b'\n_START_ARTICLE_\nNau espacial rob\xc3\xb2tica\n_START_PARAGRAPH_\nUna nau espacial rob\xc3\xb2tica \xc3\xa9s una nau espacial sense humans a bord que sol estar sota control telerob\xc3\xb2tic. Una nau espacial rob\xc3\xb2tica dissenyada per realitzar mesures d\'investigaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica sol denominar-se una sonda espacial. La majoria de les missions espacials s\xc3\xb3n per telerob\xc3\xb2tica a difer\xc3\xa8ncia de les tripulades, a causa dels factors de baix cost i baix risc. A m\xc3\xa9s, algunes destinacions planet\xc3\xa0ries com Venus o el ve\xc3\xafnatge de J\xc3\xbapiter s\xc3\xb3n massa hostils per a la superviv\xc3\xa8ncia humana, donada la tecnologia actual. Els planetes exteriors com Saturn, Ur\xc3\xa0, i Nept\xc3\xba estan massa distants per arribar-hi amb l\'actual tecnologia de vols espacials tripulats, aix\xc3\xad que les sondes telerob\xc3\xb2tiques s\xc3\xb3n l\'\xc3\xbanica manera d\'explorar-los._NEWLINE_Molts sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits artificials s\xc3\xb3n naus espacials rob\xc3\xb2tiques, aix\xc3\xad com molts m\xc3\xb2duls de descens i astrom\xc3\xb2bils.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera missi\xc3\xb3 espacial, l\'Sp\xc3\xbatnik 1, va ser un sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit artificial posat en \xc3\xb2rbita terrestre per l\'USSR el 4 d\'octubre de 1957. En el 3 de novembre de 1957, l\'USSR va fer orbitar el Sp\xc3\xbatnik 2, el primer a transportar un \xc3\xa9sser viu a l\'espai \xe2\x80\x93 un gos._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s altres set pa\xc3\xafsos han llan\xc3\xa7at amb \xc3\xa8xit missions orbitals utilitzant els seus propis vehicles: EUA (1958), Fran\xc3\xa7a (1965), Jap\xc3\xb3 (1970), Xina (1970), el Regne Unit (1971), \xc3\x8dndia (1981) i Israel (1988).\n_START_SECTION_\nDisseny\n_START_PARAGRAPH_\nEn el disseny de naus espacials, la For\xc3\xa7a A\xc3\xa8ria dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica considera que un vehicle consisteix en una c\xc3\xa0rrega \xc3\xbatil i un bus (o plataforma). El bus proporciona l\'estructura f\xc3\xadsica, el control t\xc3\xa8rmic, energia el\xc3\xa8ctrica, control d\'altitud i de telemetria, rastreig i comandament._NEWLINE_La JPL divideix el "sistema de vol" d\'una nau espacial en subsistemes. Que s\'inclouen:\n_START_SECTION_\nDeterminaci\xc3\xb3 d\'actitud i control\n_START_PARAGRAPH_\nAquest sistema \xc3\xa9s el principalment responsable de la correcta orientaci\xc3\xb3 de la nau en l\'espai (actitud) tot i les pertorbacions externes-efectes gradients de gravetat, camps magn\xc3\xa8tics, radiaci\xc3\xb3 solar i resist\xc3\xa8ncia aerodin\xc3\xa0mica; el qual es pot afegir el control de reposici\xc3\xb3 de parts movibles, com antenes i panells solars.\n_START_SECTION_\nTelecomunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEls components del subsistema de telecomunicacions inclouen antenes de r\xc3\xa0dio, transmissors i receptors. Aquests poden ser utilitzats per comunicar-se amb les estacions de terra a la Terra, o amb una altra nau espacial.\n_START_SECTION_\nEnergia el\xc3\xa8ctrica\n_START_PARAGRAPH_\nEl subministrament d\'energia el\xc3\xa8ctrica a la nau espacial generalment provenen de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules solars fotovoltaiques o de generadors termoel\xc3\xa8ctrics per radiois\xc3\xb2tops. Altres components del subsistema inclouen bateries d\'emmagatzematge d\'energia el\xc3\xa8ctrica i circuits de distribuci\xc3\xb3 que connecta els components de les fonts d\'energia.\n_START_SECTION_\nControl de temperatura i protecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes naus espacials s\xc3\xb3n sovint protegides de les fluctuacions de temperatura amb a\xc3\xafllament. Alguns naus espacials utilitzen miralls i para-sols per a la protecci\xc3\xb3 addicional contra la radiaci\xc3\xb3 solar. Sovint tamb\xc3\xa9 necessiten protecci\xc3\xb3 de micrometeoroides i de deixalles orbitals.\n_START_SECTION_\nDispositius mec\xc3\xa0nics\n_START_PARAGRAPH_\nEls components mec\xc3\xa0nics sovint necessiten ser traslladats per implementar despr\xc3\xa9s del seu llan\xc3\xa7ament o abans de l\'aterratge. A m\xc3\xa9s de la utilitzaci\xc3\xb3 de motors, molt moviments d\'un sol cop s\xc3\xb3n controlats per dispositius pirot\xc3\xa8cnics.\n_START_SECTION_\nControl\n_START_PARAGRAPH_\nLes naus espacials rob\xc3\xb2tiques utilitzen la telemesura per enviar ones de r\xc3\xa0dio cap a la Terra amb les dades adquirides i informaci\xc3\xb3 de l\'estat del vehicle. Encara que generalment s\'anomena "remotament controlat" o "telerob\xc3\xb2tic", la primera nau espacial orbital \xe2\x80\x93 com l\'Sp\xc3\xbatnik 1 i l\'Explorer 1 \xe2\x80\x93 no rebien senyals de control des de la Terra. Poc despr\xc3\xa9s d\'aquestes primeres naus espacials, els sistemes de comandament es van desenvolupar per permetre el control remot des de terra. Augmentar l\'autonomia \xc3\xa9s important per a les sondes distants on el temps del viatge de la llum impedeix r\xc3\xa0pides decisions i control des de la Terra. Les posteriors sondes com la Cassini\xe2\x80\x93Huygens i els Mars Exploration Rovers s\xc3\xb3n altament aut\xc3\xb2noms i utilitzen ordinadors de bord per operar independentment durant per\xc3\xadodes de temps prolongats.'