b'\n_START_ARTICLE_\nBruno Kreisky\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nBruno Kreisky va n\xc3\xa9ixer a Viena, \xc3\x80ustria-Hongria el 22 de gener de 1911. Fou el segon fill d\'una rica fam\xc3\xadlia jueva, el seu pare Max Kreisky (1876-1944), que fou director general de les empreses t\xc3\xa8xtils Wollindustrie AG i Textil AG, i tamb\xc3\xa9 fou cap d\'una f\xc3\xa0brica a Su\xc3\xa8cia._NEWLINE_Als 15 anys es va unir a les joventuts del Partit Socialdem\xc3\xb2crata d\'\xc3\x80ustria, en contra de la voluntat de la seva fam\xc3\xadlia, que era plenament burgesa. Kreisky volia estudiar medicina, per\xc3\xb2 la situaci\xc3\xb3 del moment el va emp\xc3\xa8nyer per estudiar finalment dret a la Universitat de Viena, es matricul\xc3\xa0 el 1929 i finalitz\xc3\xa0 la carrera el 1934, durant aquest per\xc3\xadode universitari ell es mantingu\xc3\xa9 pol\xc3\xadticament actiu. El 1934, poc despr\xc3\xa9s d\'acabar la carrera, la dictadura d\'Engelbert Dollfu\xc3\x9f prohib\xc3\xad el Partit Socialdem\xc3\xb2crata, llavors Kreisky renunci\xc3\xa0 a cessar les seves activitats pol\xc3\xadtiques i continu\xc3\xa0 a la clandestinitat, per\xc3\xb2 fou detingut el gener de 1935 despr\xc3\xa9s d\'una reuni\xc3\xb3, i fou condemnat per alta tra\xc3\xafci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 al juny de 1936 fou alliberat. _NEWLINE_Al mar\xc3\xa7 de 1938 \xc3\x80ustria fou annexionada a l\'Alemanya Nazi, i Kreisky i la seva fam\xc3\xadlia es van veure obligats a emigrar pel seu judaisme, ho feren a Su\xc3\xa8cia al setembre del mateix any, all\xc3\xad hi va restar fins al final de la Segona Guerra Mundial el 1945. L\'any 1942 es va casar amb Vera F\xc3\xbcrth. _NEWLINE_Ell torn\xc3\xa0 a \xc3\x80ustria al maig de 1946, per\xc3\xb2 al cap de pocs mesos retorn\xc3\xa0 a Estocolm destinat a la legaci\xc3\xb3 d\'\xc3\x80ustria. El 1951 es va restablir a Viena, on el President de la Rep\xc3\xbablica, Theodor K\xc3\xb6rner, el va nomenar Assistent del cap de l\'estat i assessor pol\xc3\xadtic. El 1953 fou nomenat vicesecretari al Ministeri Federal d\'Afers Exteriors del govern. Des del seu c\xc3\xa0rrec particip\xc3\xa0 el 1955 a la negociaci\xc3\xb3 del Tractat d\'Independ\xc3\xa8ncia d\'\xc3\x80ustria, que pos\xc3\xa0 fi a la situaci\xc3\xb3 provisional d\'administraci\xc3\xb3 per les nacions vencedores de la Guerra Mundial i va establir la neutralitat de l\'estat. _NEWLINE_Kreisky fou elegit diputat al Consell Nacional a les eleccions legislatives de 1956 a les llistes del Partit Socialdem\xc3\xb2crata. Al mateix temps es va incorporar a l\'executiva de la formaci\xc3\xb3 socialdem\xc3\xb2crata juntament amb Bruno Pittermann, Felix Slavik i Franz Olah. