b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Alva Edison\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xa0ncia autodidacta\n_START_PARAGRAPH_\nNeix l\'11 de febrer de 1847 a Milan, a l\'estat d\'Ohio (Estats Units). Fill de Samuel Edison, manefla, brocanter, botiguer, agent immobiliari fuster, etc\xc3\xa8tera, canadenc d\'origen holand\xc3\xa8s i de Nancy Elliot Edison, antiga mestra canadenca d\'origen escoc\xc3\xa8s. Fou el fill petit d\'una fam\xc3\xadlia modesta amb set nens._NEWLINE_En 1853, amb 7 anys, la seva fam\xc3\xadlia s\'instal\xc2\xb7la a Port Huron a l\'estat de Michigan. El seu professor, el reverend Engle, el considera r\xc3\xa0pidament com un hiperactiu est\xc3\xbapid, ja que \xc3\xa9s massa curi\xc3\xb3s, formula massa preguntes i no apr\xc3\xa8n r\xc3\xa0pidament. Despr\xc3\xa9s de 3 mesos de curs, la seva mare ofuscada decideix fer-li l\'escola ella mateixa. Completa la seva formaci\xc3\xb3 de base en perfecte autodidactisme devorant tots els llibres de ci\xc3\xa8ncia de la seva mare._NEWLINE_A l\'edat de nou anys, ja havia llegit l\'obra School of Natural Philosophy (Escola de Filosofia natural) de Richard Green Parker (1798-1869), i als tretze va descobrir a la biblioteca del seu pare les obres de Thomas Paine. Tamb\xc3\xa9 va llegir el Principia, de Newton.\n_START_SECTION_\nPrimer laboratori de qu\xc3\xadmica als deu\xc2\xa0anys\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1857, amb deu\xc2\xa0anys d\'edat, Thomas posseeix ja un petit laboratori de qu\xc3\xadmica al soterrani de la casa dels seus pares per desenvolupar la seva intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia pr\xc3\xa0ctica._NEWLINE_El 1859, amb dotze anys, Thomas es va fer de venedor de diaris, begudes, cigars, cigarretes, caramels, al tren de la \xc2\xabGran Trunk Railway\xc2\xbb que fa l\'anada i tornada quotidiana Port Huron-Detroit. Amb els diners guanyats, es compra una premsa d\'impremta d\'ocasi\xc3\xb3 que instal\xc2\xb7la en un vag\xc3\xb3 en equipatge per a la redacci\xc3\xb3 i la impressi\xc3\xb3 (durant els trajectes) del seu propi minidiari setmanal el Weekly Herald amb una sortida de 500 exemplars. _NEWLINE_El 1860 \xc3\xa9s autoritzat a condicionar el seu laboratori de qu\xc3\xadmica al seu vag\xc3\xb3 en equipatge-impremta. Segueix les seves experi\xc3\xa8ncies durant les parades amb cinc hores a Detroit. S\'interessa igualment pel tel\xc3\xa8graf del tren inventat el 1838 per Samuel Morse. Una sotragada del tren fa caure un dia el f\xc3\xb2sfor i provoca un incendi el que li val el seu acomiadament immediat amb els seus primers 2.000 d\xc3\xb2lars de guany comercial orgullosament guanyats.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa0cticament sord des de l\'edat de 13 anys\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'edat de 13 anys, agafa l\'escarlatina de la qual queda pr\xc3\xa0cticament sord. Aquest handicap influenciar\xc3\xa0 fortament el seu comportament, la seva carrera, l\'orientaci\xc3\xb3 dels seus treballs, el seu desig de millorar la sordesa a la humanitat, el motiva per a diverses invencions i decuplica la seva avidesa per a la lectura en particular de les obres de qu\xc3\xadmica, electricitat, f\xc3\xadsica, mec\xc3\xa0nica, etc\xc3\xa8tera.\n_START_SECTION_\nEmpleat com a telegrafista de la Western Union Telegraph Company\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1862 Thomas salva heroicament el beb\xc3\xa8 fill del cap d\'estaci\xc3\xb3 de Port Huron que va estar a punt de ser atropellat per un tren. Per agrair-li, l\'oficial s\'ofereix a ensenyar-li l\'alfabet morse i la utilitzaci\xc3\xb3 del seu tel\xc3\xa8graf durant 2 mesos de formaci\xc3\xb3. Aquesta nova afici\xc3\xb3 li permet trobar una feina de telegrafista a Memphis._NEWLINE_En 1866 als 19 anys, es trasllada a Toronto al Canad\xc3\xa0 i troba una feina d\'ajudant-telegrafista a la Western Union Company. El seu treball consisteix a retransmetre a Toronto els missatges rebuts a cada hora. Realitza llavors la seva primera invenci\xc3\xb3: transforma el seu tel\xc3\xa8graf en \xc2\xabtransmissor-receptor duplex autom\xc3\xa0tic de codi Morse\xc2\xbb capa\xc3\xa7 de transmetre sobre un mateix cable dos despatxos en sentit invers autom\xc3\xa0ticament sense intervenci\xc3\xb3 d\'empleat, i registra la seva primera patent. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s esdev\xc3\xa9 operador ambulant de ciutat a ciutat per tot l\'est dels Estats Units. _NEWLINE_En 1868, amb 21 anys, expert en telegrafia, Thomas \xc3\xa9s contractat com a operador-telegrafista nocturn a la Western Union Company de B\xc3\xb2ston i treballa en paral\xc2\xb7lel sobre diversos projectes d\'invents entre els quals hi ha una M\xc3\xa0quina de recompte autom\xc3\xa0tic de votaci\xc3\xb3, es tractava d\'un instrument molt simple per al recompte mec\xc3\xa0nic de vots el 1868. Es podia col\xc2\xb7locar a la taula de cada representant; tenia dos botons, un per al vot a favor i un altre per al vot en contra. Per tramitar la patent, Edison va contractar l\'advocat Carroll D. Wright. L\'instrument es va portar davant d\'un comit\xc3\xa8 del Congr\xc3\xa9s de Washington. All\xc3\xa0 el veredicte va ser brusc per\xc3\xb2 honest: "Jove, si hi ha a la terra algun invent que no volem aqu\xc3\xad, \xc3\xa9s exactament el seu. Un dels nostres principals interessos \xc3\xa9s evitar trinquets en les votacions, i el seu aparell no faria cap altra cosa que afavorir-los", i \xc3\xa9s rebutjada pel Congr\xc3\xa9s dels Estats Units per donar els resultats massa r\xc3\xa0pids... I en dedueix un dels seus futurs grans principis de base\xc2\xa0: \xc2\xabNever invent something that people don\'t want\xc2\xbb (mai no inventar alguna cosa que la gent no vol). _NEWLINE_En 1869 prova de trobar sort a New York, on troba una habitaci\xc3\xb3 de fortuna als soterranis de la Borsa de New York a Wall Street. Dorm al costat del teletip que transmet les cotitzacions de l\'or en els mercats financers, i estudia aquesta m\xc3\xa0quina de prop. Ajuda un dia el telegrafista de la Western Union a resoldre una avaria important sobre aquest tel\xc3\xa8graf i es veu proposar una c\xc3\xb2moda pla\xc3\xa7a d\'ajudant de l\'enginyer a cap de la Western Union de New York, amb la missi\xc3\xb3 de millorar la Tel\xc3\xa8graf de la Borsa de New York.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de l\'Edison Universal Stock Printer de New York\n_START_PARAGRAPH_\nFunda despr\xc3\xa9s se la ven per 40.000 d\xc3\xb2lars la que fou la seva primera societat \xc2\xabEdison Universal Stock Printer\xc2\xbb, on desenvolupa i comercialitza el seu tel\xc3\xa8graf m\xc3\xbaltiplex autom\xc3\xa0tic patentat, podent transmetre i imprimir de manera simult\xc3\xa0nia diverses cotitzacions de valors borsaris.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 del seu imperi industrial de Menlo Park\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1874 amb els 40.000 d\xc3\xb2lars anteriorment obtinguts de la venda, funda el seu propi imperi industrial de \xc2\xab\xc2\xa0Menlo Park\xc2\xa0\xc2\xbb amb laboratoris d\'investigaci\xc3\xb3 a Newark en l\'estat de Nova Jersey prop de New York. \xc3\x89s precursor de la investigaci\xc3\xb3 industrial moderna aplicada amb 2 socis i un equip de 60 investigadors assalariats (en lloc d\'investigadors a\xc3\xafllats), supervisa fins a 40 projectes al mateix temps, i declara fins a 400 patents anualment. Fabrica i comercialitza els primers teletips que imprimeixen a gran velocitat.\n_START_SECTION_\nInvenci\xc3\xb3 del tel\xc3\xa8fon patentat per poc abans que ell per Bell\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1876 comen\xc3\xa7a a desenvolupar el tel\xc3\xa8fon per\xc3\xb2 Alexander Graham Bell registra la seva patent poc abans que ell. Edison desenvolupa llavors un micr\xc3\xb2fon amb pastilla de carboni que millora considerablement les capacitats del tel\xc3\xa8fon del seu competidor._NEWLINE_Thomas Edison viu al seu laboratori i no dorm m\xc3\xa9s que quatre hores per nit. Diu ser capa\xc3\xa7 de treballar 48, fins i tot 72 hores sense descans.