b"\n_START_ARTICLE_\nSerra de Rubi\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nLa serra de Rubi\xc3\xb3 forma, en direcci\xc3\xb3 NE-SW, l'eix del territori i separava antigament les sotsvegueries d'Igualada i d'Els Prats de Rei; alhora \xc3\xa9s la divis\xc3\xb2ria d'aig\xc3\xbces entre les que vessen a l'Anoia a trav\xc3\xa9s de la riera de Rubi\xc3\xb3 i les que vessen al Cardener a trav\xc3\xa9s de la riera de Ma\xc3\xa7ana (afluent a la de Rajadell).  _NEWLINE_Aquesta serra, d'emboscats vessants, culmina a 837 metres d'altitud (el l\xc3\xadmit amb el terme d'\xc3\x92dena) i ressegueix la seva carena la carretera d'Igualada als Prats de Rei anomenada de les Maioles. Els vessants meridionals de la serra alimenten l'esmentada riera de Rubi\xc3\xb3 que aflueix a l'Anoia dins el terme de Jorba; en aquest sector hi ha el petit nucli de Rubi\xc3\xb3.  _NEWLINE_Al nord de la serra hi un pla, el pla de Pedrafita, amb un antic hostal vora la carretera i l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Anna. En un ap\xc3\xa8ndix al NE, als vessants emboscats septentrionals de la serra, hi ha el Tur\xc3\xb3 de Ma\xc3\xa7ana (703m), que, al cim, hi ha l'antiga parr\xc3\xb2quia rural de Sant Mart\xc3\xad de Ma\xc3\xa7ana. L'esgl\xc3\xa9sia conserva elements rom\xc3\xa0nics, per\xc3\xb2 fou refeta el segle\xc2\xa0xviii.  _NEWLINE_La muntanya m\xc3\xa9s destacada i f\xc3\xa0cilment accessible \xc3\xa9s la C\xc3\xb2pia de Palomes, de 837 metres. Des de la C\xc3\xb2pia de Palomes hi ha unes vistes excepcionals de la Serralada Prelitoral i de la Muntanya de Montserrat. Tamb\xc3\xa9, des de l'altre cant\xc3\xb3, es veu la Serra de Castelltallat i al fons, els cims dels Pirineus. Al cim tamb\xc3\xa9 hi ha un v\xc3\xa8rtex geod\xc3\xa8sic. La segona muntanya  m\xc3\xa9s destacada \xc3\xa9s Les Tres Alzines, de 831 metres, situada al nord-est de la serra.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sies i patrimoni cultural\n_START_PARAGRAPH_\nA la serra de Rubi\xc3\xb3 hi ha les esgl\xc3\xa9sies de Santa Maria de Rubi\xc3\xb3, Sant Mart\xc3\xad de Ma\xc3\xa7ana i Santa Anna de Pedrafita (situades al municipi de Rubi\xc3\xb3) i Santa Maria del Greuet i Santa Cec\xc3\xadlia de Grevalosa (situades al municipi de Castellfollit del Boix). Tamb\xc3\xa9 hi ha dos sepulcres megal\xc3\xadtics; el Dolmen dels Tres Reis i el Sepulcre Megal\xc3\xadtic de les Maioles, tots dos situats dins el municipi de Rubi\xc3\xb3. De les masies destaca Cal Palomes.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmits\n_START_PARAGRAPH_\nAdministrativament limita amb els terme bagenc de Castellfollit del Boix (E), i amb els termes anoiencs de Rubi\xc3\xb3 (SE) i \xc3\x92dena (SO). Geogr\xc3\xa0ficament limita al nord amb la serra de Castelltallat, al sud amb la Conca d'\xc3\x92dena, a l'est amb la plana del Bages i a l'oest amb l'altipl\xc3\xa0 de la Segarra.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL'economia m\xc3\xa9s important que en l'\xc3\xbaltima d\xc3\xa8cada ha portat beneficis en aquestes terres ha estat el parc e\xc3\xb2lic de Rubi\xc3\xb3, amb m\xc3\xa9s de 40 aerogeneradors, propietat de l'empresa Acciona. _NEWLINE_L'economia tradicional de la serra i que encara avui \xc3\xa9s important s\xc3\xb3n els camps de sec\xc3\xa0. Els conreus principals a la serra s\xc3\xb3n l'ordi, el blat i el ferratge. Hi ha m\xc3\xa9s de 50 camps d'aquests, una part fets fa poc m\xc3\xa9s de 20 anys despr\xc3\xa9s de l'incendi del 1986. A\xc3\xaflladament hi ha alguna vinya, per\xc3\xb2 la majoria van quedar abandonades al principi del segle passat. En quant la ramaderia hi ha remats d'ovelles i vaques, granges de porcs i conills, encara que en les \xc3\xbaltimes d\xc3\xa8cades han anat disminuint.