie in Deutschland von Kant bis Hegel ( \xc2\xabHist\xc3\xb2ria dels \xc3\xbaltims sistemes de filosofia a Alemanya de Kant a Hegel\xc2\xbb, 1837-1838), Anthropologie und Psychologie (1840), Esquisse de logique (Par\xc3\xads, 1856), Naturrecht oder Rechtsphilosophie ( "Dret natural o Filosofia del dret\xc2\xbb, 1866); Hegel der unwiderlegte Weltphilosoph ( \xc2\xabHegel, el no refutat fil\xc3\xb2sof universal\xc2\xbb, 1870), Wahrheit aus meinem Leben (1886).'