b'\n_START_ARTICLE_\nMuntanyes de Tivissa-Vandell\xc3\xb2s\n_START_SECTION_\nParticularitats\n_START_PARAGRAPH_\nL\'elevaci\xc3\xb3 m\xc3\xa0xima \xc3\xa9s de 728\xc2\xa0metres al Moll\xc3\xb3 Puntaire; altres cims importants s\xc3\xb3n el Tossal de l\'Alzina i la Mola de Genessies. S\xc3\xb3n unes muntanyes seques, esquerpes i gaireb\xc3\xa9 despoblades._NEWLINE_El conjunt pertany a la Serralada Prelitoral, tot i que la serra de la Mar, les Moles del Taix i los Dedalts es troben a la mateixa l\xc3\xadnia de costa._NEWLINE_A la zona del litoral les muntanyes estan travessades per moltes torres d\'alta tensi\xc3\xb3 que transporten de l\'electricitat de les dues centrals nuclears de Vandell\xc3\xb2s I i d\'una central t\xc3\xa8rmica ve\xc3\xafna que es troben entre el sistema de serralades i el litoral.\n_START_SECTION_\nExtensi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que \xc3\xa9s geogr\xc3\xa0ficament for\xc3\xa7a compacte i definit, no hi ha un nom consuetudinari per aquest mass\xc3\xads muntany\xc3\xb3s. El nom "Muntanyes de Tivissa-Vandell\xc3\xb2s" \xc3\xa9s relativament recent i no correspon a cap denominaci\xc3\xb3 tradicional._NEWLINE_Aquest nom es refereix\xc2\xa0al fet que la majoria de les muntanyes del conjunt estan situades dins dels l\xc3\xadmits dels termes municipals de Tivissa i Vandell\xc3\xb2s i l\'Hospitalet de l\'Infant a les comarques del Baix Camp i la Ribera d\'Ebre._NEWLINE_El l\xc3\xadmit septentrional de les Muntanyes de Tivissa-Vandell\xc3\xb2s ve marcat aproximadament per la carretera C-44 de l\'Hospitalet de l\'Infant a M\xc3\xb3ra d\'Ebre. Tot i aix\xc3\xad hi ha una clara continu\xc3\xaftat orogr\xc3\xa0fica vers el nord a l\'altura del Coll de Fatxes, mitjan\xc3\xa7ant la mateixa Serra del Coll de Fatxes que enlla\xc3\xa7a amb la Serra del Montalt i altres serralades situades m\xc3\xa9s al nord._NEWLINE_Al vessant oriental, al peu de la serra de los Dedalts entre aquesta i les Rojales es troba el coll de Balaguer. Per aquest passen les vies de comunicaci\xc3\xb3 (2 autopistes, una carretera i una via doble de ferrocarril) que enllacen Tarragona amb Val\xc3\xa8ncia. Hi ha una \xc3\xa0rea de servei de l\'Autopista del Mediterrani al peu de l\'extrem nord-est de les muntanyes. El coll de Balaguer \xc3\xa9s important geogr\xc3\xa0ficament, car \xc3\xa9s la l\xc3\xadnia divis\xc3\xb2ria natural entre el Camp de Tarragona i les Terres de l\'Ebre.\n_START_SECTION_\nMedi f\xc3\xadsic\n_START_PARAGRAPH_\nLes dues unitats que el constitueixen, tot i que a\xc3\xafllades geogr\xc3\xa0ficament, formen part d\xe2\x80\x99un mateix conjunt\xc2\xa0i comparteixen moltes de les seves caracter\xc3\xadstiques. Amb prou feines sobrepassen els 700 m d\xe2\x80\x99altura als punts m\xc3\xa9s alts i representen la continuaci\xc3\xb3 cap a l\xe2\x80\x99occident del nucli de Llaberia-Colldejou.L\xe2\x80\x99Espai \xc3\xa9s una mostra dels relleus calcaris t\xc3\xadpics de les serres prelitorals meridionals, amb nombroses incisions i valls, i predomini d\xe2\x80\x99afloraments i parets rocoses.\n_START_SECTION_\nBiodiversitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa funci\xc3\xb3 principal dels espais naturals protegits de Catalunya \xc3\xa9s conservar mostres representatives de la fauna, la flora i els h\xc3\xa0bitats propis del territori, de manera que es puguin desenvolupar els processos ecol\xc3\xb2gics que donen lloc a la biodiversitat (l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mplia varietat d\xe2\x80\x99ecosistemes i \xc3\xa9ssers vius: animals, plantes, els seus h\xc3\xa0bitats i els seus gens)._NEWLINE_L\xe2\x80\x99Espai Natural de les Muntanyes de Tivissa - Vandell\xc3\xb2s presenta una vegetaci\xc3\xb3 dominada per les brolles i garrigues als vessants meridionals i pels alzinars a les obagues. La fauna, t\xc3\xadpicament mediterr\xc3\xa0nia, \xc3\xa9s remarcable per la pres\xc3\xa8ncia de nombroses esp\xc3\xa8cies mediterr\xc3\xa0nies meridionals, afavorides per la manca de mantell forestal.