b"\n_START_ARTICLE_\nViatka\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nViatka \xc3\xa9s una plana, solcada per valls fluvials i sembrada arreu de turons, dispersos de forma irregular sense arribar a formar serralades en els sistemes, ni direccions definides. Pel de m\xc3\xa9s, el nombre de cotes d'altura \xc3\xa9s fins avui, molt poc considerable en el govern de Viatka, per a poder obtenir una idea clara del relleu del pa\xc3\xads. Aix\xc3\xad, doncs, molt temps fou considerada com la m\xc3\xa9s alta la regi\xc3\xb3 central, i molt particularment el lloc on la carretera de Viatka a Nolinsk troba el curs del Suna (afluent esquerra del riu Viatka pel Voia): a la poblaci\xc3\xb3 de Ossinovskaia o Okunevshchina se li atribu\xc3\xafa una altura de 427 m. Per\xc3\xb2 en el mapa hipsom\xc3\xa8tric de Tillo no s'hi troba cap cota en aquest en aquesta part Viatka. Una s\xc3\xa8rie d'altures mitjanes travessa en aquest mapa el govern de Viatka al llarg del Cheptza (afluent esquerra del Viatka), poc m\xc3\xa9s o menys en el sentit dels paral\xc2\xb7lels._NEWLINE_A l'oest continua per una l\xc3\xadnia de cotes que corre per l'esquerra del Viatka, entre la conflu\xc3\xa8ncia del Cheptza i la poblaci\xc3\xb3 de Kotelnich, per a bifurcar-se de seguida i dirigir-se per curts bra\xc3\xa7os per un cant\xc3\xb3 al nord-oest, vers les fonts del Vetluga, i per un altre, a l'oest-sud-oest, per la conca de l'Alt Pijma. Un altre illot d'altures for\xc3\xa7a aproximades es dibuixa completament a l'est, al llarg del riu Siva (afluent dret del riu Kama, vers la frontera del Perm. Al sud-est s'aixequen diverses cotes, a les ribes del Kama, i, per a fi, una mitja dotzena d'altures mitjanes es troben espaiades al llarg del Viatka. La plana que ocupa Viatka sembla, doncs, inclinar-se de nord a sud i d'est a oest. El nivell del Viatka en la part septentrional, a Slobodsk\xc3\xb3i, es troba a 111 m. mentre a l'extrem sud, a la seva sortida del pa\xc3\xads el riu es troba nom\xc3\xa9s a 43 m.; per altra banda, en la part occidental de la regi\xc3\xb3 recorreguda pel Cheptza, el mateix que vers la frontera oest del Viatka, l'altura mitjana no passa de 115,120 m. mentre que en la part oriental, \xc3\xa9s a dir, superior del curs del Cheptza, aquesta altura s'aproxima als 140 m. La major part de les altures m\xc3\xa9s elevades es troba a l'est del pa\xc3\xads; l'illot de les cotes que s'aixequen en les ribes i a la dreta del Siva, dels quals ja se n'ha parlat, t\xc3\xa9 altures de 215 m. i m\xc3\xa9s. El punt culminant de Viatka s'eleva a 294 m.; aquest es troba vers les fonts d'un petit afluent a la dreta del Votka (conca del Kama per el Siva).