b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xadpies major\n_START_SECTION_\nAutenticitat\n_START_PARAGRAPH_\nL\'autoria de l\'H\xc3\xadpies major ha rom\xc3\xa0s llarg temps en disputa. Encara que algunes obres pr\xc3\xa8viament atribu\xc3\xafdes a Plat\xc3\xb3 finalment han sigut considerades com no aut\xc3\xa8ntiques, en esta obra l\'autoria no ha quedat encara fermament establerta, encara que el consens acad\xc3\xa8mic pareix inclinar-se a afavorir la seua autenticitat._NEWLINE_La discussi\xc3\xb3 es resumix aix\xc3\xad: (Sider, 1977) Dorothy Tarrant va ser la primera a defendre la seua falsedat. Els que es van oposar a ella en una s\xc3\xa8rie d\'articles van ser G. M. A. Grube i W. K. C. Guthrie, en A History of Greek Philosophy tamb\xc3\xa9 discutix sobre la seua autenticitat". Sider va escriure el 1992 que G. R. Ledger, en Re-counting Plat (Oxford 1989), va realitzar una an\xc3\xa0lisi del text per computadora i va considerar no concloentment: "Sospesant l\'evid\xc3\xa8ncia per a l\'autenticitat, esta \xc3\xa9s prou convincent". Ell va al fet que en altres obres recents, P. Woodruff (Plat: Hippias Major, Oxford 1982) tamb\xc3\xa9 discutix la seua autenticitat i data el document "al voltant de 390\xc2\xa0aC", mentre que C. H. Kahn (OSAP 3, 1985) \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica figura moderna que recolza la falsedat del di\xc3\xa0leg. Del material en l\xc3\xadnia, la Internet Encyclopaedia of Philosophy indica que: "D\'aquelles [obres de Plat\xc3\xb3] que enumerem com aut\xc3\xa8ntiques, en la part superior (en el grup d\'obres primerenques), nom\xc3\xa9s l\'H\xc3\xadpies Major de tant en tant continua sent mencionada com "no aut\xc3\xa8ntica". L\'evid\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s forta contra l\'autenticitat de l\'H\xc3\xadpies major \xc3\xa9s el fet que mai f\xc3\xb3ra mencionat en qualsevol de les fonts antigues".\n_START_SECTION_\nEl di\xc3\xa0leg: definir la bellesa\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'H\xc3\xadpies major, S\xc3\xb2crates i H\xc3\xadpies d\'Elidix intenten precisar i trobar una definici\xc3\xb3 de bellesa, per\xc3\xb2 estan destinats a fallar a causa de la seua falta d\'habilitat per a formular una resposta que comprenga el concepte complet. S\'ha dit que la problem\xc3\xa0tica filos\xc3\xb2fica que presentaria Plat\xc3\xb3 ac\xc3\xad, lluny de ser est\xc3\xa8tica, seria la de la definici\xc3\xb3._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, la concepci\xc3\xb3 grega de la bellesa diferix de l\'actual, ja que \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplia. En dir bellesa, els grecs es referien tamb\xc3\xa9 a la bellesa est\xc3\xa8tica, per\xc3\xb2 en molt major grau a principis com la bondat, la just\xc3\xadcia, la rectitud, etc.