b'\n_START_ARTICLE_\nEls Masos de Baiarri\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\n"Baiarri" \xc3\xa9s un dels top\xc3\xb2nims pallaresos de clara arrel basca. Aquesta arrel significa "mancan\xc3\xa7a", "pobresa", i podria estar completada amb una altra arrel basca: erri, o herri, amb el significat de "terra". Joan Coromines en fa una explicaci\xc3\xb3 molt m\xc3\xa9s complexa, per\xc3\xb2 a tall de resum, es poden donar aquestes l\xc3\xadnies d\'explicaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nAntic l\xc3\xadmit amb Hortoneda de la Conca\n_START_PARAGRAPH_\nEl punt d\'inici del termenal entre aquests dos antics municipis partia del triterme entre ells i la Pobla de Segur, situat en el lloc on el barranc de Llabro s\'aboca en la Noguera Pallaresa. Des d\'aquest lloc, el termenal seguia la llera del barranc de Llabro fins que li aflueix el barranc de la Font de l\'Alou. En aquest punt el termenal gira poc tros a llevant, per, tot seguit, adre\xc3\xa7ar-se cap al sud-est pujant per una carena cap a les Roques d\'Eroles, fins a la Roca Cavalls, a 1.270,9\xc2\xa0m d\'altitud, on ressegueix una cinglera que forma com un petit ap\xc3\xa8ndix, de primer cap al sud-est, despr\xc3\xa9s trencant quasi sobtadament cap al nord, per damunt de l\'Esplugueta de Roca de Cavalls, i girar al cap d\'una mica cap al nord-est. Aix\xc3\xad, arriba al Roc Roig (pronunciat aqu\xc3\xad Roc Roi), de 1.337,4. Des d\'aquest lloc el termenal va baixant cap al sud-est, per\xc3\xb2 fent un calaix cap al nord-est, sempre seguint la cinglera, passa pel Coll de Neda, de 1.292,8\xc2\xa0m d\'altitud, i segueix encara la Serra de Coll de Neda fins a arribar al seu extrem sud-oriental, el Coll de la Creu, de 1.297,3\xc2\xa0m d\'altitud, lloc on aquesta serra connecta amb el Montpedr\xc3\xb3s i, de fet, els contraforts nord-occidentals de la Serra del Boumort._NEWLINE_En aquest lloc el termenal trencava cap al nord-est i, pel Mal Gra\xc3\xb3, baixava de dret a la vall de la llau de Perauba just al sud-oest de la Borda del M\xc3\xbasic. Un cop atenyia aquesta llau, la l\xc3\xadnia de terme seguia el fons de la vall cap al nord, passant pel Planell d\'\xc3\x8dsop, per sota i a llevant de les Costes de Baiarri i a ponent dels Rocs de Brunet. Sempre cap al nord passava per sota i a ponent dels Rocs de la Torre, on la llau i el termenal giren lleument cap al nord-oest, fins al barranc de la Torre de Seny\xc3\xbas, al lloc anomenat Forcat de les Llaus, on es troba el triterme entre els antic termes d\'Hortoneda de la Conca, Claverol (ara tots dos dins de la Conca de Dalt) i Ba\xc3\xa9n, actualment pertanyent a Baix Pallars, del Pallars Sobir\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l\'antic terme de Ba\xc3\xa9n (ara, Baix Pallars)\n_START_PARAGRAPH_\nAqu\xc3\xad comen\xc3\xa7ava, doncs, el l\xc3\xadmit amb Ba\xc3\xa9n, sempre fent refer\xc3\xa8ncia a l\'enclavament dels Masos de Baiarri, que seguia pel barranc de l\'Infern, que \xc3\xa9s el nom que rep el barranc anterior quan rep la llau de Perauba. Cal destacar que aquests dos barrancs constitueixen el l\xc3\xadmit sud-est del Pallars Sobir\xc3\xa0 i, alhora, el nord-est del Pallars Juss\xc3\xa0. Sempre barranc avall, cap a l\'oest-nord-oest, fins a arribar a la Noguera Pallaresa just al l\xc3\xadmit sud del Congost de Collegats, on es troba un nou triterme, ara entre Baix Pallars (antic terme de Ba\xc3\xa9n), Conca de Dalt (antic terme de Claverol i la Pobla de Segur.