b'\n_START_ARTICLE_\nB\xc3\xa9 (filosofia)\n_START_PARAGRAPH_\nEl b\xc3\xa9 o bondat \xc3\xa9s la qualitat moral que porta al subjecte a actuar correctament, \xc3\xa9s una virtut i un objectiu vital si la persona vol obrar d\'acord amb la seva \xc3\xa8tica. Segons el corrent filos\xc3\xb2fic, el b\xc3\xa9 pot consistir en unes caracter\xc3\xadstiques o unes altres, per\xc3\xb2 totes les escoles estan d\'acord en uns manaments b\xc3\xa0sics (que per als defensors del jusnaturalisme constituirien un b\xc3\xa9 natural, anterior a qualsevol societat), com el respecte a la vida i intentar no ferir els altres, aix\xc3\xad com seguir els propis principis, apartar-se del vici, conrear l\'amor, ser conscient de la pr\xc3\xb2pia exist\xc3\xa8ncia i del valor de les pr\xc3\xb2pies decisions o evitar els excessos._NEWLINE_Aix\xc3\xad el b\xc3\xa9 pot ser ent\xc3\xa8s des d\'una posici\xc3\xb3 metaf\xc3\xadsica, donant al b\xc3\xa9 la categoria d\'entitat pr\xc3\xb2pia, o des d\'una posici\xc3\xb3 \xc3\xa8tica en el b\xc3\xa9 seria una caracter\xc3\xadstica puntual d\'algunes acciones humanes, tenint el jusnaturalisme, que considera que existeix un dret natural que mostra la difer\xc3\xa8ncia entre el B\xc3\xa9 i el Mal, a cavall de les dues posicions.\n_START_SECTION_\nMetaf\xc3\xadsica, \xc3\xa8tica i religi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen diverses concepcions a l\'hora de considerar qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el b\xc3\xa9:_NEWLINE_Hi ha una opci\xc3\xb3 que planteja l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un b\xc3\xa9 absolut (i, per tant d\'un mal absolut). Seria la concepci\xc3\xb3 metaf\xc3\xadsica del b\xc3\xa9 i del mal. Segons aquesta visi\xc3\xb3 el b\xc3\xa9 no \xc3\xa9s una caracter\xc3\xadstica de les accions humanes, sin\xc3\xb3 una entitat plena que lluita contra el mal. Les concepcions filos\xc3\xb2fiques relacionades amb la justificaci\xc3\xb3 de determinats postulats religiosos solen tenir aquesta visi\xc3\xb3, relacionant el b\xc3\xa9 amb D\xc3\xa9u (Agust\xc3\xad d\'Hipona, Tom\xc3\xa0s d\'Aquino). La concepci\xc3\xb3 d\'aquest b\xc3\xa9 filos\xc3\xb2fic est\xc3\xa0 relacionada aix\xc3\xad amb la moral proposada des de la religi\xc3\xb3._NEWLINE_Hi ha una opci\xc3\xb3, amb m\xc3\xbaltiples interpretacions, que planteja el b\xc3\xa9, no com una entitat, sin\xc3\xb3 com una s\xc3\xa8rie de caracter\xc3\xadstiques de les accions humanes que permeten qualificar-les de bones. Aquest \xc3\xa9s el b\xc3\xa9 de l\'\xc3\xa8tica.\n_START_SECTION_\nBona acci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTot i aix\xc3\xb2, no hi ha una visi\xc3\xb3 \xc3\xbanica sobre com qualificar una acci\xc3\xb3 de bona o dolenta, determinant aix\xc3\xad el concepte de b\xc3\xa9._NEWLINE_Les \xc3\xa8tiques teleol\xc3\xb2giques proposen que una acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s "bona" quan les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'aquesta acci\xc3\xb3 ho s\xc3\xb3n. Arist\xc3\xb2til considera que una acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bona quan proporciona felicitat, Epicur considera que una acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bona quan proporciona plaer, David Hume considera que una acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bona quan provoca sentiments d\'aprovaci\xc3\xb3 (emotivisme moral), o John Stuart Mill, com a m\xc3\xa0xim representant de l\'utilitarisme, considera que una acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bona quan proporciona el m\xc3\xa0xim benestar per al m\xc3\xa0xim nombre de persones. (principi d\'utilitat)._NEWLINE_Les \xc3\xa8tiques deontol\xc3\xb2giques proposen que una acci\xc3\xb3 \xc3\xa9s bona en funci\xc3\xb3 de l\'acci\xc3\xb3 mateixa i no de les seves conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies. Immanuel Kant ho planteja a trav\xc3\xa9s del seu imperatiu categ\xc3\xb2ric formulat en els seg\xc3\xbcents termes: "obra nom\xc3\xa9s segons aquella m\xc3\xa0xima que puguis voler que es converteixi, al mateix temps, en llei universal".'