b"\n_START_ARTICLE_\nRamaderia\n_START_PARAGRAPH_\nLa ramaderia \xc3\xa9s l'activitat humana consistent en la domesticaci\xc3\xb3 i explotaci\xc3\xb3 d'animals per obtenir-ne aliment, productes derivats (llana, cuir, etc.), o serveis (animals de tir, animals de bast, amb finalitats recreatives, animals per a laboratori, etc.). El conjunt d'animals aix\xc3\xad emprats s'anomena 'bestiar'. La ramaderia abasta el conjunt d'activitats relacionades amb la cria (\xc3\xa0mbit de la zoot\xc3\xa8cnia) i el comer\xc3\xa7 de bestiar (\xc3\xa0mbit de l'economia agr\xc3\xa0ria)._NEWLINE_Els responsables dels ramats en pastura s'anomenen 'pastors'.\n_START_SECTION_\nImport\xc3\xa0ncia mundial de la ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nEn el m\xc3\xb3n a partir del segle XXI, la ramaderia suposa un 40% del valor econ\xc3\xb2mic de l'activitat conjunta agr\xc3\xadcola i ramadera, aquest valor arriba al 50% en el m\xc3\xb3n desenvolupat econ\xc3\xb2micament.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de la ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nPer a les primeres fases de la hist\xc3\xb2ria de la ramaderia nom\xc3\xa9s es pot comptar amb les dades que proporciona l'arqueozoologia, ja que, evidentment, no es compta amb dades escrites. L'arqueozoologia t\xc3\xa9 entre les seves limitacions les que es desprenen de la formaci\xc3\xb3, o no, de f\xc3\xb2ssils (la tafonomia) i la possibilitat que el que es trobi actualment en \xc3\xa0mbits com les coves no sigui representatiu del que realment hi havia en el passat.\n_START_SECTION_\nLa prehist\xc3\xb2ria abans de la ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nLes darreres societats d'economia ca\xc3\xa7adora recol\xc2\xb7lectora visqueren en l'epipaleol\xc3\xadtic altrament dit mesol\xc3\xadtic. El final del Plistoc\xc3\xa8 es considera en 10.300 anys enrere, aix\xc3\xad queda marcat de la darrera glaciaci\xc3\xb3 i el canvi clim\xc3\xa0tic cap a la situaci\xc3\xb3 actual. Durant l'epipaleol\xc3\xadtic no hi ha veritable ramaderia, ja que no es produeixen de forma conscient canvis morfol\xc3\xb2gics en els animals que es consumien que als Pa\xc3\xafsos Catalans (del continent) eren b\xc3\xa0sicament el c\xc3\xa9rvol (Cervus elaphus), la cabra salvatge (Capra pyrenaica), conill de bosc i algunes esp\xc3\xa8cies de cargol com Capea nemoralis. La cacera de cavalls com Equus caballus i Equus tryduntinus havia disminu\xc3\xaft molt respecte al Paleol\xc3\xadtic, m\xc3\xa9s ocasionalment tamb\xc3\xa9 es ca\xc3\xa7aven altres animals com teixons i rarament (per exemple al nord del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0)l'\xc3\xb3s. A Mallorca l'antilop Myotragus balearicus era l'esp\xc3\xa8cie m\xc3\xa9s ca\xc3\xa7ada i m\xc3\xa9s tard seria, segons evid\xc3\xa8ncies arqueol\xc3\xb2giques, com a m\xc3\xadnim semidomesticada. El gos (domesticat 13.500 anys enrere al Pr\xc3\xb2xim Orient i 3.000 anys despr\xc3\xa9s a Europa) era en realitat l'\xc3\xbanic animal domesticat de l'epipaleol\xc3\xadtic per\xc3\xb2 amb una finalitat que no era la ramadera.\n_START_SECTION_\nEl neol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nSembla que agricultura i ramaderia es van adoptar simult\xc3\xa0niament, el que queda completament establert \xc3\xa9s que aix\xc3\xb2 passa a l'Orient Pr\xc3\xb2xim on ara hi ha els actuals estats de S\xc3\xadria, Israel i Iraq. Potser com a precedent a l'aut\xc3\xa8ntica domesticaci\xc3\xb3 hi va haver una cacera selectiva o un control de ramats silvestres. Els antecedents salvatges dels animals domesticats, anomenats agriotips, tots ells es troben en la zona de l'Orient Proper, des d'on les t\xc3\xa8cniques agroramaderes irradiaren a totes les altres