\n_START_SECTION_\nInvenci\xc3\xb3 del fon\xc3\xb2graf\n_START_PARAGRAPH_\nEl franc\xc3\xa8s \xc3\x89douard-L\xc3\xa9on Scott de Martinville ja havia enregistrat sons sobre paper el 1859 inventant aix\xc3\xad la phonoautografia per\xc3\xb2 \xc3\xa9s en 1877 que Edison acaba la construcci\xc3\xb3 del primer fon\xc3\xb2graf verdader, capa\xc3\xa7 d\'enregistrar i de reescoltar la veu humana i del so, que perfecciona amb el temps (Cilindre fonogr\xc3\xa0fic d\'acer cobert d\'un full d\'estany i d\'una agulla que grava despr\xc3\xa9s llegeix 2 minuts sons recollits o difosos per una botzina ac\xc3\xbastica). Les versions seg\xc3\xbcents d\'aquest aparell s\xc3\xb3n a la base colossal de la ind\xc3\xbastria de la m\xc3\xbasica enregistrada. El 1877 Edison provava d\'obtenir un m\xc3\xa8tode de transcripci\xc3\xb3 telegr\xc3\xa0fica en una cinta de paper i pens\xc3\xa0 que el sistema potser serviria tamb\xc3\xa9 per enregistrar un missatge telef\xc3\xb2nic. F\xc3\xa9u la prova amb dues agulles, una per a la gravaci\xc3\xb3 i l\'altra per a la reproducci\xc3\xb3, i canvi\xc3\xa0 el paper per un cilindre recobert amb una fulla de llauna. Els impulsos el\xc3\xa8ctrics de les paraules es van traduir en solcs impresos en el cilindre i, en reproduir-los, pogu\xc3\xa9 sentir perfectament la lletra d\'una can\xc3\xa7\xc3\xb3 infantil que ell mateix havia enregistrat minuts abans._NEWLINE_L\'experiment tingu\xc3\xa9 lloc el desembre de 1877 i el febrer de 1878 obtingu\xc3\xa9 la patent de l\'aparell anomenat fon\xc3\xb2graf._NEWLINE_En 1878 en el transcurs d\'una sortida de pesca al \xc2\xabllac Battle\xc2\xbb de Sierra Madre en l\'estat de Wyoming, observa fins a quin punt les fibres d\'un tros de bamb\xc3\xba (de la seva canya de pescar) llan\xc3\xa7at al foc brillaven incandescents sense desintegrar-se. Aquesta observaci\xc3\xb3 li va inspirar la idea d\'un filament lluent dins d\'una bombeta el\xc3\xa8ctrica.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de General Electric\n_START_PARAGRAPH_\n1878 Thomas Edison es lliga amb John Pierpoint Morgan, un dels homes de negocis d\'entre els m\xc3\xa9s rics de Nova York, i funda la \xc2\xab\xc2\xa0Edison Electric Light Company\xc2\xa0\xc2\xbb, que es reanomenar\xc3\xa0 en 1889 en la \xc2\xab\xc2\xa0Edison General Electric Company\xc2\xa0\xc2\xbb, basada en els principis moderns de generaci\xc3\xb3 i producci\xc3\xb3 de l\'electricitat. El 1892, el nom es qued\xc3\xa0 simplement en General Electric, en unir-se amb el seu gran competidor Thompson-Houston._NEWLINE_La Fran\xc3\xa7a el decora del grau de Cavaller de la Legi\xc3\xb3 d\'Honor i despr\xc3\xa9s de Commandeur de la Legi\xc3\xb3 d\'Honor en 1889.\n_START_SECTION_\nInvenci\xc3\xb3 i difusi\xc3\xb3 de la bombeta el\xc3\xa8ctrica dom\xc3\xa8stica\n_START_PARAGRAPH_\nEdison no va inventar la primera bombeta el\xc3\xa8ctrica, sin\xc3\xb3 que va ser el primer a produir una bombeta que podia durar m\xc3\xa9s de 1200 hores, fet que va possibilitar la seva comercialitzaci\xc3\xb3 a gran escala._NEWLINE_El 1879, despr\xc3\xa9s d\'un llarg i extenuant proc\xc3\xa9s de recerca present\xc3\xa0 la seva bombeta que podia restar encesa durant 13 hores i mitja i registra la patent de la bombeta el\xc3\xa8ctrica en base del filament de canya de bamb\xc3\xba del Jap\xc3\xb3 amb un voltatge feble en una ampolla de vidre al buit, despr\xc3\xa9s d\'haver provat 6.000 subst\xc3\xa0ncies vegetals i minerals enviades a buscar al m\xc3\xb3n sencer, amb un pressupost de 40.000 d\xc3\xb2lars._NEWLINE_Lewis Howard Latimer, enginyer de l\'Edison Company soluciona el major problema de la bombeta amb filament en bamb\xc3\xba, que crema prop de 30 hores. El 1881, patenta doncs, amb el seu amic Joseph V. Nichols, la primera bombeta d\'incandesc\xc3\xa8ncia amb filament de carboni; despr\xc3\xa9s obt\xc3\xa9, en solitari, el 1882, una patent per al seu procediment de fabricaci\xc3\xb3 i de muntatge de filaments de carboni. \xc3\x9anic negre membre de l\'equip d\'investigaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica d\'Edison, Latimer dirigeix la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del sistema de la llum el\xc3\xa8ctrica a Filad\xc3\xa8lfia aix\xc3\xad com a Montreal, al Quebec (Canad\xc3\xa0). Despr\xc3\xa9s, se l\'envia a Londres, a l\'Anglaterra (Regne Unit), on \xc3\xa9s encarregat crear un