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de les eleccions legislatives de 1959, en les que Kreisky fou reelegit, tot i que repet\xc3\xad vict\xc3\xb2ria el Partit Popular, aquest, per\xc3\xb2 es va veure obligat a formar coalici\xc3\xb3, i ho f\xc3\xa9u amb els socialdem\xc3\xb2crates. El 16 de juliol de 1959, el canceller Julius Raab el nomen\xc3\xa0 Ministre Federal d\'Afers Exteriors. Els seus papers m\xc3\xa9s destacats com a ministre foren la participaci\xc3\xb3 en la creaci\xc3\xb3 de l\'Associaci\xc3\xb3 Europea de Lliure Comer\xc3\xa7, ajud\xc3\xa0 a resoldre el conflicte amb It\xc3\xa0lia per la zona tirolesa de Bolzano i propos\xc3\xa0 un "Pla Marshall" per als pa\xc3\xafsos del Tercer M\xc3\xb3n._NEWLINE_Kreisky hagu\xc3\xa9 de deixar el c\xc3\xa0rrec de Ministre Federal el 19 d\'abril de 1966, despr\xc3\xa9s que el Partit Popular del canceller Josef Klaus guany\xc3\xa9s les eleccions legislatives per majoria absoluta. L\'1 de febrer de 1967 fou elegit President del Partit Socialdem\xc3\xb2crata i tamb\xc3\xa9 es convert\xc3\xad de facto en cap de l\'oposici\xc3\xb3. En les seg\xc3\xbcents eleccions de l\'1 de mar\xc3\xa7 de 1970 els socialdem\xc3\xb2crates les van guanyar per majoria relativa, per\xc3\xb2 van arribar a un pacte amb el Partit Liberal, perqu\xc3\xa8 recolz\xc3\xa9s el govern, i aix\xc3\xad Kreisky esedeven\xc3\xad Canceller el 21 d\'abril de 1970.\n_START_SECTION_\nCanceller d\'\xc3\x80ustria (1970-1983)\n_START_PARAGRAPH_\nKreisky, junt amb el seu Ministre Federal de Just\xc3\xadcia, Christian Broda, va fer unes intenses reformes pol\xc3\xadtiques i socials a \xc3\x80ustria. Reform\xc3\xa0 el dret de fam\xc3\xadlia i el dret penitenciari, va despenalitzar l\'avortament i l\'homosexualitat. Intent\xc3\xa0 tancar l\'escletxa entre l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica Romana, oposada a moltes d\'aquestes reformes, i el Moviment Socialdem\xc3\xb2crata, trobant en l\'aleshores bisbe de Viena, el cardenal Franz K\xc3\xb6nig, un aliat. Durant la seva primera legislatura de govern, va reduir la jornada laboral a 40 hores setmanals, va desenvolupar la nova legislaci\xc3\xb3 sobre igualtat entre homes i dones i va recon\xc3\xa8ixer a les minories ling\xc3\xbcist\xc3\xadques de l\'estat (eslovens i croates). Tot i que amb la crisi del petroli de 1973 va voler desenvolupar la ind\xc3\xbastria nuclear, va haver d\'abandonar la idea despr\xc3\xa9s de perdre un refer\xc3\xa8ndum sobre la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 el 1978. Amb totes aquestes reformes per\xc3\xb2 perd\xc3\xa9 el suport parlamentari del Partit Liberal, i es va veure obligat a convocar noves eleccions per al 10 d\'octubre de 1971, aquestes eleccions li donaren 93 diputats d\'un total de 183, per tant la majoria absoluta. _NEWLINE_Kreisky va tenir un paper destacat en els assumptes internacionals: la promoci\xc3\xb3 del di\xc3\xa0leg nord-sud i i la carca de la pau i el desenvolupament, treball\xc3\xa0 juntament amb altres l\xc3\xadders socialdem\xc3\xb2crates europeus com a Willy Brandt i Olof Palme. Tot i que el Tractat d\'Independ\xc3\xa8ncia d\'\xc3\x80ustria impedia que l\'estat ingress\xc3\xa9s a la Comunitat Econ\xc3\xb2mica Europea, ell va donar suport a l\'ingr\xc3\xa9s d\'\xc3\x80ustria. \xc3\x80ustria es va convertir en un lloc de trobada entre Orient i Occident, i Viena fou la ciutat elegida per a algunes de les cimeres entre els Estats Units i la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica per a la limitaci\xc3\xb3 