b"\n_START_ARTICLE_\nGal\xc3\xa0xia activa\n_START_PARAGRAPH_\nUn nucli de gal\xc3\xa0xia actiu (AGN per les sigles en angl\xc3\xa8s) \xc3\xa9s una regi\xc3\xb3 compacta al centre d'una gal\xc3\xa0xia que t\xc3\xa9 una lluminositat m\xc3\xa9s alta del normal en alguns o tots els espectres electromagn\xc3\xa8tics (en la longitud d'ona de r\xc3\xa0dio, infraroig, \xc3\xb2ptic, ultraviolat, raigs X i/o raigs gamma) Una gal\xc3\xa0xia que allotja un AGN s'anomena gal\xc3\xa0xia activa. La radiaci\xc3\xb3 provinent d'un nucli de gal\xc3\xa0xia actiu podria ser el resultat de l'acreci\xc3\xb3 en un forat negre supermassiu al centre de la gal\xc3\xa0xia hoste. Els nuclis de gal\xc3\xa0xia actius s\xc3\xb3n les fonts de radiaci\xc3\xb3 electromagn\xc3\xa8tica de m\xc3\xa9s persist\xc3\xa8ncia lluminosa de l'univers, i com a tal es poden usar com a mitj\xc3\xa0 per al descobriment d'objectes llunyans; la seva evoluci\xc3\xb3 com a funci\xc3\xb3 de temps c\xc3\xb2smic tamb\xc3\xa9 estableix limitacions en els models cosmol\xc3\xb2gics.\n_START_SECTION_\nModels de nuclis actius\n_START_PARAGRAPH_\nS'ha discutit durant molt de temps que els nuclis galactics actius estan propulsats per l'acreci\xc3\xb3 a forats negres massius (amb masses entre 10\xe2\x81\xb6 i 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb0 vegades la del Sol). Els nuclis de gal\xc3\xa0xia actius s\xc3\xb3n tan persistentment i extrema lluminosos com compactes; l'acreci\xc3\xb3 pot donar potencialment una conversi\xc3\xb3 eficient d'energia potencial i cin\xc3\xa8tica a radiaci\xc3\xb3, i un forat negre massiu t\xc3\xa9 una alta lluminositat d'Eddington, per tant podria proveir l'alta i persistent lluminositat observada. Els forats negres supermassius centrals es creu que existeixen al centre de totes les gal\xc3\xa0xies massives: la massa del forat negre concorda b\xc3\xa9 amb la velocitat de dispersi\xc3\xb3 o lluminositat del bulb de la gal\xc3\xa0xia. Encara que caracter\xc3\xadstiques similars a les de nuclis de gal\xc3\xa0xies actius es poden esperar all\xc3\xa0 on un subministrament de material per acreci\xc3\xb3 prov\xc3\xa9s de l'esfera d'influ\xc3\xa8ncia del forat negre central.\n_START_SECTION_\nDisc d'acreci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn el model est\xc3\xa0ndard de nucli gal\xc3\xa0ctic actiu, el material fred proper al forat negre central forma un disc d'acreci\xc3\xb3. L'espectre que s'espera d'un disc d'acreci\xc3\xb3 d'un forat negre supermassiu arriba al seu m\xc3\xa0xim en la longitud d'ona \xc3\xb2ptica-ultraviolada; a m\xc3\xa9s, una corona de material calent es forma per sobre del disc d'acreci\xc3\xb3 i pot causar un efecte Compton invers superior a l'energia dels raigs X. La radiaci\xc3\xb3 del disc d'acreci\xc3\xb3 excita els materials freds propers al forat negre i es produeix radiaci\xc3\xb3 via l\xc3\xadnies d'emissi\xc3\xb3. Una gran part de la producci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria dels nuclis gal\xc3\xa0ctics actius pot ser enfosquida pel gas o pols interestel\xc2\xb7lar propera al disc d'acreci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 alhora podria ser reradiada i tornar a emetre en altres longituds d'ona, en la seva majoria en forma d'infraroig.