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xadpies es troba amb S\xc3\xb2crates\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xadpies d\'Elidix, les empreses del qual l\'han portat lluny d\'Atenes per un bon temps, arriba a la ciutat per fer una confer\xc3\xa8ncia en l\'escola de Pheidostratus en els seg\xc3\xbcents dies. Es troba amb S\xc3\xb2crates, que li pregunta per qu\xc3\xa8 un home tan important i savi com H\xc3\xadpies ha privat els atenesos de la seua pres\xc3\xa8ncia per tant de temps._NEWLINE_Llavors, el gran sofista explica que es deu al fet que en la seua ciutat natal, Elidix, eren necessaris els seus servicis, i se li han confiat diverses importants missions diplom\xc3\xa0tiques en diferents ciutats; notablement a Esparta. Aprofita els seus viatges pel m\xc3\xb3n grec per a educar un gran nombre de j\xc3\xb3vens i obtindre bones sumes de diners. Un exemple en va ser el poblet d\'Inycus, a Sic\xc3\xadlia, on els seus modestos pobladors van sacrificar bona part dels seus guanys per veure els seus fills educats.\n_START_SECTION_\nPodria l\'aplicaci\xc3\xb3 excessiva de la llei portar a la il\xc2\xb7legalitat?\n_START_PARAGRAPH_\nIr\xc3\xb2nicament, S\xc3\xb2crates assentix que tot aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s admirable. I si H\xc3\xadpies ha passat la major part del seu temps a Esparta, pregunta llavors, no hauria d\'estar on guanya m\xc3\xa9s? H\xc3\xadpies replica: ell no ha tocat un \xc3\xb2bol ac\xc3\xad. No va ser perqu\xc3\xa8 els espartans desitjaren la millor educaci\xc3\xb3 possible per als seus fills, i no perqu\xc3\xa8 no comprengueren el verdader valor d\'H\xc3\xadpies. L\'\xc3\xbanica ra\xc3\xb3 va ser que "no \xc3\xa9s costum heretada dels lacedemonis canviar les seues lleis o educar els seus fills en forma diferent de l\'habitual"._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, com S\xc3\xb2crates emfasitza, la llei est\xc3\xa0 feta precisament per a la utilitat i felicitat dels ciutadans, dues coses a qu\xc3\xa8 H\xc3\xadpies hauria pogut contribuir granment. Per estar massa aferrats a la llei i en rebutjar els servicis d\'H\xc3\xadpies, els espartans contradiuen l\'objecte de les seues pr\xc3\xb2pies lleis i, per tant, a\xc3\xa7\xc3\xb2 es podria considerar com una cosa il\xc2\xb7legal._NEWLINE_H\xc3\xadpies, adulat aix\xc3\xad convenientment, assentix a S\xc3\xb2crates. Est, llavors, li pregunta com, no obstant aix\xc3\xb2, va tindre tant d\'\xc3\xa8xit en esta severa ciutat de Lac\xc3\xb2nia. No va ser, respon H\xc3\xadpies, pels seus coneixements d\'aritm\xc3\xa8tica o d\'astronomia, sin\xc3\xb3 que "els plau sentir parlar de les genealogies dels herois i dels h\xc3\xb2mens, S\xc3\xb2crates, i de les fundacions de les ciutats en \xc3\xa8poques antigues i, en breu, sobre l\'antiguitat en general... [aquelles coses] bellament perseguides".\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb2crates revela el seu problema\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb2crates est\xc3\xa0 content que H\xc3\xadpies fa\xc3\xa7a reminisc\xc3\xa8ncia de les coses belles, perqu\xc3\xa8 est \xc3\xa9s el tema que li interessa. Mentre es critica la bellesa o la lletjor de part dels discursos, S\xc3\xb2crates reclama haver sigut assetjat recentment per un conegut seu, que el va reprovar per no con\xc3\xa9ixer realment