b'\n_START_ARTICLE_\nSUSE\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nOriginalment, la distribuci\xc3\xb3 S.u.S.E fou una traducci\xc3\xb3 de Linux Slackware._NEWLINE_S.u.S.E fou fundada el 1992 com a un grup de consulta per al sistema UNIX, al mateix temps que realitzava programari per a SLS i Slackware i imprimia manuals quant a UNIX/Linux. La seva primera versi\xc3\xb3 de SLS/Slackware en format CD fou el 1994 sota el nom de SuSE Linux 1.0. M\xc3\xa9s endavant, el 1996, s\'integr\xc3\xa0 amb la distribuci\xc3\xb3 Jurix de Florian La Roche, per a crear una distribuci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia, i va rebre el nom de S.u.S.E Linux 4.2. Al pas del temps, va anant incorporant altres aspectes d\'altres distribucions com els RPMs i "/etc/sysconfig" de Red Hat Linux._NEWLINE_El nom de "S.u.S.E", abreviat a "SuSE" el 1998, fou un acr\xc3\xb2nim de la frase en alemany "Software- und System-Entwicklung" ("desenvolupament de Programari i Sistema")._NEWLINE_El nom de la companyia fou canviada per "SUSE Linux" abans de la compra de Novell i el nom de "SUSE" no va ser mai m\xc3\xa9s utilitzat oficialment. Existeixen rumors sense verificaci\xc3\xb3 oficial de qu\xc3\xa8 aquest nom prov\xc3\xa9 del pioner inform\xc3\xa0tic alemany Konrad Zuse._NEWLINE_El 4 de novembre de 2003 Novell va comunicar el seu desig d\'adquirir SUSE Linux (Shankland, 2003). L\'aquisici\xc3\xb3 fou ferma en gener de 2004 (Kennedy, 2003), al mateix temps que J. Philips (Estrateg de la tecnologia corporativa de Novell per a la regi\xc3\xb3 del Pac\xc3\xadfic Asi\xc3\xa0tic) va assenyalar que Novell no alteraria "almenys, a mitj\xc3\xa0 termini" el projecte pel qual SuSE continuaria desenvolupant-se._NEWLINE_El 2004, en l\'encontre anual del BrainShare de Novell, tots els ordinadors del certamen van iniciar SuSE Linux per primera vegada, per\xc3\xb2 una de les not\xc3\xadcies m\xc3\xa9s importants fou el comunicat en el que Novell llan\xc3\xa7ava sota Llic\xc3\xa8ncia GPL el programa d\'administraci\xc3\xb3 SuSE, YaST que des d\'un principi havia estat com a marca registrada._NEWLINE_El 4 d\'agost de 2005, el portaveu oficial i director de relacions p\xc3\xbabliques Bruce Lowry va anunciar que el desenvolupament de la s\xc3\xa8rie SuSE Professional seria m\xc3\xa9s oberta i mitjan\xc3\xa7ant el projecte comunitari openSuSE, intentaria aconseguir un major nombre d\'usuaris i desenvolupadors. Aquest fet tenia com a objectiu, no nom\xc3\xa9s deixar el codi font obert, que ja ho era per definici\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 la d\'obrir el proc\xc3\xa9s de desenvolupament, que permetria als desenvolupadors i usuaris provar el producte i ajudar a desenvolupar-lo. _NEWLINE_Anteriorment tot el desenvolupament es feia nom\xc3\xa9s dins de l\'empresa SuSE, i la versi\xc3\xb3 10.0 va ser la primera que tingu\xc3\xa9 una versi\xc3\xb3 beta de prova. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del canvi, l\'acc\xc3\xa9s al servidor YaST Online Update seria lliure per als usuaris de SuSE Linux._NEWLINE_Aquest canvi de filosofia port\xc3\xa0 a la publicaci\xc3\xb3 de SuSE Linux 10.0 el 6 d\'octubre de 2005 en les versions "OSS" (Nom\xc3\xa9s Codi Obert), "eval" (que cont\xc3\xa9 aplicacions de codi lliure i privatiu i \xc3\xa9s actualment la versi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s completa) _NEWLINE_L\'11 de maig de 2006, Novell va traure la versi\xc3\xb3 final de SuSE Linux amb la versi\xc3\xb3 10.1, en el que destacava la incrustaci\xc3\xb3 del programa Apparmor dedicat a donar solucions de seguretat a les aplicacions linux, per tal de protegir els sistemes basats en codi obert de les aplicacions malicioses, virus i atacs interns i externs._NEWLINE_El 10 d\'agost de 2006, Novell public\xc3\xa0 a la seva web la decisi\xc3\xb3 de tornar a canviar el nom del seu sistema operatiu SUSE Linux, pel del seu projecte openSUSE, declarant aquest fet, com a mesura per prevenir les confusions entre SUSE Linux i SUSE Linux Enterprise._NEWLINE_Segons John Dragoon, cap de l\'\xc3\xa0rea de m\xc3\xa0rqueting, aquest canvi de nom permetria diferenciar amb claredat els productes de Novell, amb els del projecte openSUSE._NEWLINE_Al setembre de 2006, SUSE Linux decideix deixar de donar suport al sistema de fitxers ReiserFS, retirant-lo de les opcions per defecte del seu sistema._NEWLINE_Segons Jeff Mahoney, els problemes d\'escalabilitat, i la impossibilitat de transformar les particions de la versi\xc3\xb3 3 a la 4 sense formatar, van obligar-los a prendre aquestes mesures. No obstant aix\xc3\xb2, ReiserFS continuaria estant incl\xc3\xb2s, encara que de manera opcional._NEWLINE_El 2 de novembre de 2006, Novell i Microsoft signen un acord en el qual Microsoft es comprometia a oferir suport de vendes a la distribuci\xc3\xb3 SUSE, a canvi de qu\xc3\xa8 tots dos desenvoluparen tecnologies que permetiren als usuaris executar els dos sistemes operatius de la manera m\xc3\xa9s simple possible, entre d\'altres._NEWLINE_Aquest pacte provoc\xc3\xa0 un gran malestar entre els usuaris de SUSE i de tota la comunitat del Programari Lliure que veien aquest fet com una t\xc3\xa0ctica de Microsoft per a cobrir-se les espatlles, sobre possibles demandes m\xc3\xbatues sobre patents._NEWLINE_El 7 de desembre de 2006, la comunitat openSUSE trau a la llum la versi\xc3\xb3 10.2 del seu sistema operatiu, del que destacaven noves funcionalitats pr\xc3\xb2pies com el men\xc3\xba kickoff, que s\'impos\xc3\xa0 al tradicional men\xc3\xba del KDE 3.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nSuSE inclou un programa d\'instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 i administraci\xc3\xb3 anomenat YaST que facilita tasques com ara: la partici\xc3\xb3 del disc dur, la configuraci\xc3\xb3 del sistema, la gesti\xc3\xb3 de paquets RPM, les actualitzacions en l\xc3\xadnia, la configuraci\xc3\xb3 de la xarxa, l\'administraci\xc3\xb3 d\'usuaris, etc. Tot aix\xc3\xb2 dins d\'una interf\xc3\xadcie gr\xc3\xa0fica integrada._NEWLINE_SuSE permet canviar la grand\xc3\xa0ria de les particions NTFS que utilitzen els sistemes operatius Windows 2000 o XP. SuSE permet detectar i instal\xc2\xb7lar els controladors dels winmodems m\xc3\xa9s comuns en dispositius d\'escriptori (OEM) i port\xc3\xa0tils (aquests m\xc3\xb2dems, estan dissenyats per a utilitzar programari espec\xc3\xadfic de Windows per treballar)._NEWLINE_Alguns entorns d\'escriptori com s\xc3\xb3n KDE i GNOME i gestors