departament de l\xc3\xa0mpades a incandesc\xc3\xa8ncia per a la Maxim-Weston Electric Light Company._NEWLINE_William Hammer, un dels enginyers de Thomas Edison, descobreix a partir d\'aquesta invenci\xc3\xb3 l\'Efecte Edison\xc2\xa0: emissi\xc3\xb3 d\'electrons per un filament d\'un filament calent que condu\xc3\xad a la invenci\xc3\xb3 de la connexi\xc3\xb3 sense fils amb v\xc3\xa0lvules de r\xc3\xa0dio que \xc3\xa9s la base de l\'electr\xc3\xb2nica moderna i de la radiofonia._NEWLINE_En 1880 il\xc2\xb7lumina l\'1 de gener tot el carrer, la biblioteca i el laboratori d\'Edison Township (Menlo Park) amb una dinamo i 40 bombetes el\xc3\xa8ctriques de baixa tensi\xc3\xb3. Funda l\'octubre amb l\'ajuda de capitals de grans financers, la seva pr\xc3\xb2pia f\xc3\xa0brica de bombetes de la \xc2\xabEdison Electric Light Company\xc2\xbb. De maig a juny registra una s\xc3\xa8rie de 33 patents de \xc2\xabdistribuci\xc3\xb3 completa d\'enllumenat el\xc3\xa8ctric dom\xc3\xa8stic\xc2\xbb, de Generadors el\xc3\xa8ctrics, conductors el\xc3\xa8ctrics, Motors el\xc3\xa8ctrics, fusibles, etc\xc3\xa8tera. Millora les patents dels seus predecessors tals que Joseph Swan, Henry Woodward, James Bowman Lindsay i William Sawyer. _NEWLINE_En 1881, l\'Exposici\xc3\xb3 internacional d\'Electricitat de Par\xc3\xads de 1881 propulsa a Thomas Edison al rang de \xc2\xabs\xc3\xadmbol internacional de la modernitat i del progr\xc3\xa9s social cient\xc3\xadfic\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nInvenci\xc3\xb3 de la central el\xc3\xa8ctrica\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1882 la \xc2\xabEdison Electric Light Company\xc2\xbb de Thomas Edison funda la primera central el\xc3\xa8ctrica del m\xc3\xb3n al carrer Pearl, situat a la part baixa de Manhattan (Nova York), per proporcionar energia el\xc3\xa8ctrica als 59 clients inaugurals, a base de 6 dinamos \xc2\xab\xc2\xa0Jumbo\xc2\xa0\xc2\xbb el 4 de setembre per produir corrent continu en el carrer Pearl al barri de Wall Street de Manhattan, d\'una capacitat de 1.200 l\xc3\xa0mpades per il\xc2\xb7luminar 85 cases, despatxos o botigues. Menys d\'un any m\xc3\xa9s tard, altres centrals sempre m\xc3\xa9s potents il\xc2\xb7luminant m\xc3\xa9s de 430 edidificis novaiorquesos amb m\xc3\xa9s de 10.000 bombetes, seguit aviat per Londres._NEWLINE_En 1884, Edison (fervent partidari del corrent continu) se separa del seu empleat Nikola Tesla, un dels pioners del corrent altern, m\xc3\xa9s perill\xc3\xb3s per\xc3\xb2 capa\xc3\xa7 de ser transportat a m\xc3\xa9s llarga dist\xc3\xa0ncia que l\'opci\xc3\xb3 obstinada d\'Edison. Edison usa les seves relacions per tal de desacreditar Tesla als ulls de l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica. _NEWLINE_El sistema d\'Edison, que utilitzava el corrent continu (CC), tenia detractors perqu\xc3\xa8 era poc adequat per respondre a les noves demandes. El problema del transport era encara m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil, ja que la transmissi\xc3\xb3 interurbana de grans quantitats de CC en 110 volts era molt costosa i sofria enormes p\xc3\xa8rdues per dissipaci\xc3\xb3 en forma de calor._NEWLINE_El 1886, George Westinghouse, un ric empresari per\xc3\xb2 un nouvingut en el negoci el\xc3\xa8ctric que havia obtingut recentment la patent del transformador de Gaulard i Gibbs, va fundar Westinghouse Electric per competir amb General Electric d\'Edison. El sistema de la primera es va basar en els descobriments i les patents de Nikola Tesla, que va creure apassionadament en la superioritat del corrent altern (CA). El seu argument es basava que les p\xc3\xa8rdues en la transmissi\xc3\xb3 d\'electricitat depenen del voltatge: a major voltatge, menors p\xc3\xa8rdues. I a difer\xc3\xa8ncia de la CC, el voltatge de la CA es pot elevar amb un transformador per ser transportat llargues dist\xc3\xa0ncies amb poques p\xc3\xa8rdues en forma de calor. Llavors, abans de proveir energia als clients, el voltatge es pot reduir a nivells segurs i econ\xc3\xb2mics._NEWLINE_Edison estava commogut per l\'aparici\xc3\xb3 de la tecnologia de Tesla, que amena\xc3\xa7ava els seus interessos en un camp