\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nSalvat d'una m\xc3\xadnima porci\xc3\xb3 en l'extremitat nord, regada pel curs superior del riu Syssola (conca del Dvin\xc3\xa0), el pa\xc3\xads pertany a la conca del Volga, per el Kama i el seu afluent dret el Viatka. El Kama, que neix en els pantans Porubskiia i Pietujovskiia, al nord-est del pa\xc3\xads, igual que el Vitka, tamb\xc3\xa9 es dirigeix com aquell, primerament al nord-oest, sent navegable a uns 50\xc2\xa0km. M\xc3\xa9s avall de les seves fonts; despr\xc3\xa9s gira sobtadament al nord-est per internar-se vers Perm, des d\xe2\x80\x99on, per una enorme meandre, torna vers la frontera sud-est del Viatka, la qual continua corrent primerament al sud-est i de seguida al sud-oest. Aquest riu pertany a Viatka en uns 533\xc2\xa0km, dels quals 213 en el seu curs superior i 320\xc2\xa0km en la part del seu curs fronterer. El Kama rep en els l\xc3\xadmits del pa\xc3\xads (per la seva riba dreta), al Siva, que en la major part del seu curs forma el l\xc3\xadmit del Perm; a l'Ij i al Viatka:_NEWLINE_Aquest \xc3\xbaltim, nascut, en els mateixos pantans que el Kama, primerament segueix primerament vers nord-oest, un curs paral\xc2\xb7lel al curs superior del seu riu principal, despr\xc3\xa9s s'inclina a l'oest i de seguida corre a grans trets al sud-oet, a l'oest, i de nou al sud-oest, i, per fi, al sud, al sud-est, per acabar en la frontera dels governs de Perm i Kazan, despr\xc3\xa9s d'un curs de 1.141\xc2\xa0km. dels quals 665 s\xc3\xb3n navegables._NEWLINE_Entre els seus afluents, els m\xc3\xa9s importants s\xc3\xb3n: per la dreta, el Kobra, nascut a V\xc3\xb3logda; per l'esquerra, el Cheptza, llarga (330\xc2\xa0km.de curs), per\xc3\xb2 no navegable i a penes flotable; per la dreta el Velikaia i el Moloma que, el mateix que el Velikaia, t\xc3\xa9 les seves fonts a V\xc3\xb3logda; te\xc3\xb2ricament considerat com a navegable en els seus \xc3\xbaltims 95\xc2\xa0km. No serveix tot el temps per a la conducci\xc3\xb3 de balses; per la dreta el Pijma, curs d'aigua flotable, nascut a Kostrom\xc3\xa0; per l'esquerra, el Kilmez, engruixat per l'esquerra per al Vala, un riu que a vegades es considera com a major i navegable des de la conflu\xc3\xa8ncia per la dreta de l'Ut, o sigui uns 130\xc2\xa0km._NEWLINE_Els llacs s\xc3\xb3n molt nombrosos, per\xc3\xb2 en la seva major part nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n expansions dels rius. Els m\xc3\xa9s considerables: l'Urkul (11\xc2\xa0km. de llarg per 400 m. d'ample) l'Armarik (13\xc2\xa0km. de llarg per 600 m. d'ample), els dos, en la vall del Viatka, en territori d'Urjum. Els pantans, repartits sobretot al nord i nord-oest, ocupen grans superf\xc3\xadcies, molt particularment als voltants de Kai, d'ac\xc3\xad el seu nom pantans Kaisikiia, i al nord de Glazov, aquest \xc3\xbaltims anomenats pantans Porubskiia i Pietujovskiia, que donen naixement al Viatka i al Kama.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima de Viatka \xc3\xa9s essencialment continental i fred, sobretot a mesura que avan\xc3\xa7a vers l'est. Aix\xc3\xad, doncs, a Viatka, la temperatura mitjana anual \xc3\xa9s de +4\xc2\xba24, mentre que a Glazov \xc3\xa9s de +1\xc2\xba62. La temperatura mitjana anual hivernal \xc3\xa9s de -11\xc2\xba55, a Viatka, i de -14\xc2\xba13, a Glazov. En canvi, la temperatura estival \xc3\xa9s un xic m\xc3\xa9s elevada en aquesta \xc3\xbaltima poblaci\xc3\xb3: aquesta \xc3\xa9s +18\xc2\xba56 a Glazov, i de +17\xc2\xba66, a Viatka. L'hivern \xc3\xa9s llarg i rigor\xc3\xb3s; almenys dura cinc mesos, des de mitjan novembre fins a mitjan abril, i els freds assoleixen, algunes vegades -40\xc2\xba. El Viatka resta pres pels gels durant uns seixanta dies. Per contra, l'estiu \xc3\xa9s curt, per\xc3\xb2 molt calor\xc3\xb3s: sovint el term\xc3\xb2metre puja als 37\xc2\xba, i la vegetaci\xc3\xb3 es desenvolupa amb gran rapidesa.