b'\n_START_ARTICLE_\nCastell de Gebut\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'actualitat queden pocs vestigis del castell sarra\xc3\xad, les ru\xc3\xafnes del qual s\xc3\xb3n situades al cim d\'un tur\xc3\xb3 que s\'al\xc3\xa7a uns 300m, al nord-est del tossal d\'on hi ha el poblat ib\xc3\xa8ric de Gebut. Resta a mig cam\xc3\xad dels pobles de Soses i Aitona. El poble s\'estenia entre el castell i les terrasses fluvials, al l\xc3\xadmit de les quals segurament devia c\xc3\xb3rrer, ja en \xc3\xa8poca andalusina, una s\xc3\xa9quia._NEWLINE_Aquestes ru\xc3\xafnes s\xc3\xb3n fragments dels murs d\'un hisn (castell) andalus\xc3\xad de planta trapezo\xc3\xafdal. Estan determinades pel contorn de l\'aflorament roc\xc3\xb3s sobre el que s\'assenta. Els seus murs estan fets de grans carreus de pedra sorrenca, irregulars i sense elaborar. Al seu interior hi ha restes de diverses possibles sitges. Tamb\xc3\xa9 trobem torres cantoneres i altres interm\xc3\xa8dies als costats m\xc3\xa9s llargs del trapezi. Al sud-est d\'aquesta fortificaci\xc3\xb3 hi ha restes de murs de diversos habitatges. Uns 50m. m\xc3\xa9s avall, al nivell de la carretera actual, una excavaci\xc3\xb3 va permetre descobrir les restes diverses construccions. Una d\'elles ha estat interpretada com una esgl\xc3\xa9sia; prop seu hi havia una important necr\xc3\xb2poli. Una altra de les restes es pensa que fou una mesquita. Moltes de les restes han estat colgades o destru\xc3\xafdes al construir la carretera actual._NEWLINE_Per les caracter\xc3\xadstiques constructives de la fortificaci\xc3\xb3 es pensa que sorg\xc3\xad en consolidar-se la l\xc3\xadnia del Segre, amb posterioritat a la "refundaci\xc3\xb3" de Madia Larida, a les darreries del s. IX.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl Gebut constitueix un extens complex de jaciments que inclou assentaments de diverses \xc3\xa8poques. A la zona s\'hi ha documentat jaciments des del bronze final fins a un poblat ib\xc3\xa8ric (probablement del segle VI al III aC) que va excavar l\'any 1942 Tarrag\xc3\xb3 Pleyan. Hi ha refer\xc3\xa8ncies, tamb\xc3\xa9, d\'un assentament rom\xc3\xa0, les restes del castell \xc3\xa0rab i evid\xc3\xa8ncies d\'ocupaci\xc3\xb3 durant l\'\xc3\xa8poca medieval._NEWLINE_Gebut fou un dels castells isl\xc3\xa0mics del segle XI, dins la Taifa sarra\xc3\xafna de Lleida, que el 1119, abans de la conquesta del sector, fou infeudat per Ramon Berenguer III a Guillem (Dalmau) de Cervera, i que el 1220 fou cedit en el conegut pacte per Avifelel al comte de Barcelona. Fou conquerit per Ermengol VI d\'Urgell d\'acord amb el comte de Barcelona vers el 1149._NEWLINE_Al segle XIII el domini sobre el castell i la poblaci\xc3\xb3 pass\xc3\xa0 a la fam\xc3\xadlia dels Montcada. Cap a la fi de segle Gebut i Utxesa van estar temporalment en mans del monestir de Santes Creus, a causa de certs deutes contrets pels Montcada. L\'any 1304 Guillem de Montcada va fer una permuta amb Berenguer de Cardona, comanador del Temple. L\'any 1317 els monjos templers foren substitu\xc3\xafts per un administrador reial, cosa que provoc\xc3\xa0 greus conflictes amb els musulmans de l\'indret, que temps despr\xc3\xa9s es traslladaren del vilatge andalus\xc3\xad situat dalt del tur\xc3\xb3 cap a l\'espai pla que vorejava l\'antic cam\xc3\xad que des de Lleida portava a Escarp i Massalcoreig (poblat conegut com les cases de Gebut). A partir del fogatjament del 1358 el lloc de Gebut consta com a senyoria de l\'ordre dels hospitalers i el lloc figura dins la comanda hospitalera de Torres de Segre._NEWLINE_Durant la Guerra contra Joan II el deganat de Lleida hi conservava drets que motivaren l\'enfrontament abans descrit amb Mateu de Montcada, el qual s\'apoder\xc3\xa0 del lloc. _NEWLINE_El castell era ja enderrocat el 1660, quan el gran prior hospitaler, membre de la comanda de Torres de Segre, visit\xc3\xa0 el lloc. El 1752, la comanda de Torres de Segre seguia comptant Gebut entre els seus membres, encara que ja no existia ni el castell ni el poble.'