b"\n_START_ARTICLE_\nMarian Diamond\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Glendale, Calif\xc3\xb2rnia filla de Montague Cleeves i Rosa Marian Wamphler Cleeves com el sis\xc3\xa8 i \xc3\xbaltim fill de la fam\xc3\xadlia. El seu pare era un metge angl\xc3\xa8s i la seva mare una mestra de llat\xc3\xad a l'Institut de Berkeley. Es va criar a La Crescenta. Va anar, igual que els seus germans, a l'escola propera de La Crescenta, a l'Institut Clark Junior, a l'Institut Glendale i, finalment, a la\xc2\xa0Glendale Community College, abans d'anar a la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, Berkeley.\n_START_SECTION_\nCarrera\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de graduar-se l'any 1948, va passar un estiu a la Universitat d'Oslo, Noruega, abans de tornar a Berkeley per a finalitzar els seus estudis de postgrau, essent la primera estudiant de postgrau dona del departament d'anatomia.  La seva tesi doctoral va ser \xc2\xabInterrelacions Funcionals de l'Hipot\xc3\xa0lem i la Neurohip\xc3\xb2fisi\xc2\xbb, publicada el 1953._NEWLINE_Mentre preparava el seu doctorat va comen\xc3\xa7ar a ensenyar, esdevenint aquesta una passi\xc3\xb3 que li va durar tota la, i va continuar fins ben entrada la vuitantena. Es va doctorar en anatomia humana.Despr\xc3\xa9s de treballar com a ajudant de recerca a la Universitat Harvard entre 1952\xe2\x80\x9353, va esdevenir la primera dona professora de ci\xc3\xa8ncies a la Cornell Universitat de 1955 a 1958, on va ensenyar biologia humana i anatomia comparativa. Va retornar a la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, Berkeley l'any 1960 per a fer-hi de professora. Es va afegir a un projecte de recerca que estaven fent els psic\xc3\xb2legs David Krech, Mark Rosenzweig, i el qu\xc3\xadmic Edward Bennett, com a neuroanatomista. _NEWLINE_L'any 1964, Diamond ja tenia les dades i la primera evid\xc3\xa8ncia real en les mides anat\xc3\xb2miques que \xc2\xabmostren la plasticitat de l'anatomia del c\xc3\xb2rtex cerebral dels mam\xc3\xadfers\xc2\xbb. Aquests resultats expectaculars v\xc3\xa0ren fer que es prest\xc3\xa9s atenci\xc3\xb3\xc2\xa0 a la plasticitat de cervell i, com Diamond va escriure l'any 2009, \xc2\xabva obrir les portes als nostres experiments per continuar durant els pr\xc3\xb2xims 37 anys\xc2\xbb. _NEWLINE_La Universitat de Berkeley la va convidar a ser Professora Associada l'any 1965, fent-la m\xc3\xa9s endavant professora titular i, encara m\xc3\xa9s tard, Professor Em\xc3\xa8rita fins a la seva mort l'any 2017. L'any 1984, va tenir un nou i dif\xc3\xadcil repte, tot i que desitjat. Diamond i els seus associats v\xc3\xa0ren tenir el \xc2\xabprivilegi d'accedir a teixit suficient del cervell d'Albert Einstein\xc2\xbb per a fer la primera an\xc3\xa0lisi mai feta del seu cervell, de la qual varen publicar els resultats de la recerca. La publicaci\xc3\xb3 l'any 1985 de l'article \xc2\xabEn el Cervell d'un Cient\xc3\xadfic: Albert Einstein\xc2\xbb va crear certa controv\xc3\xa8rsia al m\xc3\xb3n acad\xc3\xa8mic sobre la funci\xc3\xb3 de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules glials. Tanmateix, tamb\xc3\xa9 va provocar una nova etapa d'inter\xc3\xa8s en la neur\xc3\xb2glia.\n_START_SECTION_\nVida personal\n_START_PARAGRAPH_\nEs va casar amb Richard Martin Diamond l'any 1950 amb qui va tenir quatre fills: Catherine Theresa (1953), Richard Cleeves (1955), Jeff Barja (1958), i Ann (1962). Es van divorciar l'any 1979, casant-se ella\xc2\xa0 despr\xc3\xa9s amb el professor Arnold Bernard Scheibel, l'any 1982.\n_START_SECTION_\nPel\xc2\xb7l\xc3\xadcula documental\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabLa meva hist\xc3\xb2ria d'amor amb el cervell: La Vida i la ci\xc3\xa8ncia de la Doctora Marian Diamond\xc2\xbb \xc3\xa9s un documental guardonat de l'any 2017 que relata la vida de Diamond  com a dona pionera de ci\xc3\xa8ncia, la seva curiositat i la seva passi\xc3\xb3 pel cervell hum\xc3\xa0, aix\xc3\xad com la seva recerca i amor per l'ensenyan\xc3\xa7a.. Va rebre el Kavli-Or de Periodisme de Ci\xc3\xa8ncia d'AAAS Premi per millor dins-documental de ci\xc3\xa8ncia de la profunditat de 2017."