b'\n_START_ARTICLE_\nMatte\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls mattes s\xc3\xb3n una t\xc3\xa8cnica molt antiga, retornant als germans Lumi\xc3\xa8re.\xc2\xa0Originalment, l\'escena amb matte va ser creada per cineastes que obscurien els fons amb targetes retallables.  Quan l\'acci\xc3\xb3 en viu d\'una escena era filmada, la porci\xc3\xb3 de fons de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula no era exposada.  Una vegada l\'acci\xc3\xb3 en viu era filmada, un retall diferent seria col\xc2\xb7locat sobre l\'acci\xc3\xb3 en viu.  La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula seria rebobinada, i els cineastes filmarien el seu fons nou.  Aquesta t\xc3\xa8cnica era coneguda com a matte "en la c\xc3\xa0mera" i va ser considerada m\xc3\xa9s com a una novetat que com un efecte especial seri\xc3\xb3s durant el final dels 1880s.  Un bon exemple americ\xc3\xa0 primerenc es troba en Asalto y robo de un tren\xc2\xa0(1903) on \xc3\xa9s utilitzat per a ficar un tren rere una finestra d\'una oficina de venta de tiquets, i despr\xc3\xa9s un fons en moviment fora d\'un cotxe d\'equipatge en un \'escenari\' d\'un tren. Vora aquests temps, una altra t\xc3\xa8cnica coneguda com a dispar de vidre tamb\xc3\xa9 va ser utilitzada.  El dispar de vidre es feia pintant detalls en una pe\xc3\xa7a de vidre la qual despr\xc3\xa9s era combinada amb les dist\xc3\xa0ncies de l\'acci\xc3\xb3 en viu per donar l\'aparen\xc3\xa7a d\'escenaris i plat\xc3\xb3s elaborats. Els primers dispars de vidre s\'acrediten a Edgar Rogers._NEWLINE__NEWLINE_El primer desenvolupament important del matte va tenir lloc durant els inicis del 1900 per Norman Dawn ASC.  Dawn havia incorporat sense problemes dispars de vidre en moltes de les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules: com per exemple la desmoronada Calif\xc3\xb2rnia Missions en la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula\xc2\xa0Missions de\xc2\xa0Calif\xc3\xb2rnia, i tamb\xc3\xa9 els va utilitzar per revolucionar el matte "en la c\xc3\xa0mera".\xc2\xa0Ara, en comptes d\'agafar la dist\xc3\xa0ncia de la seva acci\xc3\xb3 en viu a una ubicaci\xc3\xb3 real, els cineastes obtendrien l\'acci\xc3\xb3 en viu com abans, amb els retalls al seu lloc corresponent i llavors es rebobinaria el film i es transferiria a una c\xc3\xa0mera dissenyada per minimitzar vibracions.\xc2\xa0Aleshores els directors enregistrarien utilitzant el vidre en la presa en lloc de l\'acci\xc3\xb3 en viu de fons. El compost resultant era de qualitat for\xc3\xa7a alta, ja que\xc2\xa0matte l\xc3\xadnia \xe2\x80\x93 el lloc de transici\xc3\xb3 de l\'acci\xc3\xb3 en viu al fons pintat \xe2\x80\x93 era molt menys irregular.\xc2\xa0\xc2\xa0A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, el nou matte "en la c\xc3\xa0mera" era molt m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7, ja que no era necessari que el vidre estigu\xc3\xa9s a punt el dia que l\'acci\xc3\xb3 en viu es film\xc3\xa9s.\xc2\xa0Un inconvenient d\'aquest m\xc3\xa8tode va ser que pel fet que la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula era exposada dues vegades, sempre hi havia el risc de sobreexposar-la accidentalment i la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula i espatllar el material filmat anteriorment._NEWLINE_El matte "en la c\xc3\xa0mera" va conitnuar en \xc3\xbas fins que la qualitat dels productes f\xc3\xadlmics va comen\xc3\xa7ar a millorar en la d\xc3\xa8cada dels 1920.\xc2\xa0\xc2\xa0Durant aquest per\xc3\xadode es va desenvolupar una nova t\xc3\xa8cnica coneguda com a m\xc3\xa8tode de c\xc3\xa0mera bi-pack. Aquesta era similar al matte "en la c\xc3\xa0mera", per\xc3\xb2 romania a sobre un positiu com a c\xc3\xb2pia de seguretat.