b"\n_START_ARTICLE_\nCastell dels Alcalans\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell es considera d'origen \xc3\xa0rab, possiblement (atenent a les restes de cer\xc3\xa0mica que s'han trobat en les excavacions arqueol\xc3\xb2giques dutes a terme) sobre un assentament iber anterior. \xc3\x89s considerat com una mostra de la fesomia d'un t\xc3\xadpic castell o fortificaci\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica, tot i que actualment nom\xc3\xa9s queden restes (alguns llen\xc3\xa7os del que van ser els seus muralles, aix\xc3\xad com els basaments de les que van ser les seves torres) del que va ser en el seu dia va ser un important punt de defensa de la zona. Al segle XI un rei de l\xe2\x80\x99Emirat de Bal\xc3\xa0nsiya va decidir construir un castell que permet\xc3\xa9s controlar els cultius existents a prop del riu Magre. Va arribar a ser un important castell taifal, que citava fins i tot en la Cr\xc3\xb2nica de Alfonso X (en la qual es narra com el Cid, en una de les accions militars pel regne de Val\xc3\xa8ncia, va capturar al seu alcaide, fet que va donar nom al lloc com Vall d'Alcal, conegut m\xc3\xa9s tard com la Vall dels Alcalans)._NEWLINE_El Castell a m\xc3\xa9s de la defensa de la zona, tamb\xc3\xa9 era utilitzat per a les tasques de recol\xc2\xb7lecta d'impostos agr\xc3\xadcoles i ramaders de la vall d'Alcal\xc3\xa1 en \xc3\xa8poca musulmana. Aquest cobrament d'impostos queda reflectit en el Llibre del Repartiment._NEWLINE_L'imperi almor\xc3\xa0vit va comen\xc3\xa7ar a tenir problemes de cohesi\xc3\xb3 tan aviat i r\xc3\xa0pidament com anteriorment s'havia produ\xc3\xaft la seva aparici\xc3\xb3. Aquesta circumst\xc3\xa0ncia va ser aprofitada Alfons I d'Arag\xc3\xb3, el Bataller, que va pactar aliances amb musulmans reticents als nous califes almor\xc3\xa0vits, amb la intenci\xc3\xb3 d'ocupar Balansiya (Val\xc3\xa8ncia). Es va produir llavors una resposta per part dels almor\xc3\xa0vits que van portar del Marroc un ex\xc3\xa8rcit per fer front a aquesta alian\xc3\xa7a. La batalla va tenir lloc el 1129 al castell dels Alcalans, i d'en ella es va produir la derrota dels almor\xc3\xa0vits. Aquesta derrota va desprestigiar als almor\xc3\xa0vits de Xarq al-Andalus i, poc despr\xc3\xa9s, es proclamarien uns segons regnes de taifa en Sharq al-Andalus (a partir de 1144 en Balansiya), aix\xc3\xb2 si es t\xc3\xa9 en compte el poeta valenci\xc3\xa0-musulm\xc3\xa0 Ibn al-Abbar._NEWLINE_Aix\xc3\xad, despr\xc3\xa9s de la Reconquesta Monserrat va ser donada a 1240 a Eixim\xc3\xa9n de Tovi\xc3\xa0, i, poc despr\xc3\xa9s, Joan Brusca li va atorgar carta de poblament a 1245. Amb l'esdevenir dels anys, passa d\xe2\x80\x99unes mans a unes altres, fins que la fam\xc3\xadlia P\xc3\xa9rez de Calataiud pass\xc3\xa9s a ser la propiet\xc3\xa0ria. En 1763 es va integrar al ducat de Villahermosa fins a l'abolici\xc3\xb3 dels senyorius.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Castell va haver d'estar constru\xc3\xaft amb roca calc\xc3\xa0ria, i havia de presentar un doble emmurallament amb torres que refor\xc3\xa7aven els flancs. Les restes trobades a la zona, indiquen la rellev\xc3\xa0ncia de la fortalesa d'Alcal\xc3\xa1 va haver d'aconseguir en la seva \xc3\xa8poca._NEWLINE_Encara pot distingir que l'estructura s'articula en dos recintes als que normalment s'anomenen recites superior i inferior, tenint en compte la seva localitzaci\xc3\xb3 topogr\xc3\xa0fica. El recinte superior (anomenat Alcassaba per alguns autors o torre de l'Homenatge o cel\xc3\xb2quia per altres), havia de tenir, com era costum, un marcat car\xc3\xa0cter militar i residencial simult\xc3\xa0niament. Presentava una planta rectangular, amb pati a cel obert, i es completava el conjunt amb un pr\xc3\xa0ctic aljub, aix\xc3\xad com altres depend\xc3\xa8ncies, que s\xc3\xb3n motiu d'estudi encara._NEWLINE_Per la seva banda, el recinte inferior, presentava una subdivisi\xc3\xb3 en dues parts, d'una banda un gran albacar que envoltava el recinte superior pel nord, oest i sud; mentre a l'est hi havia una zona per a fer competici\xc3\xb3, que es trobava defensada per un aler o muralla, del qual s'han conservat restes que arriben als tres metres d'altura._NEWLINE_Respecte al per\xc3\xadode de la seva construcci\xc3\xb3, aquesta sembla ser es va dur a terme almenys en dues fases constructives, una primera, que podria considerar-se com la fundacional, que \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s antiga, la que es va iniciar al segle XI, associada a la taifa de Val\xc3\xa8ncia; i una segona etapa,. Iniciada al segle XII i que s'estendria fins al segle XIII, coincidint amb el per\xc3\xadode almohade, en la qual es duria a terme obres de refor\xc3\xa7 del sistema defensiu, sobretot a la zona est del castell ja existent."