b"\n_START_ARTICLE_\nRata llebre sud-africana\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa rata llebre sud-africana sembla un petit cangur (malgrat no estar relacionat) amb unes potes posteriors ben desenvolupades, que li permeten fer salts de m\xc3\xa9s de 2 metres. Aquesta esp\xc3\xa8cie pot a arribar a tenir una longitud de cap i cos d'entre 35 i 45 cent\xc3\xadmetres i un pes mig de 3 quilograms. La cua li afegeix entre 36 i 47 cent\xc3\xadmetres a la longitud total de l'animal. El color d'aquest mam\xc3\xadfer varia del marr\xc3\xb3 vermell\xc3\xb3s al gris p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid, amb l'extrem de la cua de color negre.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nS'alimenta de mat\xc3\xa8ria vegetal i, ocasionalment, d'insectes. Tenen 4 dits als peus, amb urpes que semblen petites pe\xc3\xbclles  i que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s amples que les de mans. Tenen un coll gruixut i musculat que suporta el seu cap curt. Tenen grans ulls i les seves orelles tenen un tragus que impedeix que els entri sorra quan estan excavant._NEWLINE_La rata llebre sud-africana es reprodueix durant tot l'any. Les femelles donen a llum una \xc3\xbanica cria uns tres cops l'any. A difer\xc3\xa8ncia d'altres rosegadors, que tenen cries cegues i sense p\xc3\xa8l, les cries d'aquesta esp\xc3\xa8cies neixen amb p\xc3\xa8l i s\xc3\xb3n actives poc despr\xc3\xa9s del seu naixement. No obstant aix\xc3\xb2, no s\xc3\xb3n deslletades i no abandonen el cau matern fins a assolir aproximadament la meitat del seu creixement. Aquest llarg per\xc3\xadode de cura dels pares ajuda a reduir els efectes d'una taxa de natalitat que, entre els rosegadors, \xc3\xa9s notablement baixa._NEWLINE_S\xc3\xb3n animals b\xc3\xa0sicament nocturns, malgrat que de vegades estan actius durant el dia. Durant el dia, viuen en t\xc3\xbanels excavats per ells mateixos. Bloquegen l'entrada del cau amb terra de l'interior del tunel. Els resulta m\xc3\xa9s senzill excavar durant l'estaci\xc3\xb3 de pluges, quan el terra \xc3\xa9s humit. Salten com un cangur sobre les potes del darrere, retirant-se al seu cau quan estan espantades. Una parella pot ocupar diferents caus en diferents dies. Tendeixen a fer 3 caus propers de forma circular. Aquests caus es troben generalment prop de l'arbre o arbust m\xc3\xa9s alt del seu territori, que s'est\xc3\xa9n entre 25 i 250 metres al voltant del seu cau. Durant les sequeres aquesta \xc3\xa0rea pot incrementar-se."