d\'armes nuclears estrat\xc3\xa8giques. _NEWLINE_El govern de Kreisky fou reelegit dues vegades m\xc3\xa9s, el 1975, quan repet\xc3\xad amb 93 diputats, i el 1979, quan aconsegu\xc3\xad el r\xc3\xa8cord de 95 diputats (mai cap partit els havia aconseguit a \xc3\x80ustria, ni tan sols actualment)._NEWLINE_El 24 d\'abril de 1974 mor\xc3\xad Franz Jonas, el President Federal, i la constituci\xc3\xb3 deia que el cap de govern havia de ser el substitut interinament abans de les eleccions presidencials, de manera que ocup\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec de President Federal fins al 8 de juliol de 1974, deix\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec al socialdem\xc3\xb2crata Rudolf Kirchschl\xc3\xa4ger, guanyador de les eleccions presidencials del 23 de juny del mateix any._NEWLINE_Kreisky s\'opos\xc3\xa0 al sionisme com a una soluci\xc3\xb3 als problemes amb qu\xc3\xa8 s\'enfrontava el poble jueu. Cultiv\xc3\xa0 les relacions d\'amistat amb els dirigents \xc3\xa0rabs, com Anwar Sadat i Muammar el Gaddafi, i el 1980 va establir relacions amb l\'Organitzaci\xc3\xb3 per a l\'Alliberament de Palestina. Tract\xc3\xa0 d\'utilitzar la seva posici\xc3\xb3 com a jueu europeu i socialdem\xc3\xb2crata per a fer de mitjancer entre Israel i els pa\xc3\xafsos \xc3\xa0rabs. Va tenir, per aquesta ra\xc3\xb3, una tempestuosa relaci\xc3\xb3 amb la Primera Ministra israeliana Golda Meir._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va tenir una tensa relaci\xc3\xb3 amb un altre destacat jueu austr\xc3\xadac, el ca\xc3\xa7ador de nazis Simon Wiesenthal. Quan Wiesenthal afirm\xc3\xa0 que quatre membres del gabinet de Kreisky format el 1970 tenien antecedents nacionalsocialistes, Kreisky va dir que Wiesenthal llen\xc3\xa7ava al m\xc3\xb3n la idea que \xc3\x80ustria era antisemita. Wiesenthal replic\xc3\xa0 que Kreisky tenia una relaci\xc3\xb3 pertorbadora amb el nazisme i el judaisme. A pesar d\'aix\xc3\xb2, Kreisky va afavorir el tr\xc3\xa0nsit dels jueus que abandonaven la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica per a dirigir-se a Israel i a altres pa\xc3\xafsos._NEWLINE_Kreisky intent\xc3\xa0 ajudar als dissidents sovi\xc3\xa8tics. En particular, el 1983 sol\xc2\xb7licit\xc3\xa0 l\'alliberament del f\xc3\xadsic sovi\xc3\xa8tic Yuri Orlov, per\xc3\xb2 no ho aconsegu\xc3\xad._NEWLINE_El 1976 es va crear la Fundaci\xc3\xb3 Bruno Kreisky, que tracta de recollir els \xc3\xa8xits m\xc3\xa9s destacats en drets humans de l\'\xc3\xa8poca de Kreisky com a Canceller d\'\xc3\x80ustria._NEWLINE_A les eleccions legislatives de 1983, el partit de Kreisky (socialdem\xc3\xb2crata) va perdre la majoria absoluta, i aconsegu\xc3\xad 90 diputats, per tant havia de formar un gabinet de coalici\xc3\xb3 (que finalment fou amb el Partit Liberal), per\xc3\xb2 Kreisky renunci\xc3\xa0 a un gabinet de coalici\xc3\xb3, i renunci\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 a la reelecci\xc3\xb3, deixant-ho en mans del seu Ministre Federal d\'Educaci\xc3\xb3, Fred Sinowatz. Tamb\xc3\xa9 renunci\xc3\xa0 a la direcci\xc3\xb3 del Partit Socialdem\xc3\xb2crata'