b"\n_START_ARTICLE_\nMecanisme de percussi\xc3\xb3 del piano\n_START_PARAGRAPH_\nEl  mecanisme de percussi\xc3\xb3 del piano  \xc3\xa9s un complex conjunt de palanques, el principal objectiu de les quals \xc3\xa9s controlar el cop del martellet a la corda, i oferir la possibilitat que el pianista pugui modular al seu gust l'expressi\xc3\xb3 del so de l'instrument.\n_START_SECTION_\nParts\n_START_PARAGRAPH_\nEl mecanisme d'un piano est\xc3\xa0 compost fonamentalment per quatre peces: el martellet o martell, la tecla, la b\xc3\xa0scula i els amortidors.\n_START_SECTION_\nMartells\n_START_PARAGRAPH_\nEl martellet \xc3\xa9s un element molt important en la generaci\xc3\xb3 del so del piano, ja que la seva funci\xc3\xb3 \xc3\xa9s percutir la corda, produir el so i modular la seva intensitat i timbre. Els primers pianos tenien martellets compostos per un nucli de fusta recobert de diverses capes de pell, i la duresa disminu\xc3\xafa progressivament des de l'interior, amb pells dures com el cuir, i a l'exterior, amb pells fines i delicades. Els martellets del piano modern estan fabricats amb llana premsada sobre un nucli de fusta. La forma en qu\xc3\xa8 est\xc3\xa0 premsada la llana del martellet influeix directament en la qualitat t\xc3\xadmbrica de l'instrument. Un martell tou roman m\xc3\xa9s temps en contacte amb la corda en percutir que un martell dur, que rebota m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament. Aquest fet fa que la producci\xc3\xb3 dels harm\xc3\xb2nics vari\xc3\xaf per part de la corda i afecti la brillantor del so._NEWLINE_El conjunt del martellet est\xc3\xa0 format pel cap del martell, fabricada amb llana premsada i encolada sobre un nucli de fusta. Aquest martellet est\xc3\xa0 situat sobre un bra\xc3\xa7 que rep la for\xc3\xa7a exercida pel mecanisme a trav\xc3\xa9s d'un corr\xc3\xb3 de pell anomenat nou.\n_START_SECTION_\nTecla\n_START_PARAGRAPH_\nLa tecla \xc3\xa9s la palanca principal del mecanisme de percussi\xc3\xb3. El bra\xc3\xa7 frontal d'aquesta palanca \xc3\xa9s la part visible del teclat i sobre la qual el pianista exerceix la pressi\xc3\xb3. En ser pressionada la part frontal, la tecla pivota sobre el balanc\xc3\xad cosa que fa que es posi en funcionament el mecanisme a trav\xc3\xa9s del pilot\xc3\xad situat a la part posterior d'aquesta. En els pianos de cua, la part posterior de la tecla tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 com a objectiu elevar els amortidors, i aquest moviment serveix per ubicar la grapa o retenidor. Aquesta pe\xc3\xa7a regula la caiguda del martell i en els pianos verticals aquesta funci\xc3\xb3 es realitza a la b\xc3\xa0scula.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa0scula\n_START_PARAGRAPH_\nEl conjunt de peces que comuniquen la tecla amb el martellet reben el nom de b\xc3\xa0scula. La pe\xc3\xa7a clau de la b\xc3\xa0scula \xc3\xa9s l'escapament, i en els pianos de cua tamb\xc3\xa9 hi ha el doble escapament.\n_START_SECTION_\nAmortidors\n_START_PARAGRAPH_\nEls amortidors tenen com a missi\xc3\xb3 silenciar el so produ\xc3\xaft per la corda. Pot ser activat de tres maneres diferents: cada vegada que es prem una tecla l'amortidor es retira de la corda abans que el martellet la colpegi, en pressionar el pedal dret que fa que s'elevin tots els apagadors al mateix temps, o b\xc3\xa9 mitjan\xc3\xa7ant el pedal central dels pianos de cua, tamb\xc3\xa9 anomenat sostenuto, que, en ser pressionat, mant\xc3\xa9 la posici\xc3\xb3 elevada \xc3\xbanicament dels apagadors que estan aixecats en aquest moment.