que ell mateix havia creat. Edison i Westinghouse es van enfrontar en una batalla de relacions p\xc3\xbabliques -que els diaris van denominar "la guerra dels corrents" - per determinar quin sistema es convertiria en la tecnologia dominant. Edison va inventar una cadira el\xc3\xa8ctrica de CA i va electrocutar gossos, gats, cavalls i fins i tot un elefant sobre una planxa de ferro al zoo de Nova York i va enregistrar la demostraci\xc3\xb3 amb cinetoscopi per demostrar que el corrent altern era perill\xc3\xb3s a m\xc3\xa9s de car, aquestes demostracions van horroritzar l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, per\xc3\xb2 als responsables del govern que li van encarregar d\'investigar l\'electrocuci\xc3\xb3 per executar persones i poder substituir la forca, Edison va contractar Harold P. Brown per investigar i desenvolupar la cadira el\xc3\xa8ctrica. Per neutralitzar aquesta iniciativa, Tesla es va exposar a una desc\xc3\xa0rrega de corrent altern (CA) que va travessar el seu cos sense causar-li cap dany. Davant d\'aquesta prova, Edison res no va poder fer i el seu prestigi va quedar moment\xc3\xa0niament erosionat._NEWLINE_Durant la Fira Mundial de Chicago de 1893, Tesla va tenir la seva gran oportunitat. Quan Westinghouse va presentar un pressupost per la meitat del que demanava General Electric, la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 de la Fira li va ser adjudicada i Tesla va poder exhibir els seus generadors, d\xc3\xadnamos i motors de CA._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, la Niagara Falls Power Company va encarregar a Westinghouse el desenvolupament del seu sistema de transmissi\xc3\xb3. Va ser el final de la "guerra dels corrents" i els mateixos socis de General Electric es van fer partidaris de la CA i J. P. Morgan acomiad\xc3\xa0 Edison per oposar-s\'hi i elimin\xc3\xa0 el seu nom de la companyia. Al mateix temps Tesla cedia els seus drets per salvar la companyia Westinhouse, la CA acabaria imposant-se a tot el m\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de l\'imperi industrial de West Orange prop de New York\n_START_PARAGRAPH_\n1887 Edison s\'instal\xc2\xb7la a West Orange en l\'estat de Nova Jersey per multiplicar per 10 la mida dels seus laboratoris d\'investigaci\xc3\xb3 sobre un immens complex industrial implicant 14 edificis del qual 6 consagrats a la recerca i desenvolupament, una ind\xc3\xbastria de fabricaci\xc3\xb3 de bombetes, una central el\xc3\xa8ctrica, una biblioteca i m\xc3\xa9s de 5.000 empleats. Declara\xc2\xa0: \xc2\xabPosar\xc3\xa9 l\'electricitat tan barata que nom\xc3\xa9s els rics es podran pagar el luxe d\'utilitzar espelmes.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nInvenci\xc3\xb3 del Quinet\xc3\xb2graf i del Quinetoscopi\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1888 Edison s\'\xc3\xa9s consagrat igualment a la gran aventura dels pioners del cinema. Rep el fot\xc3\xb2graf Eadweard Muybridge, que ja havia inventat el 1879 el Zoopraxiscopi, i inventa el Quinet\xc3\xb2graf (Nom\xc3\xa9s registra la seva patent als Estats Units)._NEWLINE_En 1892 \xc3\xa9s condecorat amb l\'Albert Medal de la Royal Society of Arts de Gran Bretanya. _NEWLINE_Edison s\'interess\xc3\xa0 per la possibilitat de produir un equivalent \xc3\xb2ptic de l\'enregistrament sonor i de reproduir el fon\xc3\xb2graf, inventat per ell, el 1887. Se sent\xc3\xad estimulat pel treball de Muybridge, i el febrer de 1888, discut\xc3\xad amb ell la possibilitat d\'ajuntar el projector Zoopraxiscopi al fon\xc3\xb2graf. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 el projecte no continu\xc3\xa0 a causa d\'unes declaracions fetes per Edison i el seu col\xc2\xb7laborador escoc\xc3\xa8s Dickson per q\xc3\xbcestions de disputes legals sobre els ginys. _NEWLINE_Durant la tardor de 1888 es treballa en el projecte del Fon\xc3\xb2graf \xc3\xb2ptic: La idea inicial d\'Edison era la d\'enregistrar una s\xc3\xa8rie de fotografies formant una espiral cont\xc3\xadnua al voltant d\'un cilindre o d\'una placa, de la mateixa manera que el so era enregistrat pel fon\xc3\xb2graf. S\'hauria pogut aix\xc3\xad arribar a enregistrar 180 fotografies -cadascuna al voltant d\'1/32 de polzada d\'amplada- per cada revoluci\xc3\xb3 del cilindre, el que faria 42 mil per a tot el cilindre. Aquest tindria la mateixa grand\xc3\xa0ria que el del fon\xc3\xb2graf i podria estar fet de qualsevol material emmotllable; n\'hi hauria prou de recobrir-lo de col\xc2\xb7lodi\xc3\xb3 com una placa fotogr\xc3\xa0fica ordin\xc3\xa0ria. Per\xc3\xb2 en l\'\xc3\xa8poca de les plaques humides, aix\xc3\xb2 hauria estat considerat dubt\xc3\xb3s per a qualsevol fot\xc3\xb2graf expert. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 com animar amb un moviment intermitent regular un cilindre semblant al de cera del fon\xc3\xb2graf? D\'altra banda, calia trobar la manera d\'enregistrar les fotografies microsc\xc3\xb2piques que devien gravar-se successivament sobre el corr\xc3\xb3. _NEWLINE_Dickson fabric\xc3\xa0 aleshores una petita c\xc3\xa0mera-microscopi emprant diversos objectius o llentilles provinents d\'un dels seus microscopis. L\'espectador individual podria veure les imatges a trav\xc3\xa9s d\'una mena de microscopi a la vegada que escoltar el so des d\'un fon\xc3\xb2graf. Cada cilindre podria contenir 28 minuts d\'imatges. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 aviat s\'adon\xc3\xa0 que la convexitat de la superf\xc3\xadcie d\'un cilindre no permetia obtenir fotografies perfectament en el punt desitjat. Davant d\'aquestes dificultats, el febrer de 1889 Edison s\'afanya a aportar una soluci\xc3\xb3. Calia obtenir un tipus de superf\xc3\xadcie sobre la qual gravar les fotografies preses amb el microscopi. A m\xc3\xa9s, el cilindre seria de vidre i enrotllat amb pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula fotogr\xc3\xa0fica. Diverses emulsions foren provades, per\xc3\xb2 o b\xc3\xa9 eren pobres quant a sensibilitat a la llum o b\xc3\xa9 donaven gra excessiu per a les imatges microsc\xc3\xb2piques. _NEWLINE_Aquest segon projecte resulta igualment impracticable com tamb\xc3\xa9 un de tercer presentat pel maig: En aquest, Edison planteja il\xc2\xb7luminar el motiu a fotografiar amb una successi\xc3\xb3 de raigs lluminosos. _NEWLINE_A la tardor, Dickson havia pogut obtenir algunes fotografies microsc\xc3\xb2piques successives, per\xc3\xb2 aquest primer Kinetoscopi de cilindre no permetia projectar-les. Aix\xc3\xad que decidiren abandonar aquesta direcci\xc3\xb3 de les recerques i canviar totalment els procediments emprats. Ara van utilitzar petites fotografies separadament i engrandides, per disposar-les a continuaci\xc3\xb3 en la circumfer\xc3\xa8ncia d\'un disc que girava lentament. Les fotografies eren aleshores il\xc2\xb7luminades successivament per un efecte estroboscopi, a l\'estil del Taquiscopi d\'Ansch\xc3\xbctz. Cap a la fi de 1889 projecten experimentalment les imatges animades sobre una pantalla. _NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, Edison conegu\xc3\xa9 a Marey -l\'inventor del fusell fotogr\xc3\xa0fic-, durant l\'Exposici\xc3\xb3 Universal a Par\xc3\xads, l\'agost del 1889, i va veure per primera vegada la seva c\xc3\xa0mera seq\xc3\xbcencial, amb pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula enrotllable. La Companyia Eastman havia anunciat la venda de bobines de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula transparent adre\xc3\xa7ades als aparells fotogr\xc3\xa0fics tipus Kodak. _NEWLINE_A final d\'aquest mateix any, Edison pensa en la possibilitat de replantejar-se el seu invent, no a partir de l\'aparell, sin\xc3\xb3 del suport. \xc3\x89s aix\xc3\xad com planeja emprar una llarga banda de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula sensible i transparent, en lloc del cilindre. Aquest cel\xc2\xb7luloide es desenrotlla d\'una bobina a una altra passant davant d\'una obertura quadrada. La banda duu a cada costat una filera de perforacions, situades exactament les unes enfront de les altres, que s\'engranen en una doble filera de dents d\'una rodeta, com en el tel\xc3\xa8graf autom\xc3\xa0tic de Wheatstone. _NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies a les perforacions, Edison podia resoldre el problema de l\'aven\xc3\xa7 regular