la definici\xc3\xb3 de la bellesa._NEWLINE_De seguida proclama estar encantat perqu\xc3\xa8, finalment, alg\xc3\xba tan competent com H\xc3\xadpies podr\xc3\xa0 donar la seua opini\xc3\xb3 sobre la naturalesa de la bellesa. El gran sofista, adulat, no s\'oposa; i \xc3\xa9s agullonat per S\xc3\xb2crates, que li oferix la r\xc3\xa8plica en la discussi\xc3\xb3 per mitj\xc3\xa0 d\'assumir el paper de l\'"insolent" acusador, que no \xc3\xa9s un altre que el seu conegut dimoni. Est joc de rols per part de S\xc3\xb2crates s\'agrega a la naturalesa c\xc3\xb2mica del di\xc3\xa0leg, permetent-li que es mofe d\'H\xc3\xadpies d\'una manera que, en altres circumst\xc3\xa0ncies, no seria acceptable.\n_START_SECTION_\nPrimera definici\xc3\xb3: la bellesa \xc3\xa9s una bella jove\n_START_PARAGRAPH_\nPer primera resposta, H\xc3\xadpies ens mostra que no ent\xc3\xa9n res del que li demana el seu interlocutor: "Per a estar segurs, S\xc3\xb2crates, si he de dir la veritat, una bella jove \xc3\xa9s bella" (287e). S\xc3\xb2crates estima, amb la seua usual ironia, que esta \xc3\xa9s una resposta brillant. Per\xc3\xb2, no pot dir-se que una lira, un cavall o fins a una olla s\xc3\xb3n bells? Clar que la m\xc3\xa9s bella de les olles no t\xc3\xa9 comparaci\xc3\xb3 amb una bella dona, per\xc3\xb2, al seu torn, qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s la bellesa d\'una dama en comparaci\xc3\xb3 amb la d\'una dea?_NEWLINE_En breu, hi ha un infinit nombre de coses belles a m\xc3\xa9s de belles dones. En tot cas, esta no \xc3\xa9s realment la pregunta; no \xc3\xa9s una pregunta sobre saber quines coses s\xc3\xb3n belles i quines no, sin\xc3\xb3 de definir qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s all\xc3\xb2 que les fa belles.\n_START_SECTION_\nSegona definici\xc3\xb3: la bellesa \xc3\xa9s or\n_START_PARAGRAPH_\nLa segona resposta oferta per H\xc3\xadpies \xc3\xa9s la seg\xc3\xbcent: "A\xc3\xa7\xc3\xb2 que em preguntes, la bellesa, no \xc3\xa9s sin\xc3\xb3 l\'or... Perqu\xc3\xa8 tots ho sabem, crec, onsevol que s\'afija, fins i tot all\xc3\xb2 que parega lleig pareixer\xc3\xa0 bell si est\xc3\xa0 adornat amb or" (289e). Ac\xc3\xad H\xc3\xadpies ha reconegut que el bell \xc3\xa9s quelcom \xc3\xbanic que, aplicat a les coses, les fa belles, per\xc3\xb2 continua particularitzant la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 amb exemples concrets._NEWLINE_Sens dubte, respondr\xc3\xa0 S\xc3\xb2crates, per\xc3\xb2, qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el que fa aix\xc3\xad a la gran est\xc3\xa0tua d\'Atenea en el Parten\xc3\xb3? Esta obra mestra de F\xc3\xaddies est\xc3\xa0 feta de marfil i pedres precioses, no d\'or. I no obstant aix\xc3\xb2, l\'est\xc3\xa0tua \xc3\xa9s magn\xc3\xadfica._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, tant l\'or com qualsevol altre metall preci\xc3\xb3s nom\xc3\xa9s atorga bellesa si \xc3\xa9s usat correctament, o "convenientment". En el cas de l\'olla, per exemple, com es podria dir que una cullera de fusta o una d\'or ser\xc3\xa0 millor per a remenar, o quina d\'estes ser\xc3\xa0 la m\xc3\xa9s bella?