\n_START_SECTION_\nFuncionament\n_START_PARAGRAPH_\nEl funcionament b\xc3\xa0sic del mecanisme d'un piano \xc3\xa9s el seg\xc3\xbcent: quan una tecla \xc3\xa9s premuda, la palanca que est\xc3\xa0 situada a l'extrem oposat s'eleva i el martellet, associat a ella, es posa en moviment en direcci\xc3\xb3 a la corda, que \xc3\xa9s alliberada per l'apagador just abans de la percussi\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s del cop del martellet a la corda es produeix el so i, tot seguit, aquest cau fins a ser recollit per la grapa, tamb\xc3\xa9 coneguda com atrapi, a una dist\xc3\xa0ncia aproximada de 2 cent\xc3\xadmetres. En aixecar lentament la tecla, aquesta allibera el conjunt de palanques de la fuita i el martellet torna a estar disponible per tornar a tocar la corda. Si retirem la pressi\xc3\xb3 per complet, tot el sistema torna al seu estat inicial de rep\xc3\xb2s, en qu\xc3\xa8 els apagadors tenen la missi\xc3\xb3 primordial d'interrompre el so._NEWLINE_Es poden distingir dues fases en el funcionament del mecanisme de percussi\xc3\xb3 del piano: la fase d'impuls del martellet i la fase de caiguda.\n_START_SECTION_\nImpuls\n_START_PARAGRAPH_\nLa fuita \xc3\xa9s la pe\xc3\xa7a clau del mecanisme de percussi\xc3\xb3 del piano, ja que \xc3\xa9s l'encarregat d'unir la tecla al martellet. Est\xc3\xa0 situat dins de la b\xc3\xa0scula, a la qual es troba unit en la seva traject\xc3\xb2ria ascendent. L'extrem de la fuita exerceix pressi\xc3\xb3 sobre el martellet pel seu nou corresponent fins que el martellet est\xc3\xa0 situat a uns 2 o 3\xc2\xa0mm de la corda. En aquest moment, la fuita es retira de la nou i deixa d'exercir pressi\xc3\xb3 sobre el martellet, per\xc3\xb2 aquest continua la seva traject\xc3\xb2ria per in\xc3\xa8rcia.\n_START_SECTION_\nCaiguda\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la percussi\xc3\xb3 de la corda per part del martellet, el mecanisme \xc3\xa9s l'encarregat de controlar la caiguda d'aquest. B\xc3\xa0sicament es poden produir tres tipus de situacions: atac normal, atac normal mantenint la tecla enfonsada sota la pressi\xc3\xb3 del dit o atac en pian\xc3\xadssim mantenint la tecla enfonsada. En primer lloc, l'atac normal \xc3\xa9s quan l'int\xc3\xa8rpret abandona la tecla despr\xc3\xa9s de l'atac, cosa que provoca que el martellet reboti contra la corda i torni a la posici\xc3\xb3 inicial de rep\xc3\xb2s. En segon lloc, en l'atac normal mantenint la tecla enfonsada sota la pressi\xc3\xb3 del dit, el martellet rebota per\xc3\xb2 \xc3\xa9s retingut per la grapa. Simult\xc3\xa0niament, la caiguda del martellet provoca la baixada de la palanca del doble escapament, de manera que el moll es comprimeix. En aquesta posici\xc3\xb3, quan el pianista disminueix la pressi\xc3\xb3 exercida sobre la tecla, en ser alliberat el martellet de la grapa, en comptes de caure, no nom\xc3\xa9s queda susp\xc3\xa8s sin\xc3\xb3 que rebota lleugerament cap amunt, emp\xc3\xa8s per la for\xc3\xa7a de la molla. Amb aix\xc3\xb2 se solucionen de manera efica\xc3\xa7 tots els problemes ocasionats en les repeticions r\xc3\xa0pides, refilets, etc. I finalment, en tercer lloc, en l'atac en pian\xc3\xadssim mantenint la tecla enfonsada, el martellet \xc3\xa9s retingut per la palanca del doble escapament i roman preparat per a noves repeticions._NEWLINE_El control efica\xc3\xa7 de la caiguda del martellet, gr\xc3\xa0cies al doble escapament, va ser la gran millora introdu\xc3\xafda per S\xc3\xa9bastien \xc3\x89rard a principis del segle\xc2\xa0xix.