de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, permetent obtenir en la presa de vistes, imatges perfectament equidistants, condici\xc3\xb3 essencial per obtenir una reproducci\xc3\xb3 satisfact\xc3\xb2ria del moviment. _NEWLINE_Al llarg, per\xc3\xb2, de 1890, les experi\xc3\xa8ncies sobre fotografies animades passaran a segon terme en les preocupacions d\'Edison i de Diestckson, fins que al desembre d\'aquest any Dickson les repr\xc3\xa8n i obt\xc3\xa9 una s\xc3\xa8rie d\'imatges \xe2\x80\x93conegudes com a monades\xe2\x80\x93 d\'un personatge gesticulant amb el Kinet\xc3\xb2graf de rotlle, derivat del fon\xc3\xb2graf. Es tractava d\'un cilindre revestit amb una l\xc3\xa0mina de cel\xc2\xb7luloide que contenia una emulsi\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica. _NEWLINE_El maig de 1891 Edison estrena davant les delegades de la Federaci\xc3\xb3 Nacional de Clubs Femenins, que visiten el seu laboratori a West Orange, New Jersey, el prototip del Kinetoscopi, un aparell destinat a la visi\xc3\xb3 individual de bandes d\'imatges sense fi per\xc3\xb2 que no permetia la seva projecci\xc3\xb3 sobre una pantalla. Era una caixa de fusta vertical amb una s\xc3\xa8rie de bobines sobre les que corrien 14 m. de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula en un bucle continu._NEWLINE_La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, en moviment constant, passava per una l\xc3\xa0mpada el\xc3\xa8ctrica i per sota d\'un vidre magnificador col\xc2\xb7locat a la part superior de la caixa. Entre la l\xc3\xa0mpada i la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula hi havia un obturador de disc rotatori perforat amb una ranura estreta, que il\xc2\xb7luminava cada fotograma tan breument que congelava el moviment de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, proporcionant unes 40 imatges/segon. Les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules emprades feien 3/4 de polzada (19\xc2\xa0mm.) i eren transportades per mitj\xc3\xa0 d\'un mecanisme d\'alimentaci\xc3\xb3 horitzontal. Les imatges eren circulars. El visor individual es posava en marxa ficant-hi una moneda que activava el motor el\xc3\xa8ctric i oferia una visualitzaci\xc3\xb3 d\'uns 20 segons. _NEWLINE_Els nous models foren exhibits el 1893, quan comen\xc3\xa7a la seva fabricaci\xc3\xb3 generalitzada._NEWLINE_El primer sal\xc3\xb3 Kinetoscopi s\'obre a Nova York l\'abril de 1894; comptava amb 10 aparells cadascun dels quals oferia un programa diferent. Els temes s\xc3\xb3n diversos: un for\xc3\xa7ut, lluita lliure, una barberia, danses escoceses, trapezi... S\'havien filmat als nous estudis coneguts com a "Black Maria". _NEWLINE_Posteriorment apareix el Kinet\xc3\xb2fon, un h\xc3\xadbrid del kinetoscopi i el fon\xc3\xb2graf, que aportava el so a trav\xc3\xa9s d\'uns auriculars._NEWLINE_El Kinetoscopi s\'exhib\xc3\xad a Par\xc3\xads l\'agost de 1894 i a Londres l\'octubre. L\'octubre de 1892 es dissenya un nou Kinet\xc3\xb2graf, en la qual la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula s\'introdu\xc3\xafa verticalment en lloc d\'horitzontalment. El nou disseny accepta una tira de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula m\xc3\xa9s ampla, de 35 mm., amb quatre perforacions m\xc3\xa9s o menys rectangulars a cada banda. Fou la primera c\xc3\xa0mera a emprar pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula perforada de cel\xc2\xb7luloide per a captar amb precisi\xc3\xb3 les imatges i per a un transport efectiu a trav\xc3\xa9s de la m\xc3\xa0quina. Estava impulsada per un motor el\xc3\xa8ctric, mentre que la majoria de les altres c\xc3\xa0meres eren manuals. _NEWLINE_El mecanisme de la c\xc3\xa0mera Kinet\xc3\xb2graf podria haver-se adaptat per a projeccions, per\xc3\xb2 no arrib\xc3\xa0 a fer-se. De fet, al principi Edison no creia que la projecci\xc3\xb3 en p\xc3\xbablic arrib\xc3\xa9s a tenir \xc3\xa8xit. _NEWLINE_La fam\xc3\xadlia Latham s\xc3\xad que es va sentir interessada per la projecci\xc3\xb3. L\'abril de 1895 Dickson abandona a Edison i comen\xc3\xa7a a col\xc2\xb7laborar amb els Latham sobre una versi\xc3\xb3 del kinetoscopi. L\'Eidoloscopi