zones. Si b\xc3\xa9 hi havia a Europa porcs (senglar) i bovins silvestres (auroc) les an\xc3\xa0lisis dels f\xc3\xb2ssils dels animals domesticats en demostren l'origen oriental. En el cas de les cabres europees que s\xc3\xb3n de diferent esp\xc3\xa8cie (Capra hircus i Capra Pyrenaica) que l'oriental (Capra aegagrus) i van \xc3\xa9sser aquestes \xc3\xbaltimes les que es van domesticar. En el cas de l'ovella dom\xc3\xa8stica nom\xc3\xa9s existeix en estat salvatge a l'orient, ja que el molt\xc3\xb3 silvestre de C\xc3\xb2rsega, Ovis musimon \xc3\xa9s una ovella dom\xc3\xa8stica asilvestrada durant el neol\xc3\xadtic._NEWLINE_En el neol\xc3\xadtic eren m\xc3\xa9s abundants els ramats d'ovelles i cabres que els de bovins i porcs tot i que la recerca arqueol\xc3\xb2gica apunta a una possible major antiguitat de la domesticaci\xc3\xb3 del porc respecte a la de l'ovella que tradicionalment es considerava m\xc3\xa9s antiga._NEWLINE_En l'elecci\xc3\xb3 dels animals que van ser domesticats era molt important la seva manejabilitat pels humans i que no competissin en l'alimentaci\xc3\xb3 humana, per aix\xc3\xb2 hi dominen els remugants sobre els monog\xc3\xa0strics com el porc.\n_START_SECTION_\nPa\xc3\xafsos Catalans\n_START_PARAGRAPH_\nEls Pa\xc3\xafsos Catalans s\xc3\xb3n un territori tradicionalment ramader. A m\xc3\xa9s del porc, cal esmentar altres animals que han definit la ramaderia i que perviuen avui. Els condicionants climatol\xc3\xb2gics i geogr\xc3\xa0fics intervenen decisivament en la ramaderia i la pagesia tradicionals i, per tant, en la constituci\xc3\xb3 de les races aut\xc3\xb2ctones._NEWLINE_Hi ha una gran tradici\xc3\xb3 quant a la cria d'aviram, especialment els pollastres, els galls i les gallines. Aporten no tan sols una carn de primera qualitat, sin\xc3\xb3 els ous. No \xc3\xa9s casual que, a m\xc3\xa9s de l'escudella, el dia de Nadal es mengi el pollastre \xe2\x80\x93o el cap\xc3\xb3, un pollastre capat\xe2\x80\x93 farcit com a segon plat mentre que en altres indrets aquest espai l'ocupa el xai._NEWLINE_Entre les varietats de pollastres, capons, galls i gallines aut\xc3\xb2ctones, destaquen el pollastre de pota blava del Prat de Llobregat (l'\xc3\xbanic amb Indicaci\xc3\xb3 Geogr\xc3\xa0fica Protegida), el gall del Pened\xc3\xa8s i el pollastre empordan\xc3\xa8s. Tamb\xc3\xa9 altres varietats que es crien respectant l'alimentaci\xc3\xb3 i el cicle vital de l'animal, com \xc3\xa9s el cas dels pollastres, capons i pulardes de pag\xc3\xa8s del Bergued\xc3\xa0, criats en espais amplis i alimentats amb blat de moro. A Val\xc3\xa8ncia, destaca la varietat aut\xc3\xb2ctona valenciana o xulilla. A les Balears, tant Mallorca i Menorca com Eivissa tenen una ra\xc3\xa7a aut\xc3\xb2ctona. Entre altres aus, cal destacar els \xc3\xa0necs del Pened\xc3\xa8s i els de Mallorca (\xc3\xa0nnera mallorquina) i l'oca empordanesa, per consumir-ne la carn i tamb\xc3\xa9 l'apreciat fetge gras. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s considerable la cria d'altres ocells tradicionalment salvatges com la guatlla, encara que el consum d'aquest tipus d'aviram sigui molt m\xc3\xa9s moderat._NEWLINE_El seg\xc3\xbcent animal quant a import\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s l'ovella. Herb\xc3\xadvor remugant ben adaptat al clima mediterrani, prov\xc3\xa9 probablement del mufl\xc3\xb3 salvatge de l'Orient Pr\xc3\xb2xim, animal que encara avui dia existeix i que presenta similituds. L'ovella forma part de la cultura ramadera i aliment\xc3\xa0ria en bona part del m\xc3\xb3n i t\xc3\xa9 un paper simb\xc3\xb2lic important en diferents cultures i religions. Als Pa\xc3\xafsos Catalans, aquesta import\xc3\xa0ncia t\xc3\xa9 caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies. S'ha