b'\n_START_ARTICLE_\nBernat Morgades i \xc3\x92dena\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNasqu\xc3\xa9 l\'any 1911 en el si d\'una fam\xc3\xadlia d\'una profunda religiositat. Procedents del poble de Montagut, els seus avantpassats feren d\'ermitans al santuari de la Sant\xc3\xadssima Trinitat. De jove ja manifest\xc3\xa0 la seva vocaci\xc3\xb3 religiosa i l\'any 1923 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 els estudis al convent de Sant Bartomeu, dels Pares Pa\xc3\xbcls. Acab\xc3\xa0 els estudis a Mallorca a la casa de la mateixa congregaci\xc3\xb3 religiosa. El dia 11 d\'abril de 1936 \xc3\xa9s ordenat sacerdot pel bisbe Manuel Irurita, els seus padrins foren Francisca Prats i Eduard Menacho (oftalm\xc3\xb2leg de Barcelona), propietaris de la Masia del Sim\xc3\xb3n de Les Masies at\xc3\xa8s que la seva fam\xc3\xadlia n\'eren els masovers. \xc3\x89s delatat i empresonat pel fet de ser religi\xc3\xb3s, junt amb el seu pare, en un vaixell-pres\xc3\xb3 davant de Tarragona. L\'any 1939 es reintegra a la vida religiosa dels Missioners Pa\xc3\xbcls com a professor al col\xc2\xb7legi de Bellpuig. El 1940 comen\xc3\xa7a la restauraci\xc3\xb3 de Poblet per l\'Orde del Cister. El Dissabte Sant del 1941 va entrar al Monestir de Poblet per fer-se\'n monjo (Fou la primera vocaci\xc3\xb3 del Monestir). El 8 de setembre de 1942 profess\xc3\xa0 com a monjo, essent els seus padrins Llu\xc3\xads Monreal Tejada i Francisca Prats, v\xc3\xaddua de Menacho. Va ser mestre de germans, prefecte d\'estudis, mestre de clergues, professor de sagrada escriptura, cronista del monestir, bibliotecari i arxiver. El 1946 va ser elegit sots-prior del Monestir fins al 1950. Al mateix any escriu la Guia de Poblet. En aquest per\xc3\xadode va restaurar la Germandat de Santa Maria de Poblet i en va ser l\'animador per dur a terme la reconstrucci\xc3\xb3 del monestir. Des del 1947 al 1950 va ser l\'impulsor de la revista "Poblet", de la mateixa Germandat. L\'any 1948 publica la Hist\xc3\xb2ria de Poblet. A finals del 1950 va ser proposat per ser abat del monestir, en substituci\xc3\xb3 del prior d\'aleshores, el pare Rosavini. En acabar l\'any, el Pare Mateu Quatember, el desterr\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a. Fou destinat als monestirs Cistercencs de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0, Senanque, Boquen i Lerins. Tamb\xc3\xa9 fa estada a l\'arxiu del Palau dels Papes d\'Aviny\xc3\xb3 i del Vatic\xc3\xa0. A Lerins \xc3\xa9 formadir de monjos i professor de filosofia i altres disciplines teol\xc3\xb2giques. La seva salut, fr\xc3\xa0gil des de la Guerra Civil, fa que emmalalteixi i l\'any 1963 torna a Poblet i mor el 10 de setembre del mateix any. Durant 13 anys d\'exili va treballar en una nova edici\xc3\xb3 de la "Hist\xc3\xb2ria de Poblet" que li havien demanat. L\'enllest\xc3\xad abans de morir per\xc3\xb2 mai va ser publicada. Tenia 52 anys, 27 de sacerdot i 21 de monjo.\n_START_SECTION_\nAficions\n_START_PARAGRAPH_\nA part d\'escriure, era un gran aficionat al dibuix i a la pintura. En la seva obra pict\xc3\xb2rica utilitzava t\xc3\xa8cniques com l\'aquarel\xc2\xb7la, carb\xc3\xb3 i a l\'oli.'