b'\n_START_ARTICLE_\nNacional Pescara\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc3\xbal Pateras Pescara (1890-1966) va cr\xc3\xa9ixer a l\'Argentina, va estudiar a Fran\xc3\xa7a i va exercir d\'advocat a It\xc3\xa0lia. El 1911 va inventar un hidroavi\xc3\xb3 llan\xc3\xa7a-torpedes i m\xc3\xa9s tard es va dedicar als helic\xc3\xb2pters (el 1921 en va projectar un del tipus autogir) i als autom\xc3\xb2bils. Gran inventor, ide\xc3\xa0 l\'anomenat "Motor de pist\xc3\xb3 lliure Pescara". _NEWLINE_Un cop instal\xc2\xb7lat a Barcelona, Pateras fund\xc3\xa0 el 1928, juntament amb el seu germ\xc3\xa0 Enrique i l\'enginyer itali\xc3\xa0 Edmond Moglia, la F\xc3\xa1brica Nacional de Autom\xc3\xb3viles. L\'empresa comptava amb un capital social de 70 milions de pts (uns 421 mil euros al canvi) i el suport de la Banca Garriga Nogu\xc3\xa9s i del rei d\'Espanya Alfons XIII. De seguida, Pateras va fitxar a cop de talonari els t\xc3\xa8cnics m\xc3\xa9s destacats de l\'\xc3\xa8poca, provinents majorit\xc3\xa0riament de les f\xc3\xa0briques d\'Hispano-Suiza i Elizalde._NEWLINE_L\'objectiu inicial de l\'empresa era la construcci\xc3\xb3 de quatre diferents xass\xc3\xads, un d\'econ\xc3\xb2mic amb motor de 4 cilindres, un altre de 6 cilindres i dues versions amb motor de 8 cilindres en l\xc3\xadnia. Comen\xc3\xa7aren pel disseny m\xc3\xa9s sofisticat i el 1929 ja en presentaren el primer prototipus, anomenat Tipo C: es tractava d\'un model "torpede" amb motor de 8 cilindres en l\xc3\xadnia, doble arbre de lleves en cap i 2.960 cc que desenvolupava una pot\xc3\xa8ncia de 80 CV a 4.200 rpm. La caixa de canvis era de dues marxes: en primera arribava als 65 km/h i en segona, als 125 km/h. Com a caracter\xc3\xadstica innovadora, el cotxe muntava nombrosos components fets amb Elektron (material basat en l\'aliatge de magnesi i alumini). D\'aquest model se\'n prepar\xc3\xa0 una versi\xc3\xb3 per a competici\xc3\xb3 que lliurava 100 CV a 4.800 rpm._NEWLINE_Un cop provat a l\'aut\xc3\xb2drom de Terramar, el primer Nacional Pescara fou inscrit a la Pujada a la Rabassada de 1930, on pilotat per Enrique Pateras guany\xc3\xa0 i establ\xc3\xad un nou r\xc3\xa8cord en la categoria Sport. Des d\'aquell moment s\'inici\xc3\xa0 una llarga etapa de domini de la marca en la modalitat de muntanya, amb \xc3\xa8xits internacionals d\'entre els quals destaca la vict\xc3\xb2ria del xil\xc3\xa8 Juan Zanelli al Campionat d\'Europa de 1931. A banda, entre 1934 i 1935 tant Zanelli com Esteve Tort aconseguiren vict\xc3\xb2ries a La T\xc3\xbarbia, Val de Cuech i Kesselberg._NEWLINE_El 1931, l\'empresa present\xc3\xa0 un segon model de luxe anomenat Tipo P, amb un motor de 10 cilindres i 3.993 cc, alhora que comen\xc3\xa7ava a treballar en una versi\xc3\xb3 de competici\xc3\xb3 d\'aquest model, el Tipo PSS. Cap d\'aquestes dues versions no es va arribar a comercialitzar mai.\n_START_SECTION_\nLa fi de l\'empresa\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la proclamaci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica i l\'exili del rei Alfons XIII, Nacional Pescara queda molt tocada, especialment per la p\xc3\xa8rdua de subvencions provinents de la monarquia, i el 1933 la f\xc3\xa0brica acaba tancant. La societat es va liquidar el 1935 i aquell mateix any, els germans Manuel i Ernest Gir\xc3\xb3 (de la fam\xc3\xadlia propiet\xc3\xa0ria de l\'empresa de cinematografia Orpheo Sincronic) n\'adquiriren les antigues instal\xc2\xb7lacions del carrer Badal amb la intenci\xc3\xb3 d\'endegar-hi un projecte de fabricaci\xc3\xb3 de motocicletes. La guerra civil espanyola va estroncar el projecte dels Gir\xc3\xb3 i la fabricaci\xc3\xb3 de les primeres motos OSSA hagu\xc3\xa9 d\'esperar fins al 1950._NEWLINE_Com a curiositat, cal dir que durant l\'exili del rei espanyol Ra\xc3\xbal Pateras Pescara se n\'an\xc3\xa0 a Su\xc3\xafssa i hi adquir\xc3\xad tres motors V16 sobrealimentats del fabricant SLM Winterthur, dels quals nom\xc3\xa9s en va fer servir un per a instal\xc2\xb7lar-lo en un cotxe muntat a Par\xc3\xads. Aquell darrer "Nacional Pescara" fou portat despr\xc3\xa9s a Catalunya, on rest\xc3\xa0 a la f\xc3\xa0brica del carrer Badal fins que aquesta fou destru\xc3\xafda durant la guerra civil espanyola.'