\n_START_SECTION_\nTercera definici\xc3\xb3: la bellesa \xc3\xa9s ser ric i respectat\n_START_PARAGRAPH_\nEsta vegada, H\xc3\xadpies creu entendre: S\xc3\xb2crates vol saber quina cosa cap persona trobar\xc3\xa0 lletja._NEWLINE_Per\xc3\xb2, una vegada m\xc3\xa9s, la seua conclusi\xc3\xb3 \xc3\xa9s decebedora: "Dic, llavors, que per a tota persona i onsevol que estiga, el m\xc3\xa9s bell ser\xc3\xa0 ser ric, saludable, i honrat pels grecs, fins a arribar a vell, i despr\xc3\xa9s de donar un bell funeral per als seus pares, ser bellament i espl\xc3\xa8ndidament soterrat pels seus descendents" (291d-e)._NEWLINE_Continua tot seguit una escena molt c\xc3\xb2mica, en qu\xc3\xa8 S\xc3\xb2crates mostra la por de ser castigat amb una vareta pel seu ca\xc3\xa7ador si li contestara amb tal resposta. Si \xc3\xa9s bell, per exemple, donar les honres f\xc3\xbanebres als pares i rebre-les dels fills, llavors, \xc2\xbfper a qui dels dos, Aquil\xc2\xb7les o H\xc3\xa8rcules, haguera sigut bell per a estos herois, fills d\'immortals, soterrar els seus parents? Potser llavors no hi hauria bellesa en les seues vides, perqu\xc3\xa8 els seus descendents no els van soterrar? La bellesa en est sentit llavors s\'aplica a persones ordin\xc3\xa0ries, per\xc3\xb2 seria lletjor per a herois i d\xc3\xa9us. La definici\xc3\xb3, llavors, encara \xc3\xa9s incorrecta.\n_START_SECTION_\nPrimera definici\xc3\xb3: la bellesa \xc3\xa9s el que \xc3\xa9s apropiat\n_START_PARAGRAPH_\nCansat dels errors d\'H\xc3\xadpies, S\xc3\xb2crates oferix una definici\xc3\xb3 al seu torn, que ell diu que guardava del seu fam\xc3\xb3s contradictor: la bellesa \xc3\xa9s simplement el que \xc3\xa9s apropiat. _NEWLINE_Esta resposta satisf\xc3\xa0 H\xc3\xadpies. Per\xc3\xb2 \xc3\xa9s necessari un examen addicional: en primer lloc, \xc2\xbf\xc3\xa9s la conveni\xc3\xa8ncia el que fa les coses belles, o simplement les fa apar\xc3\xa8ixer com a belles? La segona hip\xc3\xb2tesi \xc3\xa9s temptadora: fins i tot una persona rid\xc3\xadcula, vestida amb roba bella, apareixer\xc3\xa0 m\xc3\xa9s bella. Per\xc3\xb2 interiorment continuar\xc3\xa0 sent rid\xc3\xadcula; aix\xc3\xad, el que \xc3\xa9s apropiat i el bell no \xc3\xa9s el mateix. \xc3\x89s m\xc3\xa9s, la bellesa estaria falsejant la realitat._NEWLINE_H\xc3\xadpies suggerix que la conveni\xc3\xa8ncia proporciona al mateix temps la realitat i l\'aspecte de la bellesa. Per\xc3\xb2 llavors, res podria ser menys segur; si tot fora aix\xc3\xad de simple, els ciutadans i els pol\xc3\xadtics no haurien de discutir m\xc3\xa9s per decidir quina acci\xc3\xb3 seria la m\xc3\xa9s bella.