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb la Pobla de Segur\n_START_PARAGRAPH_\nDes d\'aquest lloc, el l\xc3\xadmit nord-oest dels Masos de Baiarri, termenal sempre amb la Pobla de Segur, \xc3\xa9s la Noguera Pallaresa, resseguint el tra\xc3\xa7at corb que t\xc3\xa9 en aquest lloc el riu, fins a trobar, al cap de poc, l\'aflu\xc3\xa8ncia, per l\'esquerra de la Noguera Pallaresa, del barranc de Llabro, on ha comen\xc3\xa7at la descripci\xc3\xb3 de l\'antic l\xc3\xadmit dels Masos de Baiarri.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1718 tenia 6 cases juntes, amb 19 habitants, a mitjan segle XIX Pascual Madoz el d\xc3\xb3na com a deshabitat, amb 4 masos encara en funcionament, utilitzats nom\xc3\xa9s per a les feines del camp. Depenia de Soss\xc3\xads, i havia pertangut, com aquest poble, al monestir de Gerri. Actualment, d\'aquestes antigues construccions queden, algunes d\'ells en ru\xc3\xafnes, les restes de la casa que hom coneix encara com a Masos de Baiarri, i les de quatre bordes situades a orient seu: de sud a nord, la Borda de Pes, la de Bartolomeu, la del Pubill i la de Patis._NEWLINE_Abans de la meitat del segle XIX, els Masos de Baiarri (Masos de Bayarre, en la documentaci\xc3\xb3 oficial de l\'\xc3\xa8poca) havien constitu\xc3\xaft terme propi. Tanmateix, el progressiu despoblament del terme f\xc3\xa9u que aviat pass\xc3\xa9s a dependre de Claverol, a trav\xc3\xa9s de la seva vella depend\xc3\xa8ncia de Soss\xc3\xads (per continu\xc3\xaftat territorial, hauria estat m\xc3\xa9s avinent la seva annexi\xc3\xb3 a Hortoneda de la Conca, per\xc3\xb2 prevalgueren els factors hist\xc3\xb2rics, i d\'aquesta manera els Masos de Baiarri constitu\xc3\xafren un enclavament de Claverol, separat de la major part del terme municipal d\'aquest poble. Entre 1812 i febrer del 1847 nombrosos documents de la Diputaci\xc3\xb3 de Lleida esmenten els Masos de Baiarri com si tinguessin ajuntament propi, tot i que d\'altres el relacionen de seguida amb Claverol. Tot fa pensar, doncs, que des del mateix 1812 els Masos de Baiarri, ja despoblats, eren agrupats amb Claverol, per\xc3\xb2 la mem\xc3\xb2ria hist\xc3\xb2rica de l\'antic terme dels Masos de Baiarri feia apar\xc3\xa8ixer sovint aquest lloc en els documents oficials._NEWLINE_Pascual Madoz en parla, en el seu Diccionario geogr\xc3\xa1fico... del 1845. Diu que Bayarri \xc3\xa9s un despoblat de dues hores quadrades d\'extensi\xc3\xb3, on antigament hi havia hagut un convent sota l\'advocaci\xc3\xb3 de sant Pere Ap\xc3\xb2stol, la imatge del qual es trasllad\xc3\xa0 a Soss\xc3\xads. Havia estat possessi\xc3\xb3 de Santa Maria de Gerri. Formaven la caseria 4 masos habitats nom\xc3\xa9s en les \xc3\xa8poques de treball del camp, at\xc3\xa8s que els seus propietaris vivien a Soss\xc3\xads. El terreny era de mala qualitat, apte nom\xc3\xa9s per a animals perjudicials, que hi habiten amb profusi\xc3\xb3. Antigament hi havia molts pins, per\xc3\xb2 a l\'\xc3\xa8poca de Madoz nom\xc3\xa9s en quedaven alguns, aix\xc3\xad com alzines. S\'hi produ\xc3\xafa blat, patates i mongetes. No hi havia habitants fixos permanents._NEWLINE_Cefer\xc3\xad Rocafort comenta que en el terme de Claverol hi ha 197 edificis, amb 469 habitants de fet i 467 de dret, dels quals el poble de Claverol en t\xc3\xa9 40 i 79, respectivament, el Pont de Claverol, 65 i 183, Sant Mart\xc3\xad de Canals, 38 i 122, i Soss\xc3\xads, 26 i 72. A m\xc3\xa9s, hi ha 28 cases m\xc3\xa9s escampades per la resta del terme, entre les quals esmenta el mas Miret, els Masos de Baiarri i el Mol\xc3\xad de Palau, amb la capella de Sant Mart\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nLa partida rural de Baiarri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una de les partides rurals m\xc3\xa9s extenses de tota la comarca. Consta de 884,9550 hect\xc3\xa0rees de boscos de pins, bosquina i zones improductives.'