b"\n_START_ARTICLE_\nLadik (Samsun)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha restes de poblament des de vers el 3000 aC en no menys de 30 llocs a l'entorn de la ciutat; alguns datarien del calcol\xc3\xadtic i de l'edat del bronze i fins a l'edat del ferro, continuant en temps dels romans. El lloc de K\xc3\xb6yi\xc3\xa7i Tepesi prop de la fortalesa d'\xc4\xb0kizar\xc4\xb1 es creu que podria ser el lloc esmentat per Estrab\xc3\xb3 al nord del llac Stiphane (Lac de Ladik); Salur \xc3\xa9s un poble a 11\xc2\xa0km al nord de Ladik i un dels llocs m\xc3\xa9s importants de la regi\xc3\xb3 del per\xc3\xadode de l'edat del ferro. La regi\xc3\xb3 fou habitada pels hitites. Els perses la van dominar de vers el 550 al 332 aC; el territori aleshores s'estenia per la costa de la mar Negra i formava part del regne del Pont. Laodicea P\xc3\xb2ntica (Laodiceia ad Pontus, \xce\x9b\xce\xb1\xce\xbf\xce\xb4\xce\xb9\xce\xba\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1) fou fundada probablement pel sel\xc3\xa8ucida Seleuc I Nic\xc3\xa0tor al Pont a un tur\xc3\xb3 a uns mil metres al sud-oest d'Amisos; va portar el nom de la mare de Seleuc, Laodicea. Per distingir-la d'altres ciutats amb el mateix nom se li va dir Laodicea P\xc3\xb2ntica (Laodicea del Pont); \xc3\xa9s discutit si fou la mateixa que Laodicea Cremada (en llat\xc3\xad Laodicea Combusta, en grec\xc2\xa0: \xce\x9b\xce\xb1\xce\xbf\xce\xb4\xce\xaf\xce\xba\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1 \xce\xb7 \xce\x9a\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb1\xce\xba\xce\xb5\xce\xba\xce\xb1\xcf\x85\xce\xbc\xce\xad\xce\xbd\xce\xb7 Laodicea Katak\xc3\xa9kaum\xc3\xa8ne); el nom de Catak\xc3\xa9kaum\xc3\xa8ne (en grec \xce\x9a\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb1\xce\xba\xce\xb5\xce\xba\xce\xb1\xcf\x85\xce\xbc\xce\xad\xce\xbd\xce\xb7) el donava Estrab\xc3\xb3 a una regi\xc3\xb3 on no creixia cap m\xc3\xa9s arbre que la vinya i que el vi de la regi\xc3\xb3 era de tanta qualitat com el que m\xc3\xa9s; a la regi\xc3\xb3 la part plana tenia aspecte de cendra i la part muntanyosa era rocosa i negra com a calcinada. Va passar amb el Pont a domini rom\xc3\xa0 i despr\xc3\xa9s bizant\xc3\xad. El 863 els \xc3\xa0rabs van fer una incursi\xc3\xb3 a Anat\xc3\xb2lia que va arribar fins a la regi\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de la batalla de Manazkert del 1071 la ciutat no va trigar a caure en mans dels turcmans selj\xc3\xbacides._NEWLINE_A la batalla de K\xc3\xb6se Da\xc4\x9f el 26 de juny de 1243, l'ex\xc3\xa8rcit mongol va esclafar a les forces del sultanat de Rum que va esdevenir un estat vassall dels mongols i seguidament dels Il-khans. El sultanat va acabar per desapar\xc3\xa8ixer el 1307. Per\xc3\xb2 els mongols van perdre el control d'Anat\xc3\xb2lia a causa de les lluites internes; l'il-khan Abu Said Bahadur es va desfer del seu tutor Amir Coban i del seu fill Timurtash, governador d'Anat\xc3\xb2lia, el 1328 i va pujar al govern de la regi\xc3\xb3 Ala al-Din Eretna. A la mort del khan el 1335, Eretna va esdevenir independent i la seva dinastia va governar la regi\xc3\xb3 fins que fou suplantada pel Kadi Burhan al-Din Ahmed que va agafar el poder per a si mateix. El beylikat de Burhan al-Din va tenir bones relacions amb els otomans amb els quals es va aliar contra Tamerl\xc3\xa0 per\xc3\xb2 el 1398 Baiazet I va annexionar el territori posant fi a la dinastia. El juliol de 1402, Bayezid Y\xc4\xb1ld\xc4\xb1r\xc4\xb1m fou derrotat a Ankara per Tamerl\xc3\xa0; per\xc3\xb2 aquest va morir el 1405 i els otomans van recuperar el terreny perdut (1414) incloent Ladik._NEWLINE_En endavant no van passar fets rellevants. Baiazet II quan residia a Amasya com a pr\xc3\xadncep hereu, la va escollir per tenir-hi la seva resid\xc3\xa8ncia a l'estiu i hi passava sis mesos a l'any; durant aquest temps la va adornar amb diversos monuments, jardins i edificis. Al segle\xc2\xa0xvii fou visitada per Ewliya \xc3\x87elebi i diu que tenia 3020 cases i 400 botigues; era quasi independent de l'autoritat provincial a causa de la import\xc3\xa0ncia dels seus wakfs. Havent perdut el paper de resid\xc3\xa8ncia de pr\xc3\xadncep va entrar en lenta decad\xc3\xa8ncia, ja clarament perceptible al segle\xc2\xa0xviii i a mitjan segle\xc2\xa0xix havia esdevingut una vila d'uns cents d'habitants, encara que tenia mesquita reial amb dos minarets. Al final del segle\xc2\xa0xix tenia uns 1500 habitants per\xc3\xb2 el 1950 havia remuntat a 5.054. La primera edici\xc3\xb3 de l'Enciclop\xc3\xa8dia de l'Islam la situava segurament err\xc3\xb2niament al lloc de la Ladik propera a \xc3\x87ererek; la segona edici\xc3\xb3 ho va corregir situant-la prop d'Amasya seguint l'opini\xc3\xb3 de Ruge (basada en el text d'Estrab\xc3\xb3 que situava prop del llac una fortalesa en ru\xc3\xafnes -Ikizari- i un palau reial. La Laodicea P\xc3\xb2ntica nom\xc3\xa9s est\xc3\xa0 testimoniada per algunes monedes de Mitridates VI Eupator i per tant la seva situaci\xc3\xb3 sempre ha estat objecte de discussi\xc3\xb3."