\n_START_SECTION_\nSegona definici\xc3\xb3: la bellesa \xc3\xa9s l\'\xc3\xbatil\n_START_PARAGRAPH_\nPer segona vegada, S\xc3\xb2crates proposa una soluci\xc3\xb3: si \xc3\xa9s bell, \xc3\xa9s \xc3\xbatil? Per\xc3\xb2, heus ac\xc3\xad que ixen a la superf\xc3\xadcie diversos problemes: \xc3\xa9s per mitj\xc3\xa0 del poder que els humans fan coses \xc3\xbatils. No obstant aix\xc3\xb2, com tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s ben sabut, el poder pot servir tant per al mal com per al b\xc3\xa9. Com no \xc3\xa9s desitjable qualificar les accions belles com a ro\xc3\xafnes, no es pot acceptar que el bell \xc3\xa9s l\'\xc3\xbatil, la qual cosa requerix que la definici\xc3\xb3 siga novament enfocada; la bellesa \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s la utilitat mentre \xc3\xa9s efica\xc3\xa7 per a la realitzaci\xc3\xb3 dels fins bons, o a aquells que s\xc3\xb3n "favorables" o "profitosos". Identificar el bell i el favorable condu\xc3\xafx a una paradoxa: at\xc3\xa8s que el bell seria la causa del b\xc3\xa9 i s\'est\xc3\xa0 tractant de dir que "el bell \xc3\xa9s el b\xc3\xa9" o "all\xc3\xb2 \xc3\xbatil al b\xc3\xa9", s\'estaria identificant la causa amb el seu efecte i concloent que la causa \xc3\xa9s origen de si mateixa. Des d\'ac\xc3\xad, han de concloure que "tampoc el bell \xc3\xa9s el bo, ni el bo \xc3\xa9s el bell" (297b); una asserci\xc3\xb3 que, no obstant aix\xc3\xb2, no els satisf\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nTercera definici\xc3\xb3: la bellesa \xc3\xa9s el plaer que ve de veure i sentir\n_START_PARAGRAPH_\nPer a concloure, S\xc3\xb2crates porta una definici\xc3\xb3 final; a primera vista molt sorprenent: "\xc2\xbf[i qu\xc3\xa8] si digu\xc3\xa9rem que el bell \xc3\xa9s el que ens fa sentir feli\xc3\xa7os?; no em referisc a tots els plaers, sin\xc3\xb3 al que ens d\xc3\xb3na felicitat per mitj\xc3\xa0 de l\'audici\xc3\xb3 i la vista."_NEWLINE_Esta hip\xc3\xb2tesi, si b\xc3\xa9 atractiva, segons S\xc3\xb2crates mateix cont\xc3\xa9 un defecte fonamental; que ignora la bellesa dels plaers m\xc3\xa9s nobles, referida a les ocupacions dels estudiosos o a l\'estudi de les lleis._NEWLINE_D\'altra banda, pareix cridaner que nom\xc3\xa9s els sentits de la vista i l\'o\xc3\xafda siguen considerats. \xc2\xbf\xc3\x89s un mode de sotmetre-la al sentit com\xc3\xba, en qu\xc3\xa8 el tacte, el gust i l\'olfacte s\xc3\xb3n d\'alguna manera m\xc3\xa9s vergonyosos i baixos que els altres sentits?_NEWLINE_Finalment, es diu que no perqu\xc3\xa8 el plaer vinga de veure o de sentir quelcom siga bell. S\xc3\xb2crates llan\xc3\xa7a una s\xc3\xa8rie de consideracions molt complexes: prenent parells d\'objectes, en la majoria dels casos en qu\xc3\xa8 el terme s\'aplique a ambd\xc3\xb3s objectes (A i B s\xc3\xb3n bells, A i B s\xc3\xb3n justos), poden tamb\xc3\xa9 aplicar-se a un objecte pres per separat (A \xc3\xa9s bell i B \xc3\xa9s bell). Per\xc3\xb2, en alguns casos rars, pot succeir que a\xc3\xa7\xc3\xb2 no siga el cas, not\xc3\xb2riament quan la suma de A i B forma un nombre parell i A i B, presos per separat, s\xc3\xb3n dos nombres imparells._NEWLINE_En el cas de la bellesa, \xc3\xa9s la primera categoria la que \xc3\xa9s apropiada, perqu\xc3\xa8 si un parell d\'objectes \xc3\xa9s bell, ens porta a raonar que ho s\xc3\xb3n cada un d\'ells. Per\xc3\xb2 apareix una nova paradoxa, ja que el bell, en una discreta definici\xc3\xb3, ha de correspondre a ambd\xc3\xb3s plaers de la vista i de l\'audici\xc3\xb3, presos