b'\n_START_ARTICLE_\nIevgueni Xvarts\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nIevgueni Xvarts va n\xc3\xa9ixer a Kazan, R\xc3\xbassia, en la fam\xc3\xadlia d\'un metge rural. El seu pare era un jueu convers, la seva mare russa. A l\'edat de 7-8 anys, Ievgueni, batejat a l\'Esgl\xc3\xa9sia Ortodoxa, es considerava a si mateix unrus, la seva inf\xc3\xa0ncia va transc\xc3\xb3rrer amb una freq\xc3\xbcent mobilitat, associada a la feina del seu pare, m\xc3\xb2bils associades amb el servei del seu pare: Iekaterinodar, Dm\xc3\xadtrov, Akhtirski, Riazan i altres. La infantesa posterior i la seva joventut les va passar a Maikop._NEWLINE_El 1910 va estudiar dret a la Universitat de Moscou, on tamb\xc3\xa9 es va involucrar en el teatre i la poesia. Va ser reclutat a l\'ex\xc3\xa8rcit a finals del 1916 per servir al front. Despr\xc3\xa9s de la revoluci\xc3\xb3 bolxevic es va unir als blancs i va servir sota les ordres del general Korn\xc3\xadlov. Va patir lesions i neurosi de guerra durant la presa de Iekaterinodar en 1918, va perdre diverses dents i va adquirir una tremolor de les mans que l\'acompanyaria durant la resta de la seva vida._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del final de la Guerra Civil Russa, Xvarts va estudiar teatre a Rostov del Don. El 1921 es va traslladar amb el grup de teatre a Petrograd per involucrar-se amb els "Germans Serapion", un grup literari que inclo\xc3\xafa Iv\xc3\xa0nov, Z\xc3\xb3sxenko i Kaverin. El 1923 es va traslladar a Bakhmut i va comen\xc3\xa7ar a publicar versos sat\xc3\xadrics i cr\xc3\xadtiques al diari local. Amb Mikha\xc3\xafl Slonimski i Nikolai Ol\xc3\xa9inikov, va organitzar la revista liter\xc3\xa0ria \xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xb9 Zaboi (tradu\xc3\xafble com a "carnisseria", "massacre") el 1925.\n_START_SECTION_\nCarrera\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1924, Schwartz va tornar a Leningrad per esdevenir un empleat del Gossizdat, Comit\xc3\xa8 Estatal per a la Ind\xc3\xbastria Editorial, secci\xc3\xb3 literatura infantil, sota l\'administraci\xc3\xb3 de Samu\xc3\xafl Marxak. Es va convertir en un dels autors de les revistes infantils "Eri\xc3\xa7\xc3\xb3", en rus: \xd0\x81\xd0\xb6 Ioj i "Lluer", en rus: \xd0\xa7\xd0\xb8\xd0\xb6 Txij. Tamb\xc3\xa9 va escriure llibres per a nens, incloent "La hist\xc3\xb2ria de l\'antiga balalaica", en rus: \xd0\xa0\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb7 \xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xba\xd0\xb8 Rasskaz staroy balalayki (1924), "Les aventures de Xura i Marussi". en rus: \xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbb\xd1\x8e\xd1\x87\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\xa8\xd1\x83\xd1\x80\xd1\x8b \xd0\xb8 \xd0\x9c\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xb8 Prikliutx\xc3\xa9nia Xuri i Marussi (1937), "La noia estrangera", en rus: \xd0\xa7\xd1\x83\xd0\xb6\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xba\xd0\xb0 Txujaia devotxka (1937) i Nen de primer curs, en rus: \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0 Pervokl\xc3\xa0ssnitsa (1949). Durant aquest temps, tamb\xc3\xa9 va arribar a ser associat amb els membres del grup literari d\'avantguarda OBERIU._NEWLINE_El 1929 Ievgueni Xvarts va comen\xc3\xa7ar a col\xc2\xb7laborar amb Nikolai Ak\xc3\xadmov al Teatre de la Com\xc3\xa8dia de Leningrad, i va escriure obres de teatre contempor\xc3\xa0nies basades en els contes populars i de fades de Hans Christian Andersen. Entre ells \xc2\xabGoli Korol\xc2\xbb, en rus: \xd0\x93\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c, ("El rei nu", basat en l\'obra El vestit nou de l\'emperador) (1934), \xc2\xabKrasnaia Xapotxka\xc2\xbb, en rus: \xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x88\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xba\xd0\xb0 ("La Caputxeta Vermella") (1936), \xc2\xabZoluixka\xc2\xbb, en rus: \xd0\x97\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x83\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb0 ("La Ventafocs") (1938), \xc2\xabSnejnaia Koroleva\xc2\xbb, en rus: \xd0\xa1\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xb6\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb0 ("La reina de les neus", basat en l\'obra hom\xc3\xb2nima de Hans Christian Andersen) (1938),\xc2\xabTien\xc2\xbb, en rus: \xd0\xa2\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x8c ("L\'ombra", basat en l\'obra hom\xc3\xb2nima de Hans Christian Andersen) (1940),\xc2\xabDrakon\xc2\xbb, en rus: \xd0\x94\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd ("El drac", una original) (1944), i \xc2\xabObiknovennoie Txudo\xc2\xbb, en rus: \xd0\x9e\xd0\xb1\xd1\x8b\xd0\xba\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd1\x87\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xbe ("Un miracle ordinari") (1956).Al comen\xc3\xa7ament de la Gran Guerra Patri\xc3\xb2tica, Schwartz va escriure Sota els til\xc2\xb7lers de Berl\xc3\xadn, en rus: \xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4 \xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb8 \xd0\x91\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0 Pod lipami Berlina (1941) amb Z\xc3\xb3sxenko. Durant la guerra, va escriure Una nit, en rus: \xd0\x9e\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x8c Odna notx i  El pa\xc3\xads lluny\xc3\xa0, en rus: \xd0\x94\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb9 Daleki krai._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la guerra, Xvarts va escriure Un miracle ordinari i Hist\xc3\xb2ria d\'un soldat valent, en rus: \xd0\xa1\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb7\xd0\xba\xd0\xb0 \xd0\xbe \xd1\x85\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb1\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbc \xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb5 Skazka o khrabrom soldate. Les adaptacions de Xvarts de les obres La reina de les neus i L\'ombra van ser dutes al cinema com a pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules el 1966 i 1971. Tamb\xc3\xa9 va completar guions de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules per a La Ventafocs , Nen de primer curs, El Quixot i Un miracle ordinari. Va morir a Leningrad.'