b'\n_START_ARTICLE_\nAixera\n_START_SECTION_\nB\xc3\xadblia\n_START_PARAGRAPH_\nEl culte a Aixer\xc3\xa0 t\xc3\xa9 uns 4.000 anys d\'antiguitat. Fou la dea adorada pel rei Salom\xc3\xb3, i, la seva correspond\xc3\xa8ncia ugar\xc3\xadtica, Athirat, era coneguda amb l\'ep\xc3\xadtet de \xe2\x80\x9cQ\xc4\x81niyatu \xca\x94il\xc4\xabma\xe2\x80\x9d, "la progenitora dels d\xc3\xa9us". Aquest culte fou introdu\xc3\xaft a Israel a partir del casament del rei Acab amb Jezabel, qui mantingu\xc3\xa9 400 sacerdots d\'Aixer\xc3\xa0._NEWLINE_Segons alguns autors, el llibre C\xc3\xa0ntic dels C\xc3\xa0ntics podria ser un ritual dedicat a la dea Aixer\xc3\xa0. En Jeremies, 44:16-19, se l\'esmenta com a Reina del Cel o \xd7\x9e\xd6\xb0\xd7\x9c\xd6\xb6\xd7\x9b\xd6\xb6\xd7\xaa \xd7\x94\xd6\xb7\xd7\xa9\xd7\x81\xd6\xbc\xd6\xb8\xd7\x9e\xd6\xb7\xd7\x99\xd6\xb4\xd7\x9d o mel\xc3\xa8ket haixxama\xc3\xafm i les dones de Patr\xc3\xb3s li feien ofrenes i preparaven coques amb la seva ef\xc3\xadgie._NEWLINE_La paraula aixer\xc3\xa0 (plural: \xd7\x90\xd6\xb2\xd7\xa9\xd7\x81\xd6\xb5\xd7\xa8\xd7\x95\xd6\xb9\xd7\xaa i \xd7\x90\xd6\xb2\xd7\xa9\xd7\x81\xd6\xb5\xd7\xa8\xd6\xb4\xd7\x99\xd7\x9d) tamb\xc3\xa9 podia designar un bosc o bosquet sagrat (un \xe2\x80\x98lluc\xe2\x80\x99) i un tronc de fusta (emprat per a fer-hi una representaci\xc3\xb3 de la dea, en una \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 no es percebia cap difer\xc3\xa8ncia entre la dea i l\'objecte que la representava). Aquests bosquets sagrats solien estar situats a prop dels santuaris en honor de la dea mare. En el Llibre dels Jutges, Jahv\xc3\xa8 ordena al jutge Gede\xc3\xb3 que talli el bosquet sagrat d\xe2\x80\x99Aixer\xc3\xa0 que hi ha al costat d\'un altar de Baal, aixecat per son pare. Per als ve\xc3\xafns dels hebreus, els fenicis, aixecar pilars de pedra significava la numinous o pres\xc3\xa8ncia d\'una divinitat, i els pilars de fusta eren anomenats aixer\xc3\xa0s._NEWLINE_La B\xc3\xadblia diu que el seu culte havia estat practicat dins del Temple de Jerusalem. Aix\xc3\xad, el rei Josies, vers el 630 aC, \xc2\xabva ordenar al gran sacerdot Helquies, als sacerdots suplents i als guardians del cancell que traguessin del santuari de Jahv\xc3\xa8 tots els objectes dedicats al culte de Baal, d\'Astart\xc3\xa9 i de tota la host celestial. Els crem\xc3\xa0 fora de Jerusalem, als camps del Cedr\xc3\xb3, i en dugu\xc3\xa9 les cendres a Bet-El\xc2\xbb (2 Reis, 23:4).\n_START_SECTION_\nEsposa de Jahv\xc3\xa8\n_START_PARAGRAPH_\nAixer\xc3\xa0 va ser venerada a l\'antic Israel com a consort del d\xc3\xa9u El i, segons el professor Ze\'ev Herzog, a Jud\xc3\xa0 era tamb\xc3\xa9 venerada com a dea i esposa de Jehov\xc3\xa0 i Reina del Cel. Els hebreus feien petits pastissos pel seu festival. _NEWLINE_Descobriments arqueol\xc3\xb2gics relativament recents (daten de finals dels anys 60 i dels anys 70 del segle passat), demostren que era venerada com la dea consort de Jahv\xc3\xa8. En una gerra de cer\xc3\xa0mica (el denominat pithos A) trobada al jaciment arqueol\xc3\xb2gic de Kuntillet \xcb\xa4Ajr\xc5\xabd (hebreu: \xd7\x9b\xd7\x95\xd7\xa0\xd7\xaa\xd7\x99\xd7\x9c\xd7\xaa \xd7\xa2\xd7\x92\'\xd7\xa8\xd7\x95\xd7\x93; \xc3\xa0rab: \xd9\x83\xd9\x88\xd9\x86\xd8\xaa\xd9\x8a\xd9\x84\xd8\xa9 \xd8\xb9\xd8\xac\xd8\xb1\xd9\x88\xd8\xaf, pen\xc3\xadnsula del Sina\xc3\xad), i datada entre el 950 aC i el 850 aC, s\'hi va trobar la inscripci\xc3\xb3: "que Jahv\xc3\xa8 de \xc5\xa0om\xc9\x99r\xc5\x8dn (=Samaria) et beneeixi i la seva [esposa] Aixer\xc3\xa0"". Frederic Raurell (Raurell 1987:323) la tradueix aix\xc3\xad: \xc2\xabX diu: Digues a Y i a Yau\xcb\xa4asah i (a Z): | Us beneeixo | per Jahveh, el nostre guardi\xc3\xa0, i | per la seva Asherah\xc2\xbb; en un altre pithos (el denominat pithos B) s\'hi llegeix la inscripci\xc3\xb3 "Amaryo ha parlat: "digueu al seu senyor: <...> / Que Jahv\xc3\xa8 de Teman et beneeixi i la seva [esposa] Aixer\xc3\xa0. / Que ell et beneeixi, / i que ell vetlli damunt teu, / i que ell sigui amb tu" (la traducci\xc3\xb3 catalana del 1987 de Raurell (Raurell 1987: 323) fa: \xc2\xabAmaryau diu: Digues al meu senyor (X): et beneeixo | per Jahveh (el nostre guardi\xc3\xa0) i per la seva Asherah\xc2\xbb). Les diferents lectures i interpretacions de les inscripcions de Kuntillet \xcb\xa4Ajr\xc5\xabd es poden consultar en Binger, 1997: 167-175._NEWLINE_En una tercera inscripci\xc3\xb3, trobada el 1967 per William G. Dever en una tomba d\'\xe1\xb8\xaairbet el-Q\xc5\x8dm (hebreu: \xd7\x97\xd7\x95\xd7\xa8\xd7\x91\xd7\xaa \xd7\x90\xd7\x9c-\xd7\xa7\xd7\x95\xd7\x9d; \xc3\xa0rab: \xd8\xae\xd8\xb1\xd8\xa8\xd8\xa9 \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x83\xd9\x88\xd9\x85 -tamb\xc3\xa9 transcrit com a Khirbat al-Kawm-, a una vintena de quil\xc3\xb2metres d\'Hebron, a la zona de transici\xc3\xb3 entre la Xefel\xc3\xa0 (\xd7\x94\xd6\xb7\xd7\xa9\xd6\xb0\xd7\xa4\xd6\xb5\xd7\x9c\xd6\xb8\xd7\x94) i la regi\xc3\xb3 de l\'altipl\xc3\xa0 central de Judea) i datada epigr\xc3\xa0ficament a la segona meitat del segle VIII aC (entre el 800 aC i 700 aC aC), hi diu: "\xcb\x80\xc5\xaar\xc4\xaby\xc4\x81h\xc5\xab, el ric (o: "el governador"; o: "el cantor"), ha fet escriure aix\xc3\xb2: / \xcb\x80\xc5\xaar\xc4\xaby\xc4\x81h\xc5\xab ha estat bene\xc3\xaft per Jahv\xc3\xa8. / Ell l\'ha salvat dels seus destrets (o: dels seus enemics) per [intercessi\xc3\xb3 de] la seva [esposa] Aixer\xc3\xa0. [Ho ha escrit] \xcb\x80Ony\xc4\x81h\xc5\xab". La traducci\xc3\xb3 catalana de Frederic Raurell (Raurell, 1987: 319), oferta en versi\xc3\xb3 biling\xc3\xbce hebreu-catal\xc3\xa0 i que segueix el text establert per Dever, 1984, fa aix\xc3\xad: \xc2\xabD\'Uryahu. V\xc3\xa9s amb compte amb la seva inscripci\xc3\xb3. | Que Uryahu sigui bene\xc3\xaft per Jhwh | i (per la seva asherah) dels seus enemics/per la seva asherah/l\'ha salvat | per Onyahu | i per la seva asherah | (?)\xc2\xbb. Hom pot trobar les diferents transcripcions i traduccions de la inscripci\xc3\xb3 d\'\xe1\xb8\xaairbet el-Q\xc5\x8dm en The Khirbet el-Qom inscription, dins Binger, 1997: 164-167._NEWLINE_Segons l\'arque\xc3\xb2leg William G. Dever, la dea Aixer\xc3\xa0 fou venerada durant segles per molts pobles sem\xc3\xadtics de Palestina. En el cas del judaisme, Jahv\xc3\xa8 va evolucionar d\'un simple d\xc3\xa9u consort d\'aquesta dea, passant per adoptar el paper de D\xc3\xa9u nacional i finalment a ser venerat com a D\xc3\xa9u \xc3\xbanic; la classe pol\xc3\xadtica dominant, influenciada pels perses, va rebutjar la resta de divinitats i convert\xc3\xad els hebreus en una nova religi\xc3\xb3 monoteista.'