b"\n_START_ARTICLE_\nCua\xc3\xb1a\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha restes anteriors fins a l'\xc3\xa8poca castrenya, ara s\xc3\xad, aquests s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s bonics exemples d'aquesta arquitectura. D'aquesta manera tenim els castros de Cua\xc3\xb1a i Mougu\xc3\xadas, que han estat durant \xc3\xa8poques tot un s\xc3\xadmbol del m\xc3\xb3n castreny a Ast\xc3\xbaries.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana i moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEn la seva \xc3\x88poca Medieval, ens d\xc3\xb3na informaci\xc3\xb3 el monestir de Cartavio i el castell d'Aguilar i la seva vinculaci\xc3\xb3 a l'esgl\xc3\xa9sia d'Oviedo. El monestir de Cartavio posseeix inscripcions que daten del 970 que ens parlen de la donaci\xc3\xb3 d'aquest centre a la seu oventenca. Un altre monestir amb gran influ\xc3\xa8ncia va ser el de Corias ja des de la seva fundaci\xc3\xb3 que inclo\xc3\xafa donacions de propietats en aquesta zona. _NEWLINE_En els segles XII i XIII, les terres compreses entre el riu Eo i el Navia s\xc3\xb3n cedides al bisbe d'Oviedo per Alfons VII de Castella, pels continus problemes entre els prelats de Lugo i Oviedo, donant a canvi les terres que tenia el bisbe d'Oviedo en la zona de Lugo. _NEWLINE_La seva administraci\xc3\xb3 se centralitza en el segle XIII amb la creaci\xc3\xb3 de la pobla de Revoledo, en terres de l'actual concejo de Castropol. Aquesta zona \xc3\xa9s a la fi de l'edat mitjana un dels llocs amb major concentraci\xc3\xb3 de patrimoni del cabildo ovetenc. _NEWLINE_En el segle XVI, el municipi segueix sota el poder del cabildo ovetense, sent amb Felip II, i el decret de la desvinculaci\xc3\xb3n dels b\xc3\xa9ns eclesi\xc3\xa0stics el que va permetre la formaci\xc3\xb3 de l'ajuntament aut\xc3\xb2nom de Castropol.\n_START_SECTION_\nSegle XIX des d'ara\n_START_PARAGRAPH_\nEn el segle XIX, la guerra de la independ\xc3\xa8ncia va donar lloc al saqueig de Cua\xc3\xb1a i a diverses escaramuzas. Aquest segle tamb\xc3\xa9 portar\xc3\xa0 el progr\xc3\xa9s, aix\xc3\xad aquest concejo es dota d'ajuntament i casa consistorial, es constru\xc3\xafx el pont de ferro sobre el riu Navia, s'inaugura la via de comunicaci\xc3\xb3 entre Cua\xc3\xb1a i Navia. En el segle XX, cal destacar la construcci\xc3\xb3 de l'aer\xc3\xb2drom de Jarrio, durant la Guerra Civil espanyola i la construcci\xc3\xb3 del seu Hospital Comarcal, que d\xc3\xb3na servei a bona part de l'occident astur.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLes seves principals vies de comunicaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n: la carretera nacional de la costa i l'auton\xc3\xb2mica que va a Grandas de Salime. Est\xc3\xa0 a una dist\xc3\xa0ncia de la capital del Principat de 58 quil\xc3\xb2metres. T\xc3\xa9 una poblaci\xc3\xb3 de 3.495 habitants. Els seus nuclis m\xc3\xa9s importants per nombre d'habitants s\xc3\xb3n: El Esp\xc3\xadn, Cartavio, Cua\xc3\xb1a (capital del concejo), Lloza i Trelles. El seu relleu est\xc3\xa0 marcat per dues zones diferents, les terres baixes amb els seus forts penya-segats i les seves terres altes a l'interior, amb un complicat relleu format per les serres de Cuadram\xc3\xb3n i la Vara, les forests de Abredo i el de Cua\xc3\xb1a, tots ells de moderada altura. Les seves elevacions m\xc3\xa0ximes estan en el Pico Llebredo de 834 metres. Altres altures a destacar s\xc3\xb3n: el pic de l'\xc3\x80guila i l'alt del Moqueiro ambd\xc3\xb3s amb 756 metres i el pic Vidrosa de 641 metres. Les principals lleres fluvials s\xc3\xb3n: el riu Navia i dos dels seus afluents el Meiro i el Palmi\xc3\xb3n. La seva flora aut\xc3\xb2ctona ha sofert grans p\xc3\xa8rdues dominant cada vegada m\xc3\xa9s eucaliptus.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nCua\xc3\xb1a t\xc3\xa9 una poblaci\xc3\xb3 censada de 3.635 habitants. Aquest concejo ha sofert els efectes de l'emigraci\xc3\xb3 que ha conegut tota aquesta zona i que \xc3\xa9s freturosa d'una ocupaci\xc3\xb3 industrial suficient. Cua\xc3\xb1a s'ha beneficiat de la seva proximitat a Navia amb la qual complix les funcions d'\xc3\xa0rea residencial i d'expansi\xc3\xb3. La seva poblaci\xc3\xb3 actual \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s baixa que ha tingut des del segle XIX, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s a causa d'un declivi lent per\xc3\xb2 continu partint de 1950 on arrib\xc3\xa9s a la seva quota m\xc3\xa0xima de poblaci\xc3\xb3 amb 5.169 habitants. Referent al seu pir\xc3\xa0mide demogr\xc3\xa0fica \xc3\xa9s similar als concejos mar\xc3\xadtims de l'occident amb 1,09 persones majors per una jove, que \xc3\xa0dhuc sent greu, no ho \xc3\xa9s tant com en els concejos rurals de l'interior que solen duplicar les majors de seixanta a les joves. _NEWLINE_Cua\xc3\xb1a ha conegut l'emigraci\xc3\xb3 en fases diferents, en el primer ter\xc3\xa7 del segle XX, la seva emigraci\xc3\xb3 es va dirigir cap a Am\xc3\xa8rica, sent Cuba i Argentina els quals m\xc3\xa9s emigrants van rebre. En una segona fase a partir de mitjans del segle XX es dirigeixen cap a Europa, principalment Alemanya, Fran\xc3\xa7a, o Su\xc3\xafssa. La majoria s\xc3\xb3n joves del mitj\xc3\xa0 rural.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva economia antigament puixant basada en l'agricultura i la ramaderia, ha anat a poc a poc descendint, dedicant-se l'agricultura m\xc3\xa9s a l'autoconsum, i sent la ramaderia la seva activitat principal. No obstant aix\xc3\xb2, en aquest any el nombre major d'ocupacions est\xc3\xa0 en el sector de serveis, amb el 49,25%, mentre que el sector primari t\xc3\xa9 el 34,59% i l'industrial el 16,16%. Del seu activitat minera i de l'exist\xc3\xa8ncia d'alguna ferreria en la conca del Nero, no queden rastres o senyals."