\n_START_SECTION_\nSenders i rutes\n_START_PARAGRAPH_\nEn territori catal\xc3\xa0 el GR-7, connectat amb un gran eix europeu que travessa Andorra, neix a La Farga de Moles, sobre La Seu d'Urgell. Descendeix la vessant sud del Pirineu baixant fins a Sant Lloren\xc3\xa7 de Morunys, des d'on s'endinsa al Solson\xc3\xa8s arribant a Pin\xc3\xb3s i penetrant a l'Alta Segarra per Sant Pere Sallavinera. Continua recorrent el terme d'Els Prats de Rei i segueix cap al sud travessant la Serra de Rubi\xc3\xb3, per paratges incomparables i d'all\xc3\xb2 m\xc3\xa9s bonics.    _NEWLINE_En abandonar la serra continua endinsant-se cap a les comarques tarragonines per Bellprat, pujant a la Serra de Miramar, baixa seguint l'Ebre i arriba als Ports de Beseit des d'on penetra al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i continua fins a Tarifa, a l'extrem sud de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica.\n_START_SECTION_\nLa serra en BTT\n_START_PARAGRAPH_\nEl Consell Comarcal de l'Anoia ha dissenyat i senyalitzat diverses rutes en BTT per tota la comarca. La ruta denominada ''Serra de Rubi\xc3\xb3'', de dificultat mitjana, s'inicia als plans d'Els Prats de Rei i descendeix pels espectaculars paisatges de la Serra, visitant Sant Mart\xc3\xad de Ma\xc3\xa7ana, passant pel costat dels espectaculars molins e\xc3\xb2lics, vorejant Santa Maria de Rubi\xc3\xb3 i les restes del castell i ascendint novament cap a Els Prats de Rei.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Serra de Rubi\xc3\xb3 ha estat habitada des de temps prehist\xc3\xb2rics, l'exemple n'\xc3\xa9s l'exist\xc3\xa8ncia de dos sepulcres megal\xc3\xadtics i una vil\xc2\xb7la romana. _NEWLINE_A l'edat mitjana la Serra de Rubi\xc3\xb3 estava repartida entre tres castells termenats (el de Rubi\xc3\xb3, el d'Ardesa i el de Ma\xc3\xa7ana).\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nLa serra de Rubi\xc3\xb3 t\xc3\xa9 una gran riquesa faun\xc3\xadstica d'herb\xc3\xadvors, carn\xc3\xadvors i aus. Tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 una gran riquesa d'arbres i de tot classe de matolls.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nLa vegetaci\xc3\xb3 de la serra de Rubi\xc3\xb3 \xc3\xa9s la pr\xc3\xb2pia de la Catalunya Central, gaireb\xc3\xa9 del tot recuperada despr\xc3\xa9s de l'incendi del 1986.   _NEWLINE_Presenta una gran diversitat, tant en nombre d'esp\xc3\xa8cies com en estructures. El paisatge dominant \xc3\xa9s d'interior continental, amb pinedes de pinassa (pinus nigra), pi blanc (pius halepensis) i algunes pinedes anecd\xc3\xb2tiques de pi roig (pinus sylvestris). A les muntanyes tamb\xc3\xa9 hi ha a\xc3\xaflladament roures i alzines. Actualment l'arbre dominant \xc3\xa9s el pi blanc. La vegetaci\xc3\xb3 al voltant de la riera canvia bastant amb la de la muntanya. Els roures i alzines dominen els voltants i tota classe d'arbres com el faig o lledoner._NEWLINE_A les puntes de les muntanyes hi sol haver arbustos i algun arbre, per\xc3\xb2 petit i recargolat a causa dels forts vents i la terra argilosa. Pel sotabosc trobem tota classe de matolls, sobretot el roman\xc3\xad, que \xc3\xa9s el predominant a la zona. A la tardor, s'hi troben tota classe de bolets. El que destaca m\xc3\xa9s \xc3\xa9s el pinetell, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 hi ha en abund\xc3\xa0ncia rovellons i llenegues.