de finestres com Window Maker i Blackbox han estat inclosos, i gr\xc3\xa0cies a l\'instal\xc2\xb7lador YaST l\'usuari pot elegir entre GNOME, KDE, Xfce, sistema gr\xc3\xa0fic m\xc3\xadnim (fvwm) o sense entorn gr\xc3\xa0fic (mode text). SuSE a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, inclou programari multim\xc3\xa8dia com K3b (Gravador de CD / DVD),  Amarok (reproductor d\'\xc3\xa0udio) i Kaffeine (Reproductor de V\xc3\xaddeo), de gesti\xc3\xb3 i retoc fotogr\xc3\xa0fic, gestors d\'informaci\xc3\xb3 personal, etc._NEWLINE_SuSE tamb\xc3\xa9 inclou la suite ofim\xc3\xa0tica OpenOffice.org, programari per a llegir i/o escriure altres documents tan comuns com el PDF.\n_START_SECTION_\nGeeko, el logotip de SUSE\n_START_PARAGRAPH_\nDes dels inicis de la companyia SUSE, el camale\xc3\xb3 fou la mascota i el logotip oficial de la companyia. Segons paraules del mateix Gerhard Burtscher, oficial executiu en cap, "Un camale\xc3\xb3 \xc3\xa9s un animal que s\'adapta al seu entorn, el mateix que Linux [ ... ]_NEWLINE_La vista del camale\xc3\xb3 \xc3\xa9s perspica\xc3\xa7 i constantment enfocada \xe2\x80\x93 igualment, la nostra visi\xc3\xb3 est\xc3\xa0 dirigida cap al Codi Obert! - "._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, aquesta mascota, no va rebre cap nom fins al febrer del 2000 quan SUSE Linux va presentar un concurs a l\'exposici\xc3\xb3 LinuxWorld de Nova York, per tal de decidir el nom de la seva mascota. Aix\xc3\xad mateix, el concurs tamb\xc3\xa9 es don\xc3\xa0 a con\xc3\xa8ixer arreu del m\xc3\xb3n gr\xc3\xa0cies a Internet._NEWLINE_Finalment, Geeko fou elegit per m\xc3\xa9s de 2000 votacions i va ser presentat oficialment en el CeBIT 2000 a Hannover (Alemanya)._NEWLINE_El nom Geeko t\xc3\xa9 com a origen la paraula Geek dins del terme inform\xc3\xa0tic. El seu equivalent en catal\xc3\xa0 seria guru de la inform\xc3\xa0tica, o simplement friqui._NEWLINE_Actualment, Geeko est\xc3\xa0 present en tot tipus d\'objectes publicitaris, i com a curiositat la rep\xc3\xbablica Txeca va adoptar un exemplar viu de Geeko, un camale\xc3\xb3 que viu al zool\xc3\xb2gic de Praga.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAbans SuSE primer treia les versions Personal i Professional en caixes que inclo\xc3\xafen una gran documentaci\xc3\xb3 impresa, i un poc de temps despr\xc3\xa9s les publicava als seus servidor FTP. Sota l\'administraci\xc3\xb3 de Novell i amb l\'arribada d\'openSuSE aquesta forma ha estat revertida, publicant primer a Internet i despr\xc3\xa9s ficant-los a la venda. Per altra banda, Novell finalment deix\xc3\xa0 apartat la versi\xc3\xb3 Personal, i es dedic\xc3\xa0 \xc3\xbanicament a la versi\xc3\xb3 Professional, a la que li canvi\xc3\xa0 el nom per "SUSE Linux" \xc3\xbanicament i reempla\xc3\xa7ant aquesta a la versi\xc3\xb3 Personal._NEWLINE_Finalment, SuSE Linux suporta les arquitectures x86, x86-64, PPC, IA64._NEWLINE_Actualment el Departament d\'Educaci\xc3\xb3 de la Generalitat de Catalunya, est\xc3\xa0 treballant amb una distribuci\xc3\xb3 de programari GNU/Linux basada en SUSE Linux Enterprise Desktop amb el nom Linkat (web del projecte). La versi\xc3\xb3 3.0 de la Linkat, publicada el 15 d\'octubre de 2009, es basa en OpenSUSE 11.1.'