\n_START_SECTION_\nJets relativistes\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns discs d'acreci\xc3\xb3 produeixen jets, parells de surg\xc3\xa8ncies de mat\xc3\xa8ria extremadament r\xc3\xa0pida que emergeixen prop del disc (la direcci\xc3\xb3 del jet es pot determinar o pel moment angular de l'eix del disc o per l'eix de rotaci\xc3\xb3 del forat negre). Els mecanismes de producci\xc3\xb3 del jet i la seva composici\xc3\xb3 a petita escala no es coneixen actualment, ja que les observacions no poden distingir entre les variacions dels models te\xc3\xb2rics que existeixen. S\xc3\xb3n sobretot visibles en la longitud d'ona de r\xc3\xa0dio, on la interferometria de molt llarga base es pot usar per estudiar la radiaci\xc3\xb3 sincrotr\xc3\xb3 que emeten per sota de l'escala sub-parsec. No obstant aix\xc3\xb2, irr\xc3\xa0dien en totes les longituds d'ona des de r\xc3\xa0dio a raigs gamma via el sincrotr\xc3\xb3 i difusi\xc3\xb3 Compton inversa, i per tant els nuclis de gal\xc3\xa0xia actiu amb jets tenen un segona font potencial de radiaci\xc3\xb3 cont\xc3\xadnua.\n_START_SECTION_\nNuclis gal\xc3\xa0ctics actius radiactivament inefica\xc3\xa7os\n_START_PARAGRAPH_\nFinalment, \xc3\xa9s important tenir en compte que hi ha una categoria radiactivament inefica\xc3\xa7 de solucions a les equacions en l'acreci\xc3\xb3. La m\xc3\xa9s coneguda \xc3\xa9s l'acumulaci\xc3\xb3 dominada per un flux d'advecci\xc3\xb3 per\xc3\xb2 n'existeixen altres. En aquests tipus d'acreci\xc3\xb3, qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s important per als \xc3\xadndexs ben per sota del l\xc3\xadmit d'Eddington, la mat\xc3\xa8ria acretada no forma un disc prim i conseq\xc3\xbcentment no irradia l'energia que ha adquirit al moure's prop del forat negre. L'acreci\xc3\xb3 radiactivament ineficient s'ha usat per a explicar la manca d'una forta radiaci\xc3\xb3 de tipus nucli gal\xc3\xa0ctic actiu provinent de forats negres supermassius del centre de gal\xc3\xa0xies el\xc2\xb7l\xc3\xadptiques de c\xc3\xbamuls, on podr\xc3\xadem esperar uns \xc3\xadndexs alts d'acreci\xc3\xb3 i, les altes lluminositats corresponents. Els AGN radiactivament inefica\xc3\xa7os es podria esperar que presentessin una manca d'altres moltes caracter\xc3\xadstiques est\xc3\xa0ndards dels nuclis gal\xc3\xa0ctics actius amb un disc d'acreci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTipus de gal\xc3\xa0xies actives\n_START_PARAGRAPH_\nLes gal\xc3\xa0xies actives es poden dividir en dues classes anomenades r\xc3\xa0dio silencioses o r\xc3\xa0dio sorolloses. En els objectes r\xc3\xa0dio sorollosos les emissions de jets i l\xc3\xb2buls que produeixen dominen la lluminositat del nucli actiu de la gal\xc3\xa0xia, almenys en les longituds d'ona de r\xc3\xa0dio per\xc3\xb2 possiblement en altres sin\xc3\xb3 en totes. Els objectes r\xc3\xa0dio silenciosos s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s imples, ja que no existeix l'emissi\xc3\xb3 de jet o similars._NEWLINE_La terminologia dels nuclis de gal\xc3\xa0xia actius \xc3\xa9s sovint confusa, ja que les distincions entre els diferents tipus de nuclis de gal\xc3\xa0xia actiu algunes vegades reflecteixen difer\xc3\xa8ncies hist\xc3\xb2riques de com van ser descoberts els objectes o com van ser classificats inicialment, m\xc3\xa9s que en difer\xc3\xa8ncies f\xc3\xadsiques reals.