b"\n_START_ARTICLE_\nSant Feliu de Cadins\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s de notables dimensions, amb una llargada total de 42,5 metres, mentre que l'amplada de la nau \xc3\xa9s de 10 metres i la llargada del creuer \xc3\xa9s de 21,5 metres. T\xc3\xa9 planta de creu llatina, formada per una sola nau amb creuer i cap\xc3\xa7alera rectangular. La nau \xc3\xa9s coberta amb volta apuntada, mentre que el creuer i l'absis presenten volta de creueria._NEWLINE_La porta d'acc\xc3\xa9s principal est\xc3\xa0 localitzada al mur de migdia, adossada al costat del creuer. \xc3\x89s de doble arc de mig punt en gradaci\xc3\xb3 i adovellat, amb dues motllures que recorren l'intrad\xc3\xb3s. La resta del parament presenta cinc contraforts adossats amb petites finestres de mig punt adovellades i doble esqueixada, entremig. Aquests contraforts es repeteixen al parament de tramuntana. El mur de ponent presenta un allargat finestral d'arc de mig punt adovellat, amb una motllura semicircular amb impostes que recorre la seva part superior. Actualment l'obertura est\xc3\xa0 tapiada. Tant l'absis com els bra\xc3\xa7os del creuer presenten contraforts refor\xc3\xa7ant les cantonades i estretes finestres allargades d'arc apuntat i doble biaix. En tot l'edifici nom\xc3\xa9s hi ha dues obertures circulars a manera de rosetons, decorades amb una flor central. Una est\xc3\xa0 ubicada a l'extrem superior de la nau i l'altra forma part de la banda sud del creuer. Aquesta \xc3\xbaltima part de la construcci\xc3\xb3 presenta tres cossos adossats amb posterioritat, amb les cobertes de dues vessants. La construcci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bastida amb carreus de pedra ben desbastats, disposats en filades perfectament regulars._NEWLINE_A l'extrem de llevant de l'absis hi ha un altre edifici rectangular adossat. \xc3\x89s probable que aquestes estructures formin part del mas Sant Feliu, ja que responen a magatzems i espais destinats a \xc3\xbas agr\xc3\xadcola. De fet, el mateix temple tamb\xc3\xa9 ho est\xc3\xa0._NEWLINE_El conjunt \xc3\xa9s la mostra m\xc3\xa9s notable d'arquitectura cistercenca de la comarca, coet\xc3\xa0nia amb Santes Creus i Poblet.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'orde del Cister fou creat l'any 1098 encara que la casa mon\xc3\xa0stica femenina de Sant Feliu de Cadins, de la que solament es conserva l'esgl\xc3\xa9sia, \xc3\xa9s documentada per primera vegada l'any 1169 en una butlla papal d'Alexandre III, en la que convertia l'esgl\xc3\xa9sia ja existent en abadia i cap de l'antiga matriu de l'orde de Catalunya. En aquest mateix any, una part de la comunitat de Valldemaria (prop d'Hostalric) s'instal\xc2\xb7la a Cadins i el priorat de Valldemaria queda sota la direcci\xc3\xb3 de Cadins. D'aquesta manera el monestir de Cadins passa a ser el principal de l'orde._NEWLINE_A Sant Feliu de Cadins, el rei Carles II de N\xc3\xa0pols i la seva filla, Blanca d'Anjou, van passar una nit de finals d'octubre de l'any 1295. L'endem\xc3\xa0, Blanca s'havia de casar a Santa Maria de Vilabertran amb el rei Jaume el Just._NEWLINE_Les monges van abandonar Cadins l'any 1492, degut als continus atacs per part dels francesos. Les monges es traslladaren a Santa Susana del Mercadal a Girona i, m\xc3\xa9s endavant, l'any 1944, es traslladaren a Salt. Tot i abandonar Cadins, les monges varen mantenir el domini directe de tot el patrimoni que tenien a la zona: cases, terres, pastures, etc. a les poblacions de Cabanes, Llers, Pont de Molins, Vilamalla i Vilasacra, fins a la desamortitzaci\xc3\xb3 de 1836. Pel que fa al monestir, les depend\xc3\xa8ncies de l'abadia foren venudes el 1517, el cementiri resta sepultat sota les terres arrossegades per les cont\xc3\xadnues riuades i l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic vestigi que queda del conjunt. Actualment l'esgl\xc3\xa9sia serveix de paller al mas de Sant Feliu."