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nA la serra de Rubi\xc3\xb3, per damunt de la resta d'esp\xc3\xa8cies hi ha en abund\xc3\xa0ncia porcs senglars (com a tot Catalunya). La resta de mam\xc3\xadfers existents a la serra s\xc3\xb3n el conill de bosc, la llebre europea, la guineu, el teix\xc3\xb3, l'esquirol, el cabirol, el vis\xc3\xb3 americ\xc3\xa0, a m\xc3\xa9s d'alguna cabra salvatge. Pel que fa a les aus, principalment s'hi troba el pardal, el rossinyol, la perdiu, el picot, etc. Tamb\xc3\xa9 hi ha rapinyaires, com ara el falc\xc3\xb3 pelegr\xc3\xad. A les riera de Ma\xc3\xa7ana els peixos s'hi van extingir fa m\xc3\xa9s de 50 anys.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima de la serra de Rubi\xc3\xb3 \xc3\xa9s un clima mediterrani continentalitzat. Les m\xc3\xadnimes i m\xc3\xa0ximes absolutes oscil\xc2\xb7len entre els -21,6\xc2\xb0C (hivern del 1985) i els 41,2\xc2\xb0C (estiu del 2015), per tant, es pot dir que a la serra hi ha una oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica elevada. Els hiverns s\xc3\xb3n molt freds, cada any hi neva i hi gla\xc3\xa7a. La boira, provinent de l'altipl\xc3\xa0 Central, \xc3\xa9s present a la serra al principi de l'hivern. La primavera i la tardor s\xc3\xb3n les estacions m\xc3\xa9s plujoses, i sovint s\xc3\xb3n for\xc3\xa7a fresques. Els estius s\xc3\xb3n for\xc3\xa7a calorosos, tot i que a la nit la baixada de les temperatures tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s for\xc3\xa7a notable. Les temperatures van 25 i 35\xc2\xa0\xc2\xb0C durant el dia i entre 15 i 25 a la nit.    _NEWLINE_Les nevades m\xc3\xa9s destacades i abundants a la serra d'aquest segle\xc2\xa0xxi han sigut els anys 2001, 2005, 2010 i 2015, aquesta \xc3\xbaltima, en que a les valls (600-700m) s'hi van acumular 16 cm i a la C\xc3\xb2pia de Palomes (837m), n'hi van caure 18.\n_START_SECTION_\nSepulcres megal\xc3\xadtics\n_START_PARAGRAPH_\nA la serra de Rubi\xc3\xb3 podem trobar-hi dues restes arqueol\xc3\xb2giques molt importants: el dolmen dels Tres Reis i el sepulcre de les Maioles.\n_START_SECTION_\nLa Pujada de les Maioles\n_START_PARAGRAPH_\nCada any, al mes de setembre, el Moto Club Igualada organitza una carrera de muntanya anomenada La Pujada a les Maioles, a la carretera de Les Maioles (BV-1031), que travessa la serra de Rubi\xc3\xb3 de sud a nord. _NEWLINE_Aquesta \xc3\xa9s una de les pujades de muntanya m\xc3\xa9s carism\xc3\xa0tiques que es disputen a Catalunya. Es tracta de cotxes amb el motor revolucionat que pugen la carretera des d'Igualada, tot enfilant-se per les crestes i muntanyes de la Serra de Rubi\xc3\xb3. La cursa acaba a dalt la serra, al parc e\xc3\xb2lic. _NEWLINE_La cursa est\xc3\xa0 dividida en tres rondes d'un 20 cotxes aproximadament. No sempre es fa al mateix cap de setmana, i alguna vegada s'ha agut de suspendre a causa de la pluja. _NEWLINE_El guanyador de l'\xc3\xbaltima competici\xc3\xb3 \xc3\xa9s en Sergi Panyella, de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nAfectaci\xc3\xb3 per incendis\n_START_PARAGRAPH_\nEl 5 de juliol de 1986 un gran incendi, sovint anomenat Incendi de les Maioles, va afectar el 85% dels boscos de la serra de Rubi\xc3\xb3. La recuperaci\xc3\xb3 natural dels boscos ha provocat alguns canvis. El pi blanc s'ha imposat totalment en la majoria d'\xc3\xa0rees forestals i ha redu\xc3\xaft les pinedes de pinassa, que abans d'aquest incendi era majorit\xc3\xa0ria a les obagues i en indrets humits. No obstant, al fons de les valls la vegetaci\xc3\xb3 natural de roures, alzines, i altres arbres caducifolis s'ha recuperat molt b\xc3\xa9. Arreu on no s'hi va tornar a instal\xc2\xb7lar el bosc ara hi domina la brolla on hi destaca la botja, el roman\xc3\xad, el bruc, la farigola, etc."