\n_START_SECTION_\nUnificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls models unificats de nuclis gal\xc3\xa0ctics actius ajunten dos o m\xc3\xa9s classes d'objectes, basant-se en l'observaci\xc3\xb3 tradicional, proposant que s\xc3\xb3n realment un sol tipus d'objecte f\xc3\xadsic observat en diferents condicions. Els models actuals s\xc3\xb3n 'models unificats basats en l'orientaci\xc3\xb3', el que vol dir, que proposen que les difer\xc3\xa8ncies aparents entre els diferents tipus d'objecte sorgeixen simplement perqu\xc3\xa8 estan orientats de diferent manera a l'observador.\n_START_SECTION_\nUnificaci\xc3\xb3 dels objectes r\xc3\xa0dio silenciosos\n_START_PARAGRAPH_\nA baixes lluminositats, els objectes a unificar s\xc3\xb3n les gal\xc3\xa0xies de Seyfert. Els models unificats proposen que en Seyfert 1 l'observador t\xc3\xa9 una visi\xc3\xb3 directa sobre el nucli actiu. En Seyfert 2 s'observa a trav\xc3\xa9s d'una estructura que enfosquidora que impedeix la visi\xc3\xb3 directa de l'emissi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica, la regi\xc3\xb3 de l\xc3\xadnia ampla o l'emissi\xc3\xb3 suau de raigs X. La clau dels models d'acreci\xc3\xb3 depenent de l'orientaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s que els dos tipus d'objectes poden ser el mateix vistos des de diferents angles. Les imatges est\xc3\xa0ndards s\xc3\xb3n d'un tor de material enfosquidor al voltant del disc d'acreci\xc3\xb3. Pot ser prou gran com per enfosquir la regi\xc3\xb3 de l\xc3\xadnia d'emissi\xc3\xb3 ampla, per\xc3\xb2 no tan gran com per a enfosquir la regi\xc3\xb3 de l\xc3\xadnia d'emissi\xc3\xb3 estreta, la qual es pot veure en les dues classes d'objectes. Les gal\xc3\xa0xies Seyfert 2 es poden veure a trav\xc3\xa9s del tor. Fora del tor hi ha material que pot reflectir emissi\xc3\xb3 nuclear a la nostra l\xc3\xadnia de visi\xc3\xb3, permetent que puguem veure l'emissi\xc3\xb3 continua \xc3\xb2ptica i de raigs X, i en alguns casos, l\xc3\xadnies d'emissi\xc3\xb3 amples-- les quals estan altament polaritzades, mostrant que han estat escampades i provant que algunes Seyfert 2 realment contenen Seyfert 1 amagades. Les observacions en infraroig dels nuclis Seyfert 2 corroboren aquesta idea. _NEWLINE_A altes lluminositats, els qu\xc3\xa0sars prenen el lloc a les Seyfert 1, per\xc3\xb2, com abans s'ha mencionat, els corresponents 'quasar 2' ha estat dif\xc3\xadcils de trobar fins ara. Si no tenen el component reflector de les Seyfert 2 seran molt dif\xc3\xadcil de detectar a no ser a trav\xc3\xa9s de la seva emissi\xc3\xb3 forta de raigs X o la seva lluminositat de l\xc3\xadnia estreta.\n_START_SECTION_\nUnificaci\xc3\xb3 dels objectes r\xc3\xa0dio sorollosos\n_START_PARAGRAPH_\nHist\xc3\xb2ricament el treball en la unificaci\xc3\xb3 dels objectes r\xc3\xa0dio sorollosos s'ha concentrat en els qu\xc3\xa0sars r\xc3\xa0dio sorollosos d'alta lluminositat. Aquests es poden unificar amb les radiogal\xc3\xa0xies de l\xc3\xadnies estretes d'una manera an\xc3\xa0loga a les gal\xc3\xa0xies Seyfert 1/2 (per\xc3\xb2 sense la complicaci\xc3\xb3 del component reflector: les radiogal\xc3\xa0xies que emeten l\xc3\xadnies estretes no mostren emissions nuclears cont\xc3\xadnues o un flux de raigs X reflectit, encara que emeten ocasionalment l\xc3\xadnies amples polaritzades). Les estructures de r\xc3\xa0dio a gran escala d'aquests objectes aporten la prova que aquests models sobre l'orientaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n realment certs. Les proves elaborades per les observacions de raigs X sostenen la tesi d'unificaci\xc3\xb3: les