b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Lloren\xc3\xa7 de Montgai\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'un edifici a\xc3\xafllat, una esgl\xc3\xa9sia orientada d'est a oest, de planta rectangular amb una nau central i capelles laterals a banda i banda, sagristia i un campanar de base quadrada a l'esquerra de la fa\xc3\xa7ana principal, la qual s'encara a llevant i afronta amb la pla\xc3\xa7a de l'Esgl\xc3\xa9sia (que consisteix en un petit eixamplament del carrer Major a l'al\xc3\xa7ada d'aquest temple). La teulada \xc3\xa9s a doble vessant, amb el carener longitudinal i r\xc3\xa0fec disposat en tres nivells de teula i ma\xc3\xb3._NEWLINE_Els murs exteriors estan constru\xc3\xafts amb ma\xc3\xa7oneria de pedra i abundant morter de cal\xc3\xa7, arrebossada originalment amb morter excepte alguns segments que han estat refets amb ciment. Els angles de l'edifici estan fets amb carreus de pedra sorrenca rectangulars ben escairats i polits disposats en cadena cantonera._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal presenta l'\xc3\xbanic acc\xc3\xa9s en forma de portalada cl\xc3\xa0ssica, feta amb pedra sorrenca polida. La porta \xc3\xa9s d'arc de mig punt adovellat, flanquejada per pilastres llises que sostenen un fris, igualment mancat d'ornamentaci\xc3\xb3, i una cornisa motllurada. En els extrems d'aquesta cornisa cl\xc3\xa0ssica hi ha dos pinacles barrocs i en el centre es dre\xc3\xa7a una forn\xc3\xadcula d'arc de mig punt coronada per una cornisa en arc rebaixat. Dins aquesta forn\xc3\xadcula s'obre una finestra quadrada i a sobre un \xc3\xb2cul circular de les mateixes dimensions. Ambdues obertures il\xc2\xb7luminen el cor, elevat als peus de l'esgl\xc3\xa9sia. La part central de la fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s coronada pel r\xc3\xa0fec a dos vessants i de tres nivells de teula i ma\xc3\xb3._NEWLINE_A la banda esquerra d'aquesta fa\xc3\xa7ana es dre\xc3\xa7a el campanar, de planta quadrada, cadenes cantoneres de carreus polits per\xc3\xb2 no gaire regulars, i quatre ulls d'arc de punt rod\xc3\xb3 (dels quals, el que s'obre al nord es troba tapiat). La torre del campanar est\xc3\xa0 rematada amb una cornisa de pedra motllurada i, a sobre s'hi ha afegit un petit cos quadrat fet amb ma\xc3\xb3, m\xc3\xa9s estret que la torre original i que cont\xc3\xa9 ornaments en forma d'esfera de pedra a cada cantonada._NEWLINE_A les fa\xc3\xa7anes laterals s'observa que la meitat inferior de la seva al\xc3\xa7ada correspon a les capelles laterals i, a la meitat superior destaquen els tres contraforts que, alhora que subdivideixen els espais interiors dedicats a capelles, recolzen els murs de la nau central, amb dues obertures rectangulars a cada cara._NEWLINE_La nau central est\xc3\xa0 coberta amb una volta de can\xc3\xb3 de mig punt amb llunetes, quatre de les quals reben la llum de les obertures rectangulars abans mencionades. La cap\xc3\xa7alera, de base rectangular, se soluciona a la part superior amb una volta de quadrant d'esfera sostinguda sobre trompes esf\xc3\xa8riques. La dita volta est\xc3\xa0 ornamentada amb motllures de guix en forma de petxina._NEWLINE_L'interior es troba actualment totalment restaurat, amb acabats estucats i pintats de blanc. L'ornamentaci\xc3\xb3, tan de la zona del presbiteri i l'altar major com de les capelles laterals, \xc3\xa9s de regust barroquitzant per\xc3\xb2 de factura contempor\xc3\xa0nia.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'origen del poble de Sant Lloren\xc3\xa7 de Montgai, antigament anomenat Lloren\xc3\xa7 de Balaguer o de Montgai, cal remuntar-lo probablement a l'\xc3\xa8poca andalusina, a red\xc3\xb3s del hisn o fortificaci\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica de la serra de Sant Crist\xc3\xb2fol. El lloc i el seu castell romangueren en mans isl\xc3\xa0miques mentre les ve\xc3\xafnes Camarasa i Gerb ja havien estat conquerides pels cristians a finals del segle XI. No \xc3\xa9s fins a l'any 1115 que s'esmenta per primera vegada la vila de Lloren\xc3\xa7, ja com a lloc conquerit._NEWLINE_El castell continu\xc3\xa0 sent utilitzat fins al segle XIII i, juntament amb la vila, pertangu\xc3\xa9 al vescomtat d'\xc3\x80ger i el comtat d'Urgell fins que, el 1330, el rei Alfons el Benigne cre\xc3\xa0 el marquesat de Camarasa i Lloren\xc3\xa7 hi fou incorporat._NEWLINE_Els fogatjaments indiquen 9 focs a Lloren\xc3\xa7 el 1378 i nom\xc3\xa9s 5 el 1553. En l'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 es bast\xc3\xad l'esgl\xc3\xa9sia parroquial, al segle XVIII, les dades de poblaci\xc3\xb3 de fet indiquen un certa tend\xc3\xa8ncia a l'al\xc3\xa7a (el 1718 hi consten 43 habitants i el 1887 n'hi consten 63), que en podria haver motivat la construcci\xc3\xb3."