s\'exhibeix el maig a Nova York, per\xc3\xb2 la feble definici\xc3\xb3 de les imatges i la seva poca lluminositat feren que l\'invent no es popularitz\xc3\xa9s. _NEWLINE_De fet, la primera exhibici\xc3\xb3 de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules als EUA basada en la projecci\xc3\xb3 intermitent d\'una tira de cel\xc2\xb7luloide fou obra de Jenkins i Armat, a trav\xc3\xa9s del Phantascopi. Despr\xc3\xa9s se separaren. Armat torn\xc3\xa0 a redissenyar la m\xc3\xa0quina i la batej\xc3\xa0 com a Vitascopi._NEWLINE_El febrer de 1896 Edison va veure una demostraci\xc3\xb3 d\'aquest i sign\xc3\xa0 un acord amb Armat per al subministrament de projectors que serien promocionats i venuts sota el nom d\'Edison. La primera exhibici\xc3\xb3 p\xc3\xbablica del Vitascopi es realitz\xc3\xa0 en el "music hall" Koster i Bial de Nova York, el 23 d\'abril de 1896. A primers de segle apareix el kinetoscopi de projecci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nInvenci\xc3\xb3 de la pila alcalina\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1915 inventa la primera pila alcalina n\xc3\xadquel-ferro.\n_START_SECTION_\nPrimera guerra mundial\n_START_PARAGRAPH_\nEn el moment de la Primera Guerra mundial, Edison concep i fa funcionar f\xc3\xa0briques qu\xc3\xadmiques i \xc3\xa9s designat president del comit\xc3\xa8 d\'assessorament de la marina americana._NEWLINE_En 1915, Thomas Edison \xc3\xa9s llorejat de la Condecoraci\xc3\xb3 Franklin per les seves nombroses contribucions a la millora del benestar de la humanitat._NEWLINE_En 1928, \xc3\xa9s condecorat amb la Medalla d\'or del Congr\xc3\xa9s dels Estats Units per \xc2\xabel desenvolupament i l\'aplicaci\xc3\xb3 d\'invencions que han revolucionat la civilitzaci\xc3\xb3 en el transcurs del segle passat\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nVida privada\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1871, es casa amb Mary Stilwell, una de les empleades del seu laboratori de 15 anys, que morir\xc3\xa0 prematurament a l\'edat de 28 anys en 1884, deixant Thomas amb tres nens. Es casar\xc3\xa0 de nou amb Mina Miller el 1886, amb qui tindr\xc3\xa0 encara 3 nens m\xc3\xa9s._NEWLINE_Treballador incansable, Edison es concentrava tant en els seus treballs que no passava m\xc3\xa9s que el m\xc3\xadnim temps amb la seva fam\xc3\xadlia. Evitava la majoria de les situacions socials, i la seva determinaci\xc3\xb3 era sovint viscuda com tir\xc3\xa0nica pels seus empleats.\n_START_SECTION_\nMafia i control de patents\n_START_PARAGRAPH_\nPoc despr\xc3\xa9s que els germans Lumi\xc3\xa8re inventessin el cinemat\xc3\xb2graf , Edison en compr\xc3\xa0 les patents i control\xc3\xa0 el negoci en la seva  zona d\'influ\xc3\xa8ncia: la costa Est dels EUA. Algunes de les productores ubicades en aquesta regi\xc3\xb3, es van traslladar, a la costa Oest, zona on l\' empresari no disposava dels drets d\'explotaci\xc3\xb3, despr\xc3\xa9s que Edison utilitz\xc3\xa9s perdonavides i pistolers contra  aquells que no pagaven o utilitzaven sense perm\xc3\xads el cinemat\xc3\xb2graf. Els que van marxar es van instal\xc2\xb7lar prop de Los Angeles, i van fundar el que ara \xc3\xa9s el centre de la ind\xc3\xbastria cinematogr\xc3\xa0fica, Hollywood. \xc3\x89s rellevant el cas de Carl Laemmle que va fundar la Universal City, ciutat de 430\xc2\xa0km quadrats on hi vivien els treballadors de la ind\xc3\xbastria del cinema.\n_START_SECTION_\nDefunci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1930, amb 82 anys, porta a terme una prova amb 17.000 plantes per a la producci\xc3\xb3 de cautx\xc3\xba sint\xc3\xa8tic._NEWLINE_Thomas Edison va morir a l\'edat de 83 anys, el 18 d\'octubre del 1931, en el seu complex de West Orange en l\'estat Nova Jersey, prop de New York, mentre que seguia incansablement els seus treballs, despr\xc3\xa9s d\'haver registrat la seva \xc3\xbaltima patent un any abans._NEWLINE_En total, va registrar en el transcurs de la seva vida 1.093 patents i va treballar amb m\xc3\xa9s de 35.000 persones al seu c\xc3\xa0rrec en un imperi industrial que va permetre el desenvolupament de l\'electricitat al m\xc3\xb3n sencer.'