radiogal\xc3\xa0xies mostren proves d'enfosquiment per un tor de mat\xc3\xa8ria mentre els qu\xc3\xa0sars no, encara que s'ha d'anar amb compte, ja que els objectes r\xc3\xa0dio sorollosos tenen tamb\xc3\xa9 un component relacionat amb els jets, \xc3\xa9s per tant necessari rec\xc3\xb3rrer a l'alta definici\xc3\xb3 para separar l'emissi\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica dels gasos calents a gran escala. Amb un petit angle en la l\xc3\xadnia de visi\xc3\xb3, domina el beaming relativista, i es pot observar un bl\xc3\xa0zar d'algun tipus._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, la poblaci\xc3\xb3 de radiogal\xc3\xa0xies es troba completament dominada pels objectes de baixa lluminositat i baixa excitaci\xc3\xb3. Aquests objectes no mostren l\xc3\xadnies d'emissi\xc3\xb3 nuclear forta---amples o estretes--- tenen una l\xc3\xadnia cont\xc3\xadnua en l'\xc3\xb2ptic el que semble completament relacionat amb els jets, i la seva emissi\xc3\xb3 de raigs X sembla tamb\xc3\xa9 provenir del jet. Aquests objectes no es poden unificar amb els qu\xc3\xa0sars, incl\xc3\xbas si inclouen algun objecte d'alta lluminositat quan s'observa l'emissi\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio, ja que el tor no pot mai amagar la regi\xc3\xb3 de l\xc3\xadnia d'emissi\xc3\xb3 estreta, i ja que els estudis de l'infraroig mostren que no tenen components nuclears amagats: de fet, no hi ha cap prova de tor en aquests objectes. Probablement, formen un tipus diferenciat en el qual nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s important l'emissi\xc3\xb3 relacionada amb jet. En angles petits a la l\xc3\xadnia de visi\xc3\xb3, apareixen com a objectes BL Lacertae.\n_START_SECTION_\nUtilitzaci\xc3\xb3 en cosmologia i evoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDurant molt de temps, les gal\xc3\xa0xies actives han aconseguit tots els r\xc3\xa8cords de despla\xc3\xa7ament cap al vermell, degut a la seva alta lluminositat (tant en l'espectre visual com en el de r\xc3\xa0dio): encara juguen un paper important en els estudis sobre les primeres etapes de l'univers, per\xc3\xb2 ara es reconeix que degut a la seva natura, els nuclis gal\xc3\xa0ctics actius donen una imatge molt esbiaxada de la t\xc3\xadpica gal\xc3\xa0xia amb despla\xc3\xa7ament cap al vermell. _NEWLINE_M\xc3\xa9s interessants s\xc3\xb3n els estudis de l'evoluci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 de nuclis gal\xc3\xa0ctics actius. La majoria dels tipus lluminosos de nuclis gal\xc3\xa0ctics actius (tant sorollosos com silenciosos) sembla haver estat molt m\xc3\xa9s nombrosos en l'univers primigeni. Aix\xc3\xb2 suggereix (1) que els forats negres supermassius es van formar abans i (2) que les condicions de formaci\xc3\xb3 de nuclis gal\xc3\xa0ctics actius lluminosos eren m\xc3\xa9s favorables en aquells temps-- per exemple, que hi havia una m\xc3\xa9s alta disponibilitat de gas fred a prop del centre de les gal\xc3\xa0xies del que hi ha ara. Aix\xc3\xb2 implica que molts objectes que abans eren qu\xc3\xa0sars lluminosos ara s\xc3\xb3n molt menys lluminosos, o no ho s\xc3\xb3n gens. L'evoluci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 dels nuclis de gal\xc3\xa0xia actius de baixa lluminositat est\xc3\xa0 molt menys ben limitada degut a la dificultat de detectar i observar aquests objectes amb alts despla\xc3\xa7aments cap al vermell."