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3 i flora\n_START_PARAGRAPH_\nSituat en ple domini de l\xe2\x80\x99alzinar litoral amb marfull, la seva vegetaci\xc3\xb3 actual es caracteritza pel predomini de les formacions arbustives (brolles calc\xc3\xadcoles del Rosmarino-Ericion, de vegades amb un estrat de pi blanc) o herb\xc3\xa0cies (llistonars i fenassars del Thero-Brachypodion), aix\xc3\xad com diverses comunitats permanents d\xe2\x80\x99indrets especials (vegetaci\xc3\xb3 rup\xc3\xadcola, pradells de cingle, murtrers de barrancs).\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nEl que millor singularitza aquest Espai de la resta dels de la subunitat \xc3\xa9s el fet de conservar una bona representaci\xc3\xb3 de la fauna t\xc3\xadpicament mediterr\xc3\xa0nia de les serralades prelitorals.Cal subratllar el gran valor faun\xc3\xadstic de l\xe2\x80\x99Espai amb la pres\xc3\xa8ncia de nombrosos elements d\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s. Aquest \xc3\xa9s, per exemple, el l\xc3\xadmit septentrional per al lludri\xc3\xb3 ib\xc3\xa8ric (Chalcides bedriagai), exclusiu de Vandell\xc3\xb2s, i un dels l\xc3\xadmits nord-est per a l\xe2\x80\x99ofegabous (Pleurodeles waltl), que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s present al Montsi\xc3\xa0._NEWLINE_El medi, caracteritzat per la manca d\xe2\x80\x99un mantell forestal, \xc3\xa9s favorable a les esp\xc3\xa8cies d\xe2\x80\x99ocells meridionals vinculades a aquests ambients oberts. Cal esmentar la pres\xc3\xa8ncia de bones poblacions d\xe2\x80\x99elements com el c\xc3\xb2lit ros (Oenanthe hispanica), el c\xc3\xb2lit negre (Oenanthe leucura), l\xe2\x80\x99hortal\xc3\xa0 (Emberiza hortulana), el trobat (Anthus campestris), etc._NEWLINE_A l\xe2\x80\x99Espai hi ha poblaments importants de s\xc3\xadlvids, amb la pres\xc3\xa8ncia de cinc esp\xc3\xa8cies distintes de tallarols, entre les quals figuren el tallarol emmascarat (Sylvia hortensis) i el tallarol trencamates (Sylvia conspicillata). Tamb\xc3\xa9 cal esmentar l\xe2\x80\x99excel\xc2\xb7lent representaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99importants poblaments de rapinyaires, amb esp\xc3\xa8cies com l\xe2\x80\x99\xc3\xa0guila daurada (Aquila chrysaetos) a Tivissa, l\'\xc3\xa0guila cuabarrada (Hieraetus fasciatus), l\'\xc3\xa0guila marcenca (Circaetus gallicus), el xoriguer com\xc3\xba (Falco tinnunculus), etc. Les parts altes d\xe2\x80\x99aquestes muntanyes s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 una important \xc3\xa0rea d\xe2\x80\x99hivernada per a nombrosos ocells, com diverses esp\xc3\xa8cies pirinenques: pela-roques (Tichodroma muraria) i cercavores (Prunella collaris), que troben refugi als ambients rup\xc3\xadcoles i parets de l\xe2\x80\x99Espai._NEWLINE_D\xe2\x80\x99altres grups faun\xc3\xadstics, com els mam\xc3\xadfers i els r\xc3\xa8ptils, conserven una bona representaci\xc3\xb3 de llurs poblacions mediterr\xc3\xa0nies. L\xe2\x80\x99Espai constitueix una important \xc3\xa0rea de refugi per a les esp\xc3\xa8cies meridionals. La dificultat d\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s a molts dels indrets ha perm\xc3\xa8s conservar poblaments amb una bona densitat d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies com el teix\xc3\xb3, la guineu, el gat mesquer i la mostela, entre d\xe2\x80\x99altres._NEWLINE_Un altre dels valors faun\xc3\xadstics d\xe2\x80\x99aquest Espai \xc3\xa9s el de mostrar un poblament de cole\xc3\xb2pters t\xc3\xadpic del carst ib\xc3\xa8ric de la zona llevantina, amb la pres\xc3\xa8ncia de nombrosos endemismes (Antrocharidius catalaunicus, Antrocharidius velox).\n_START_SECTION_\nProtecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99Espai Natural Protegit de les Muntanyes de Tivissa-Vandell\xc3\xb2s va ser incorporat al PEIN pel Decret 328/1992, pel qual es va aprovar el PEIN.  Aquest Espai va ser declarat per primera vegada com a LIC el 1997 i com a Zona d\'especial protecci\xc3\xb3 per a les aus (ZEPA) el 2005; posteriorment va ser ampliat com a espai Natura 2000 mitjan\xc3\xa7ant l\xe2\x80\x99Acord del Govern 112/2006, de 5 de setembre, que va aprovar la xarxa Natura 2000 a Catalunya. Aix\xc3\xad mateix, mitjan\xc3\xa7ant el Pla especial se\'n va fer la delimitaci\xc3\xb3 definitiva. Aquest Pla complementa el r\xc3\xa8gim normatiu b\xc3\xa0sic de protecci\xc3\xb3 establert pel PEIN amb determinacions espec\xc3\xadfiques per a aquest Espai.'