\n_START_SECTION_\nDin\xc3\xa0mica\n_START_PARAGRAPH_\nLa mec\xc3\xa0nica del piano \xc3\xa9s bastant particular, ja que no fa servir el mecanisme habitual d'una palanca per reduir l'esfor\xc3\xa7 necessari per aixecar un pes, sin\xc3\xb3 que utilitza el pes del teclat per controlar la velocitat del martellet en l'atac contra la corda. L'objectiu del conjunt de palanques del mecanisme \xc3\xa9s permetre una gran varietat de sons en funci\xc3\xb3 del control de l'impuls del martellet._NEWLINE_Les proporcions dels bra\xc3\xa7os de palanca del mecanisme de percussi\xc3\xb3 del piano s\xc3\xb3n de 2:3, 3:4 o 4:5 segons el tipus d'instrument per al teclat, amb el bra\xc3\xa7 llarg sempre a favor del pianista, 1:1 per a la b\xc3\xa0scula i per al martellet una proporci\xc3\xb3 de 6:1, \xc3\xa9s a dir, que el pes real del martellet s'incrementa en 6 vegades a canvi de velocitat._NEWLINE_La for\xc3\xa7a exercida sobre la tecla i la velocitat amb la qual es prem la mateixa (fet conegut en f\xc3\xadsica com moment) t\xc3\xa9 una equival\xc3\xa8ncia directa en l'altre extrem del mecanisme, en el qual un martellet relativament lleuger viatja amb una gran acceleraci\xc3\xb3._NEWLINE_El martellet d'un piano modern pesa entre 2 i 5 grams. No obstant aix\xc3\xb2, el pes m\xc3\xadnim que cal aplicar sobre el teclat de l'instrument per mantenir en equilibri la tecla i el martellet, en la majoria de pianos, \xc3\xa9s de 50 grams. Per tant, el mecanisme del piano no est\xc3\xa0 ideat per estalviar esfor\xc3\xa7, encara que no tota la for\xc3\xa7a que s'exerceix sobre el teclat la consumeix la din\xc3\xa0mica del martellet, ja que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s necessari v\xc3\xa8ncer la resist\xc3\xa8ncia de fricci\xc3\xb3 entre les diferents peces. La suma de totes les friccions \xc3\xa9s de 17 a 22 grams en un piano perfectament ajustat._NEWLINE_Per corregir les difer\xc3\xa8ncies de pes entre unes tecles i altres, el fabricant de pianos ha de regular de manera uniforme, afegint en els llocs convenients de la tecla, uns petits cilindres de plom. En els pianos de cua, aquests cilindres de plom es col\xc2\xb7loquen en la part frontal per corregir l'exc\xc3\xa9s de pes del mecanisme. No obstant aix\xc3\xb2, en els pianos verticals es col\xc2\xb7loquen en la part posterior de la tecla per incrementar el seu pes, ja que el mecanisme \xc3\xa9s massa lleuger._NEWLINE_Cal tenir en compte que el pes d'un teclat no \xc3\xa9s independent del so de l'instrument, ja que quan s'exerceix una for\xc3\xa7a concreta sobre el teclat, s'espera tamb\xc3\xa9 una resposta concreta en el so. Si aquest \xc3\xa9s massa dur i met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic, es t\xc3\xa9 una sensaci\xc3\xb3 de poc pes. En canvi, un so massa feble, produeix una sensaci\xc3\xb3 de cansament. L'energia aplicada a la tecla \xc3\xa9s transmesa de manera encadenada per totes les peces del mecanisme fins que el martellet realitza la percussi\xc3\xb3 de la corda, la qual recull aquesta energia, convertint-la en so. Com m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 sigui aquesta transmissi\xc3\xb3, major \xc3\xa9s la sensaci\xc3\xb3 de control i de fermesa en el tacte del piano. Per aix\xc3\xb2, cal que tot el mecanisme estigui ben calculat, ajustat i regulat._NEWLINE_La for\xc3\xa7a exercida i el resultat sonor obtingut depenen de l'efic\xc3\xa0cia del mecanisme de l'instrument, i per tant, del seu disseny. El mecanisme del piano, com qualsevol m\xc3\xa0quina, t\xc3\xa9 un rendiment. Aquest \xc3\xa9s diferent segons la regi\xc3\xb3 de volum sonor en la qual es treballa i es mesura com a relaci\xc3\xb3 entre el treball aplicat sobre el teclat i el treball realitzat pel martellet. En termes generals, el rendiment \xc3\xa9s baix en la regi\xc3\xb3 de pianissimo, \xc3\xb2ptim a la regi\xc3\xb3 de piano a mezzoforte i molt baix en els fortissimos. Per tant, hi ha un major control i varietat sonora en la regi\xc3\xb3 de sons mitjans. En augmentar el pes del teclat, l'instryment se situa en una zona de pitjor rendiment i de m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil control."