b'\n_START_ARTICLE_\nLleonesisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl lleonesisme \xc3\xa9s un moviment cultural i sociopol\xc3\xadtic, regionalista o nacionalista, que persegueix el reconeixement de part dels territoris de l\'antic Regne de Lle\xc3\xb3, als quals denominen Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s o Regi\xc3\xb3 de Lle\xc3\xb3 (les prov\xc3\xadncies de Lle\xc3\xb3, Zamora i Salamanca), com a regi\xc3\xb3 i nacionalitat hist\xc3\xb2rica, i el seu establiment en comunitat aut\xc3\xb2noma pr\xc3\xb2pia, separada de Castella i Lle\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nEl Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s (Pa\xc3\xads Ll\xc3\xafon\xc3\xa9s en lleon\xc3\xa8s) \xc3\xa9s el terme que utilitzen els sectors lleonesistes per a anomenar el territori format per les prov\xc3\xadncies espanyoles de Lle\xc3\xb3, Zamora i Salamanca, que, amb la divisi\xc3\xb3 auton\xc3\xb2mica duta a terme a Espanya en la d\xc3\xa8cada de 1980, juntament amb altres sis prov\xc3\xadncies, van formar la comunitat aut\xc3\xb2noma de Castella i Lle\xc3\xb3. _NEWLINE_El Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s estaria compost per les tres prov\xc3\xadncies que van ser adscrites a la regi\xc3\xb3 denominada Regne de Lle\xc3\xb3 al produir-se la divisi\xc3\xb3 administrativa d\'Espanya en prov\xc3\xadncies de Javier de Burgos, mitjan\xc3\xa7ant el Reial decret de 30 de novembre de 1833. La citada divisi\xc3\xb3 administrativa va ser la qual va crear la prov\xc3\xadncies actuals amb les seves respectives capitals. No obstant aix\xc3\xb2, cal tenir en compte que el territori de les tres prov\xc3\xadncies no coincideix amb el Regne de Lle\xc3\xb3 hist\xc3\xb2ric. Si b\xc3\xa9 un nou decret del 30 de novembre de 1855 assignava tamb\xc3\xa9 les prov\xc3\xadncies de Valladolid i Pal\xc3\xa8ncia (adscrites inicialment a la regi\xc3\xb3 de Castella la Vella) al Regne de Lle\xc3\xb3, aquestes no s\xc3\xb3n considerades parts del Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s tal com el consideren els regionalistes lleonesos. _NEWLINE_Altres grups lleonesistes inclouen en el Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s territoris de passat hist\xc3\xb2ric o proclamada cultura lleonesa (b\xc3\xa0sicament aquells en els quals es parla el lleon\xc3\xa8s). Aix\xc3\xad, formarien tamb\xc3\xa9 part del Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s: La Li\xc3\xa9bana (Cant\xc3\xa0bria), la Comarca de Valdeorras (Ourense), la Franja del Carri\xc3\xb3n (prov\xc3\xadncies de Pal\xc3\xa8ncia i Valladolid) i els territoris portuguesos del riu Sabor (Sendim i Miranda do Douro, on es parla una variant del lleon\xc3\xa8s coneguda com a mirand\xc3\xa8s).\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els anys 1900 i 1934, Miguel Bravo Guarida, Miguel D\xc3\xadez Canseco i Jos\xc3\xa9 Eguiagaray van impulsar el regionalisme cultural lleon\xc3\xa8s en Lle\xc3\xb3, desenvolupat a trav\xc3\xa9s d\'articles de premsa, festejos com els Jocs Florals, el centenari del Pare Isla, i sobretot, la celebraci\xc3\xb3 del IX Centenari dels Furs de Lle\xc3\xb3, o accions com l\'adopci\xc3\xb3 del Pend\xc3\xb3 Real p\xc3\xbarpura amb l\'escut de Lle\xc3\xb3 i l\'organitzaci\xc3\xb3, per part de la Diputaci\xc3\xb3 de Lle\xc3\xb3, d\'una biblioteca regional de temes i autors lleonesos. _NEWLINE_Sorgeixen en aquesta \xc3\xa8poca nombroses societats i publicacions regionalistes lleoneses, la primera fou l\'Ateneo