b"\n_START_ARTICLE_\nJacinto Esteva Grewe\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa estudiar dos anys Filosofia i Lletres a Barcelona (1953-1954), a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Roma (1955), i cursos d'Arquitectura a Ginebra (1957-1960). Es va especialitzar en Urbanisme a La Sorbona de Par\xc3\xads (1961)._NEWLINE_El 1960 va dirigir un curtmetratge al costat de Paolo Brunatto, Notes sur l'\xc3\xa9migration. Espagne 1960. El 1962 va filmar altres dos curtmetratges Autour des salines i Picasso. Va debutar el 1966 amb el llargmetratge Lejos de los \xc3\xa1rboles. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula recorre algunes tradicions espanyoles relacionades amb el dolor i la mort i es va arribar a considerar per alguns cr\xc3\xadtics una actualitzaci\xc3\xb3 de Las Hurdes, tierra sin pan de Luis Bu\xc3\xb1uel; es va estrenar el 1972._NEWLINE_El 1965 va iniciar la seva activitat en el sector cinematogr\xc3\xa0fic amb la fundaci\xc3\xb3 de la productora Filmscontacto, base de l'anomenada Escola de Barcelona. El 1967 va codirigir amb Joaquim Jord\xc3\xa0 Dante no es \xc3\xbanicamente severo, i el 1968 va dirigir Despr\xc3\xa9s del diluvi. Va coproduir Cabezas cortadas, de Glauber Rocha. Va col\xc2\xb7laborar en la producci\xc3\xb3 de Cercles, de Ricardo Bofill, i havia preparat un gui\xc3\xb3 amb Rafael Azcona, \xc3\x8dcar, que no va arribar a realitzar-se._NEWLINE_Als inicis dels anys setanta i al llarg de tota la d\xc3\xa8cada realitza llargues estades a la Rep\xc3\xbablica Centreafricana, on el 1973 funda l'empresa Ebra Safaris. Tamb\xc3\xa9 a l'\xc3\x80frica escriu la novel\xc2\xb7la inacabada El elefante invertebrado, aix\xc3\xad com dos llargmetratges tamb\xc3\xa9 inacabats: Mozambique, i La ruta de los esclavos.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nEl projecte al qual va consagrar m\xc3\xa9s temps i dedicaci\xc3\xb3 va ser Lejos de los \xc3\xa1rboles (Lluny dels arbres), un assaig f\xc3\xadlmic la producci\xc3\xb3 del qual es va estendre del 1963 al 1970. Despr\xc3\xa9s de diversos muntatges successius, va ser estrenat el 1972. Una versi\xc3\xb3 d'aquesta pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es va presentar al Museu d'Art Contemporani de Barcelona el mar\xc3\xa7 de 2012, en aquesta ocasi\xc3\xb3 muntada de nou per Pere Portabella, qui tamb\xc3\xa9 va ser el primer productor de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. El film recupera una modernitat que sembla recular a les arrels populars. La reivindicaci\xc3\xb3 dels ritus at\xc3\xa0vics en una Espanya marcada pel desenvolupisme franquista obre la possibilitat de pensar una alteritat que s'identificar\xc3\xa0 amb all\xc3\xb2 rural. El deliri irracional i l'\xc3\xa8xtasi de la festa seran, al capdavall, aspectes essencials d'una altra modernitat que es nodreix d'ingredients locals.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nHa estat considerat un director que vivia al marge del p\xc3\xbablic, que entenia el cinema com una forma d'art lliure, com la poesia, i que les seves imatges tenien un sentit ampli, ple d'imaginaci\xc3\xb3. El seu cinema sovint recorre a la visi\xc3\xb3 d'una Espanya profunda, fan\xc3\xa0tica, envoltada de festes populars cruels, de ritus absurds, on el pes de la religi\xc3\xb3 ha estat ofegador i determinant.\n_START_SECTION_\nExposicions\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2014 la Filmoteca de Catalunya li va dedicar l'exposici\xc3\xb3 antol\xc3\xb2gica Jacinto Esteva, a l'ombra de l'\xc3\xbaltim arbre per reivindicar la seva figura. T\xc3\xa9 lloc entre el 20 de febrer i el 15 de juny de 2014. L'exposici\xc3\xb3 compr\xc3\xa8n l'exhibici\xc3\xb3 de peces procedents del Centre de Conservaci\xc3\xb3 i Restauraci\xc3\xb3 de la Filmoteca, comissariada per Esteve Riambau amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de D\xc3\xa0ria Esteva, filla del cineasta._NEWLINE_El 2015 es va incorporar obra seva a l'exposici\xc3\xb3 temporal Del segon origen. Arts a Catalunya 1950-1977 que va tenir lloc al Museu Nacional d'Art de Catalunya, comissariada per Valent\xc3\xadn Roma i Juan Jos\xc3\xa9 Lahuerta."