de dir que el xai no \xc3\xa9s una menja di\xc3\xa0ria: no ho era en el passat ni ho \xc3\xa9s ara. \xc3\x89s una carn molt gustosa, greixosa i de preu elevat, m\xc3\xa9s adequada per a dies comptats que per a un consum constant. A casa nostra, el xai agrada petit, quan encara s'alimenta a base de la llet de la mare, fet a l'ast, a la brasa o b\xc3\xa9 al forn, a difer\xc3\xa8ncia d'altres indrets on \xc3\xa9s m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent de veure'l cuinat amb salses i d'edat m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ada. Per la diversitat de territoris en qu\xc3\xa8 tradicionalment habita, de races d'ovelles n'hi ha moltes i de ben diferenciades: si b\xc3\xa9 n'hi ha de molt apreciades per la carn, altres ho s\xc3\xb3n per la llet i altres per la llana. Als Pa\xc3\xafsos Catalans hi ha sis races aut\xc3\xb2ctones: la xisqueta, la ripollesa, la mallorquina, la menorquina, l'eivissenca i la roja mallorquina. Totes es crien per la carn, principalment, i menys per la llet, amb la qual es fan formatges de qualitat i en general artesanals. _NEWLINE_El tercer animal en import\xc3\xa0ncia seria la vaca \xe2\x80\x93i la vedella\xe2\x80\x93. Als Pa\xc3\xafsos Catalans, aquest animal no ha estat tradicionalment gaire present. M\xc3\xa9s habituat a zones humides i amb molta quantitat d'herba, en el sistema de ramaderia tradicional es concentra a les comarques pirinenques, i en canvi \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament inexistent a la resta del Principat. Aquesta concentraci\xc3\xb3 ha desenvolupat una s\xc3\xa8rie de races aut\xc3\xb2ctones catalanes presents als Pirineus: la pallaresa, que en l'actualitat es troba en proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3, la bruna (o bruneta, creuament entre la pallaresa i la bruna alpina) i l'alberesa (situada a l'Albera, entre l'Alt Empord\xc3\xa0 i el Rossell\xc3\xb3, de la qual hi ha pocs exemplars). Se'n consumeix la carn principalment a les zones properes i arriba puntualment a restaurants i mercats d'arreu. Amb la llet, es confeccionen formatges artesans. A les Balears, les races mallorquina i menorquina tenen una exist\xc3\xa8ncia mil\xc2\xb7len\xc3\xa0ria, per b\xc3\xa9 que avui dia es troben en constant perill de desapar\xc3\xa8ixer. La precarietat de races aut\xc3\xb2ctones es deu en gran part a la cria intensiva de vaca i vedella de races foranes, triades en funci\xc3\xb3 de la producci\xc3\xb3 de llet o de carn, en zones naturalment no adequades per a aquest animal. Aquest tipus d'explotacions en molts casos no est\xc3\xa0 relacionat amb la qualitat, malauradament._NEWLINE_La cabra domesticada, als Pa\xc3\xafsos Catalans, t\xc3\xa9 una pres\xc3\xa8ncia menys acusada, en la majoria dels casos testimonial i centrada en l'obtenci\xc3\xb3 de llet per a producci\xc3\xb3 de formatge artes\xc3\xa0. Es parla d'una ra\xc3\xa7a aut\xc3\xb2ctona catalana existent als Pirineus fins a mitjan segle XX, ja desapareguda. En l'actualitat, a Catalunya tan sols resisteix la cabra blanca de Rasquera com a representant aut\xc3\xb2ctona i es pastura a la zona interior del sud de Catalunya. A les Balears es mantenen la ra\xc3\xa7a mallorquina i la piti\xc3\xbcsa, mentre que a la resta de la Pen\xc3\xadnsula destaca la pres\xc3\xa8ncia de races com la murcianogranadina o la pirinenca (Arag\xc3\xb3), principalment utilitzades per la llet. En l'actualitat, en aquest i en la resta de casos tractats, sembla que hi ha un cert moviment de recuperaci\xc3\xb3 basat en l'inter\xc3\xa8s gastron\xc3\xb2mic per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 en un inter\xc3\xa8s cultural, hist\xc3\xb2ric i ecol\xc3\xb2gic que envolta aquestes races."