\n_START_SECTION_\nProductes naturals\n_START_PARAGRAPH_\nViatka pertany a la formaci\xc3\xb3 p\xc3\xa8rmica, les roques del qual afloren, al llarg del Kama, del Viatka, del Cheptza, del Jolunitza, etc..Al nord del pa\xc3\xads aquestes roques es troben cobertes d'argiles i arenes jur\xc3\xa0ssiques, que en alguns llocs travessen calcaries i esquistos bituminosos. Al nord tamb\xc3\xa9 es troben les argiles i arenes postplioc\xc3\xa8niques, riques en mineral de ferro que es troben en els dip\xc3\xb2sits glacials o b\xc3\xa9 en les capes de torba d'origen recent. La principal riquesa mineral \xc3\xa9s el ferro, que s'explota, sobretot, al districte Slobodskoi i de Glazov i al districte d'Urjum; el mineral de ferro, mesclat amb el de coure, es troba tamb\xc3\xa9 en el districte de Nolinsky i ha l'extrem sud a Ielabuga. Les calc\xc3\xa0ries es troben poc m\xc3\xa9s o menys en els mateixos districtes que el ferro, amb la sola excepci\xc3\xb3 que en el de Ielabuga no se'n troben i que, en canvi, en el d'Orlov se'n troben en abund\xc3\xa0ncia, i all\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 s'explota l'alabastre. Les pedreres m\xc3\xa9s importants, ensems que les m\xc3\xa9s antigues, de pedra calc\xc3\xa0ria i pedra molar es troben al costat del Noka, tributari a l'esquerra de l'Urjumka (conca del Viatka), i als voltants de Kukarka, en la conflu\xc3\xa8ncia del Pijma amb el Viatka._NEWLINE_A l'extrem nord-est, al costat de les ribes del Kama, hi ha jaciments d'argiles refract\xc3\xa0ries. De les fonts minerals que en molta quantitat brollen en territori del pa\xc3\xads, hi ha les sulfuroses de Butyrki, districte d'Orlov, i de Kuzernbaieva, districte d'Ielabuga. El sol \xc3\xa9s for\xc3\xa7a divers, per\xc3\xb2, en general, poc f\xc3\xa8rtil. Els millors terrenys que a Viatka consisteixen en terra negra mesclada amb arena i argila, es troben al sud, sobretot al llarg del Baix Kama, del Viatka Inferior i tamb\xc3\xa9, del Pijma; el centre del pa\xc3\xads posseeix terres mitjanes; al nord el sol \xc3\xa9s molt ingrat, roc\xc3\xb3s, argil\xc3\xb3s-aren\xc3\xb3s, cobert de boscos, torberes i pantans. El cultiu n\xc3\xb2mada, nomenat a foc, es trobava encara molt est\xc3\xa8s en aquesta regi\xc3\xb3 septentrional a principis del segle XX, on els habitants esmotxen certa extensi\xc3\xb3 de bosc calant-li foc, aix\xc3\xad cultiven el terreny aconseguit d'aquesta manera sense adobaments, fins al seu complet esgotament, abandonant-lo de seguida per comen\xc3\xa7ar de nou aquesta operaci\xc3\xb3 en una altra banda. La divisi\xc3\xb3 triennal de terres domina en la resta del pa\xc3\xads, per\xc3\xb2 les terres, poc f\xc3\xa8rtils en si mateixes i mal adobades, donen molt poc producte. Arreu si sembra s\xc3\xa8gol (sent el de Sarapul molt apreciat), civada i ordi i en molta