Leon\xc3\xa9s (1910). D\'altres foren Amigos del Pueblo (1915), Centro Leon\xc3\xa9s (1917), Vida Leonesa (1920), Sociedad de Estudios Leoneses (1926), Instituto de Estudios Leoneses (1930) o Veladas Leonesas (1931). _NEWLINE_\xc3\x89s significatiu el Grupo de Tradiciones Leonesas (1932-1938), format per pol\xc3\xadtics i intel\xc2\xb7lectuals dretans lligats a la dictadura de Primo de Rivera, com Dom\xc3\xadnguez Berrueta, Jos\xc3\xa9 Gonz\xc3\xa1lez, o els alcaldes de Lle\xc3\xb3 durant la dictadura, Roa de la Vega i Jos\xc3\xa9 Eguiagaray. Aquest va definir els ideals d\'aquest moviment: "Representar-nos davant el poder central sense fulanismes, protestar per l\'aband\xc3\xb3 que pateixen els ramaders i agricultors lleonesos, exigir ferrocarrils en les conques mineres i cuidar i fomentar les nostres venerades tradicions". Pol\xc3\xadticament va estar lligat a Acci\xc3\xb3 Agr\xc3\xa0ria Lleonesa, partit dret\xc3\xa0 liderat per Antonio \xc3\x81lvarez Robles, i a Acci\xc3\xb3 Femenina Lleonesa, de Francisca Bohigas. _NEWLINE_En 1933 es va crear el grup regionalista lleon\xc3\xa8s Amigos de Le\xc3\xb3n per Manuel Fern\xc3\xa1ndez N\xc3\xba\xc3\xb1ez, basat en la defensa dels interessos industrials, agr\xc3\xadcoles i tradicionals de la regi\xc3\xb3 lleonesa, mentre que Ricardo Pallar\xc3\xa9s, president de la Diputaci\xc3\xb3 de Lle\xc3\xb3 en 1931, va ser un dels fundadors del Partit Republic\xc3\xa0 Lleon\xc3\xa8s Aut\xc3\xb2nom. Eguiagaray va proposar, al mar\xc3\xa7 de 1934, en el Diario de Le\xc3\xb3n la creaci\xc3\xb3 d\'una Lliga Regional Lleonesa com un centre d\'estudis lleonesos, amb la seva secci\xc3\xb3 d\'estudis econ\xc3\xb2mics i comercials. A m\xc3\xa9s, va sorgir el Grupo pro Le\xc3\xb3n. Tamb\xc3\xa9 en aquest mateix any va n\xc3\xa9ixer l\'Orfe\xc3\xb3n Leon\xc3\xa9s. El seu director, J. Pinto Maestro, fou l\'autor de la lletra del "Himno a Le\xc3\xb3n", estrenat en 1934 amb motiu del cinqu\xc3\xa8 centenari de la gesta del "Pas Honros" i de la figura del cavaller Suero de Qui\xc3\xb1ones. Aquest himne va ser declarat oficialment himne de la ciutat de Lle\xc3\xb3 en 1978.\n_START_SECTION_\nEl leonesisme despr\xc3\xa9s de la restauraci\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el proc\xc3\xa9s preauton\xc3\xb2mic espanyol, de finals de la d\xc3\xa8cada de 1970, van sorgir nombrosos grups leonesistes que van reivindicar la creaci\xc3\xb3 d\'una comunitat aut\xc3\xb2noma lleonesa: a Zamora Ciudadanos Zamoranos (CC.ZZ.), a Salamanca el Grupo Regionalista Salamantino (GRES), i a Lle\xc3\xb3 el Concejo Abierto Leon\xc3\xa9s (CAL), J\xc3\xb3venes Nacionalistas Leoneses (JNL), l\'Asamblea Independiente Leonesa (AIL), el Grupo Auton\xc3\xb3mico Leon\xc3\xa9s (GAL) o l\'Asamblea Regionalista Leonesa._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, durant aquests anys i la resta de la d\xc3\xa8cada de 1980, es comencen a organitzar els primers partits pol\xc3\xadtics pr\xc3\xb2piament leonesistas, com el Bloc Autonomista del Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s, el Partit Regionalista del Pa\xc3\xads Lleon\xc3\xa8s (PREPAL), amb la seva organitzaci\xc3\xb3 juvenil Joventuts Leonesistes (JJ.LL.), el Bloc Agrari (BA), o la Uni\xc3\xb3 Leonesista (UNLE). En la d\xc3\xa8cada de 1990 es va crear la Uni\xc3\xb3 del Poble Lleon\xc3\xa8s (UPL) i Conceyu Xoven, la seva organitzaci\xc3\xb3 juvenil vinculada, ja en el segle XXI, l\'escissi\xc3\xb3 de la UPL Partit Autonomista Lleon\xc3\xa8s-Unitat Leonesista (PAL-UL).'