b"\n_START_ARTICLE_\nCastev\xc3\xad\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'illot de Castev\xc3\xad d\xc3\xb3na nom tamb\xc3\xa9 a la seca que hi ha devora d'aquest: la seca de Castev\xc3\xad i tamb\xc3\xa9 la punta sud-oest de s'Espalmador rep el nom de l'illot: la punta de Castev\xc3\xad. A l'interior d'aquesta punta hi ha el bosc de Castev\xc3\xad i les solanes de Castev\xc3\xad. Existeixen tamb\xc3\xa9, prop de la punta de Castev\xc3\xad els esculls de Castev\xc3\xad. Vora d'aquests esculls existeixen unes roques submergides molt perilloses per a la navegaci\xc3\xb3 que reben el nom de ses Gorrinetes o es Gorrins de Castev\xc3\xad._NEWLINE_El pas entre Castev\xc3\xad i s'Espalmador per entrar a la badia de s'Alga on hi fondegen moltes embarcacions d'esbarjo durant els mesos d'estiu es recomana fer-la deixant la balisa a l'esquerra. \xc3\x89s a dir, per la banda sud de l'illot tot evitant el freu entre s'Espalmador i Castev\xc3\xad, ja que \xc3\xa9s un freu perill\xc3\xb3s per mor de les seques que hi ha i la pres\xc3\xa8ncia de ses Gorrinetes.\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom de Castev\xc3\xad apareix en la documentaci\xc3\xb3 escrita per primera vegada l'any 1721 sota el nom d'illeta de Castav\xc3\xad. En canvi dins del marc cartogr\xc3\xa0fic la variaci\xc3\xb3 del nom \xc3\xa9s major i en deixa const\xc3\xa0ncia ja des del segle XVI sota el nom de guastavj (Rubi\xc3\xa1n, 1579), I\xc2\xaa Gastavino (Garma, 1765), Isla de Gastavi (Coello, 1850) o I\xc2\xaa Gastabi (Comisi\xc3\xb3n Hidrogr\xc3\xa1fica, 1900)._NEWLINE_La seua etimologia \xc3\xa9s obscura i poc clara, ja que durant molt temps s'ha defensat la possibilitat que fos un antrop\xc3\xb2nim el que dava nom a l'illot. Concretament el llinatge del governador d'Eivissa durant els anys 1623 i 1637: en Joan de Castellv\xc3\xad a qui se li orden\xc3\xa0 la missi\xc3\xb3 de bastir l'illa de s'Espalmador amb una torreta per tal de poder guaitar i defensar la seua badia m\xc3\xa9s septentrional. Aix\xc3\xad i tot la pres\xc3\xa8ncia del mapa de Rubi\xc3\xa1n fa que aquesta teoria no pugui donar-se per v\xc3\xa0lida. Si una cosa caracteritza la zona \xc3\xa9s el perill que representa per a les embarcacions. D'aquesta manera el verb gastar (o la seua variant arcaica guastar) feta servir en el sentit de 'fer malb\xc3\xa9' podria donar un sentit parcial a l'etimologia del lloc.\n_START_SECTION_\nCultura popular\n_START_PARAGRAPH_\nL'etimologia o el d'on venen els noms \xc3\xa9s una cosa que ha intrigat a la societat des dels seus inicis i aix\xc3\xb2 ho corroboren les m\xc3\xbaltiples etimologies populars que surten de les diferents veus dels pobles. Aix\xc3\xad existia temps ha una llegenda entre els mariners de les Piti\xc3\xbcses que deia que les embarcacions formentereres, en ser que, de tornada cap a Formentera, ja arribaven a aquell illot significava que havien aconseguit passar es Freus sans i estalvis i era el moment en qu\xc3\xa8 treien el vi i davall del crit de festa de Gasta vi! festejaven la tornada tot bevent vi._NEWLINE_Les etimologies populars s\xc3\xb3n interessants a nivell de costumisme i folklore per\xc3\xb2 tenint en compte que al segle XVI se suposa que Formentera no tenia una poblaci\xc3\xb3 estable i que generalment aquestes etimologies s'allunyen de la tradici\xc3\xb3 del nom simplement per desconeixen\xc3\xa7a queda en un punt anecd\xc3\xb2tic d'un tema que encara \xc3\xa9s una inc\xc3\xb2gnita sense resoldre."