menys quantitat fajol i blat. A m\xc3\xa9s, es cultiva la patata i molt particularment la fibra de c\xc3\xa0nem i el lli. El lli de les ribes del Siva gaudeix de molta fama. S'exporta molt lli a l'estranger a trav\xc3\xa7es del port d'Arkangel. L'\xc3\xa0rea de prats i pastures \xc3\xa9s molt limitada; els millors prats es troben al llarg del Kama i en la vall del Viatka, entre Orlov i Kotelnich. Aix\xc3\xad mateix la cria del bestiar no \xc3\xa9s massa prospera. La bella ra\xc3\xa7a local de cavalls, anomenada Obva o de Viatka, petita, per\xc3\xb2 r\xc3\xa0pida i incansable, degenera cada vegada m\xc3\xa9s. L'apicultura assoleix un gran desenvolupament, sobretot entre els viatk\xc3\xa8s i els txerem\xc3\xads dels districtes de Glazov i de Sarapul; la mel de les ribes del Siva \xc3\xa9s molt estimada. Els boscos ocupen quasi la meitat del territori, amb certa preponder\xc3\xa0ncia de les con\xc3\xadferes, sobretot l'avet siberi\xc3\xa0 (Abies sibirica), i el pi com\xc3\xba; el larix (L\xc3\xa0rix europeu) creix en la part nord i al sud, baixa m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del paral\xc2\xb7lel 57\xc2\xba. Els boscos de Viatka assilen encara gran nombre d'animals de ploma i pel. La ca\xc3\xa7a de llebres i d'esquirols \xc3\xa9s molt productiva.\n_START_SECTION_\nIndustria i comer\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nLa petita industria despr\xc3\xa9s del r\xc3\xa8gim comunista torna a estar desenvolupada. Les adoberies, els tallers de cal\xc3\xa7at es troben en gran nombre als districtes de Viatka, Slobodoskoi, Sarapul, Malmysh i Nolinsk. Els cal\xc3\xa7ats de Sarapul s'exporten fins al Caucas, el Turquestan i Sib\xc3\xa8ria. La f\xc3\xa0brica de draps \xc3\xa9s particularment important en el districte d'Iaransk; Kukarka posseeix gran nombre de molins bataners. La ind\xc3\xbastria d'elaboraci\xc3\xb3 de la fusta tamb\xc3\xa9 ocupa un gran nombre d'artesans. Els mobles que es fabriquen a Viatka s\xc3\xb3n excel\xc2\xb7lents i econ\xc3\xb2mics. La fabricaci\xc3\xb3 de caixes, culleres, sovint esculpides amb molt bon gust, de llumins, etc.es troba concentrada en els districtes de Viatka, Iebaluga, Nolinsk i Urjum. Nombrosos tallers de serralleria i ferreries es troben disseminades al red\xc3\xb3s de grans fundacions i f\xc3\xa0briques sider\xc3\xbargiques. Les harm\xc3\xb2niques de Viatka rivalitzen amb les de Tula. Els habitants s'ocupen en la pesca, la ca\xc3\xa7a, en la fabricaci\xc3\xb3 de la cal\xc3\xa7 i en l'extracci\xc3\xb3 de pedres i argiles. Quant a la gran ind\xc3\xbastria, compta amb fassines, cerveseries i manufactures de tabac, adoberies, f\xc3\xa0briques de productes qu\xc3\xadmics, fundacions de ferro i tallers sider\xc3\xbargics, manufactures de paper, cartr\xc3\xb3, cristall i llumins._NEWLINE_El comer\xc3\xa7 \xc3\xa9s actiu i es troba afavorit per les vies de navegaci\xc3\xb3 que li ofereixen el Kama i el Viatka. Si conten diversos ports en la primera molts en la segona via (compresos els afluents del Viatka). L'exportaci\xc3\xb3 consisteix, sobretot, en cereals, cuiros, lli, teles, mel, cera, fusta i objectes d'aquest, metalls, etc.; la importaci\xc3\xb3 compr\xc3\xa8n, sal, sucre, caf\xc3\xa8, teixits diversos, peix, tabac, etc. A Viatka tenen lloc nombroses fires, de les quals la de Kotelnich \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s coneguda. El pa\xc3\xads est\xc3\xa0 unit a Moscou per un ferrocarril, que envia branques a Nijegorod i vers el nord-oest.