juntament, i no pot pert\xc3\xa0nyer nom\xc3\xa9s a una d\'elles. Conseq\xc3\xbcentment, la definici\xc3\xb3 demostra ser err\xc3\xb2nia. _NEWLINE_Esgotat per les moltes subtileses que en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia i in\xc3\xbatilment han considerat, H\xc3\xadpies repr\xc3\xa9n S\xc3\xb2crates i li exigix que en comptes de "meres paraules i absurds" admeta que "el bell i digne d\'estimaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s ser capa\xc3\xa7 d\'oferir un discurs adequat i bell davant d\'un tribunal, o davant del Consell o qualsevol altra magistratura en qu\xc3\xa8 es produ\xc3\xafsca el debat, conv\xc3\xa9ncer i retirar-se portant no estes nimietats, sin\xc3\xb3 el major premi, la salvaci\xc3\xb3 d\'un mateix, la dels seus propis b\xc3\xa9ns i la dels amics."_NEWLINE_S\xc3\xb2crates, prenent-se una llic\xc3\xa8ncia, fingix sentir-se malament per la situaci\xc3\xb3, arraconada entre els atacs d\'H\xc3\xadpies i les del seu misteri\xc3\xb3s ca\xc3\xa7ador. Com a \xc3\xbanica certesa, amb sentit de l\'humor conclou que ara pot comprendre millor el vell proverbi grec "les coses belles s\xc3\xb3n dif\xc3\xadcils".\n_START_SECTION_\nImpacte literari i filos\xc3\xb2fic\n_START_PARAGRAPH_\nPot impactar o sorprendre el lector que la definici\xc3\xb3 que identifica el bell amb l\'\xc3\xbatil siga refutada en el di\xc3\xa0leg, ja que esta correspon molt b\xc3\xa9 amb la visi\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de S\xc3\xb2crates. Per\xc3\xb2, com succe\xc3\xafx en C\xc3\xa1rmides, L\xc3\xadsies i Eutifr\xc3\xb3, l\'H\xc3\xadpies major t\xc3\xa9 una virtut "anatr\xc3\xa8ptica" o autocensurable: el prop\xc3\xb2sit de l\'autor \xc3\xa9s revelar les falles de les opinions comunament asseverades, sense necess\xc3\xa0riament oferir una soluci\xc3\xb3, quelcom que s\'assumix per als posteriors textos._NEWLINE_En termes de desenrotllament filos\xc3\xb2fic, l\'H\xc3\xadpies major no \xc3\xa9s massa m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7at que els altres di\xc3\xa0legs primerencs. El concepte de "bo en i per si mateix", encara que nom\xc3\xa9s en forma obliqua, fa la seua primera aparici\xc3\xb3 en esta obra. No obstant aix\xc3\xb2, el pensament plat\xc3\xb2nic encara no est\xc3\xa0 desenrotllat completament: no hi ha, per exemple, rastres de la idea de la "reminisc\xc3\xa8ncia" exposada en el Men\xc3\xb3 i el Fedre, en qu\xc3\xa8 les \xc3\xa0nimes adquirixen el coneixement del concepte de "bellesa" i de "bondat" en el transcurs del seu marxa cap al m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0._NEWLINE_En el pla literari l\'H\xc3\xadpies major \xc3\xa9s molt notable. El di\xc3\xa0leg es pot llegir tant com un treball filos\xc3\xb2fic seri\xc3\xb3s, o com una com\xc3\xa8dia sat\xc3\xadrica lleugera amb dos actors. L\'ast\xc3\xbacia de S\xc3\xb2crates en refugiar-se sota l\'autoritat d\'un tercer sup\xc3\xb2sit protagonista per donar una penetrant cr\xc3\xadtica a H\xc3\xadpies, dota el di\xc3\xa0leg de gran humor i li d\xc3\xb3na molta vitalitat.'