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nFins al present encara no s'ha descobert restes de l'Edat de Pedra per\xc3\xb2 en les ribes del Jolunitza es descobriren destrals de bronze. Les monedes i diversos objectes de vida i de culte que les excavacions permeteren descobrir daten, sobretot, dels segles VI i X i deuen pert\xc3\xa0nyer, per una banda als b\xc3\xbalgars del Volga i, per altra, a les antigues tribus fineses que els annals russos coneixen amb el nom de chudes. L'actual territori del pa\xc3\xads de Viatka fou antigament ocupat pels votiacs i els txerem\xc3\xads, als que els colons de N\xc3\xb3vgorod, apareguts a finals del segle XII, refusaren vers la part sud-est de Viatka, i tamb\xc3\xa9 cap a la part nord del pa\xc3\xads de Kazan. Aquests colons, que ben aviat reberen el nom de viatxaves, es mostraren hostils amb els russos de Moscovia, les possessions dels quals atacaven sovint, aliats algunes vegades amb els t\xc3\xa0rtars. El 1489 foren sotmesos per Ivan III, i despr\xc3\xa9s el pa\xc3\xads form\xc3\xa0 part de l'Estat rus. El 1708, quan la divisi\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia en vuit governs, Viatka fou dividida entre els governs de Sib\xc3\xa8ria i de Kazan. El 1766 form\xc3\xa0 una prov\xc3\xadncia dividida en sis districtes; el 1780 fou nomenada resid\xc3\xa8ncia i el 1799 reb\xc3\xa9 el seu t\xc3\xadtol de govern. La part sud del pa\xc3\xads pat\xc3\xad molt dels t\xc3\xa0rtars de l'altra riba del Kama i tamb\xc3\xa9 dels baixkirs, revoltats a principis del segle XVIII. Quan la insurrecci\xc3\xb3 de Pugatxov (1773-75), les regions sud i sud-est foren assolades per les quadrilles de revoltats. En el transcurs d'aquest segle tingueren lloc diverses revoltes dels serfs contra els propietaris de les fabriques, els senyors i (1832-1842) contra les autoritats locals, que imposaren de sobte el cultiu de la patata, provocant el colera dels ignorants llauradors contra aquest fruit del diable i els seus propagadors. El govern de Viatka tenia 11 districtes, les capitals dels quals eren Viatka, Glazov, Iaransk, Ielabaluga, Kotenich, Malmyj o Malmysh, Orlov, Urjum, Sarapul i Slobodskoi. Despr\xc3\xa9s de la revoluci\xc3\xb3 russa se li restaren al govern part del seu territori, sobretot a l'est (districte de Glazov), per a formar la Rep\xc3\xbablica dels Votiacs, restant aix\xc3\xad redu\xc3\xafda la seva extensi\xc3\xb3 a 105,533 k\xc2\xb2. Amb 2.224.792 h. el 1926. D'aquesta manera continua formant un triangle, encara m\xc3\xa9s redu\xc3\xaft, que limita al nord amb la Rep\xc3\xbablica dels Komi o Ziri\xc3\xa8, a l'est amb la dels Votiacs, al sud amb les de Tart\xc3\xa0ria i dels txeremissos o marii i ha l'oest, amb els governs de Nijegorod i Swerodonisk (Dvina del Nord)."