\xc2\xa0D\'aquesta manera si qualsevol element es perdia, encara es podria trobar intacte.\xc2\xa0Al voltant 1925 un altre m\xc3\xa8tode de realitzaci\xc3\xb3 de matte va ser desenvolupat.  Un dels inconvenients dels mattes antics era que la l\xc3\xadnia del matte era estacion\xc3\xa0ria. No podia haver-hi cap contacte directe entre l\'acci\xc3\xb3 en viu i el matte de fons.  El matte m\xc3\xb2bil (o en moviment) ho va canviar.  El matte m\xc3\xb2bil era com un bi-pack o com un matte "en la c\xc3\xa0mera", excepte que la l\xc3\xadnia del matte canviava en cada enquadrament.\xc2\xa0Els directors cinematogr\xc3\xa0fiques podien utilitzar una t\xc3\xa8cnica similar al m\xc3\xa8tode bi-pack per a fer de la porci\xc3\xb3 de l\'acci\xc3\xb3 en viu un matte per ell mateix,\xc2\xa0 permetent moure els actors al voltant del fons i de l\'escena, integrant-los completament.\xc2\xa0El Lladre de Bagdad (1940) va representar un salt important cap endavant per al matte m\xc3\xb2bil i la primera introducci\xc3\xb3 important de la t\xc3\xa8cnica\xc2\xa0bluescreen\xc2\xa0inventada per Larry Butler quan va guanyar el Premi d\'Acad\xc3\xa8mia per als Millors Efectes Visuals\xc2\xa0aquell any, malgrat que el proc\xc3\xa9s era encara molt intensiu, i cada marc havia de ser processat a m\xc3\xa0._NEWLINE_Els ordinadors van comen\xc3\xa7ar a contribuir en l\'ajut del proc\xc3\xa9s a finals del segle XX. En la d\xc3\xa8cada del 1960, Petro Vlahos va refinar l\xe2\x80\x99\xc3\xbas de les c\xc3\xa0meres amb control de moviment en el bluescreen i va rebre un Premi de l\xe2\x80\x99Acad\xc3\xa8mia per aquest proc\xc3\xa9s. Els anys 1980 van presenciar la invenci\xc3\xb3 dels primers mattes digitals i processos bluescreen, aix\xc3\xad tamb\xc3\xa9 com la invenci\xc3\xb3 dels primers sistemes d\xe2\x80\x99edici\xc3\xb3 no lineal informatitzats per a v\xc3\xaddeo. La composici\xc3\xb3 alfa, en la qual les imatges digitals podien ser parcialment transparents de la mateixa manera que un cel\xc2\xb7luloide d\xe2\x80\x99animaci\xc3\xb3 en el seu estat natural, havia estat inventada a finals de la d\xc3\xa8cada de 1970 i va ser integrada amb el bluescreen en els anys de la d\xc3\xa8cada de 1980. La planificaci\xc3\xb3 digital va comen\xc3\xa7ar amb Star Wars episodi V: L\'Imperi contraataca el 1980, per la qual Richard Edlund va rebre el Premi de l\xe2\x80\x99Acad\xc3\xa8mia pels seus treballs per crear una impressora \xc3\xb2ptica d\'imatge a\xc3\xa8ria per combinar mates, tot i que aquest proc\xc3\xa9s encara era anal\xc3\xb2gic. La primera presa matte totalment digital va ser creada pel pintor Chris Evans el 1985 a El jove Sherlock Holmes, per una escena on hi apareix una animaci\xc3\xb3 creada per un ordinador gr\xc3\xa0fic d\xe2\x80\x99un cavaller saltant des d\xe2\x80\x99una vitrina. Primerament Evans va pintar la vitrina amb pintura acr\xc3\xadlica, i despr\xc3\xa9s va escanejar la pintura en el sistema Pixar de LucasFilm per a posteriorment dur a terme una manipulaci\xc3\xb3 digital. L\'animaci\xc3\xb3 per ordinador es va combinar perfectament amb el matte digital, cosa que no podia haver aconseguit una pintura matte tradicional. En l\'era moderna, gaireb\xc3\xa9 tots els mattes moderns es fan mitjan\xc3\xa7ant l\'edici\xc3\xb3 digital del v\xc3\xaddeo, i la t\xc3\xa8cnica de composici\xc3\xb3 coneguda com a chroma (generalitzaci\xc3\xb3 digital del bluescreen) ara \xc3\xa9s possible fins i tot en ordinadors dom\xc3\xa8stics.\n_START_SECTION_\nMatte "en la c\xc3\xa0mera"\n_START_PARAGRAPH_\nEl matte \xe2\x80\x9cen c\xc3\xa0mera\xe2\x80\x9d, tamb\xc3\xa9 conegut com a Proc\xc3\xa9s Dawn,\xc2\xa0\xc3\xa9s creat primerament muntant una pe\xc3\xa7a de vidre davant la c\xc3\xa0mera. S\xe2\x80\x99aplica pintura negra a la part del vidre on el fons ser\xc3\xa0 reempla\xc3\xa7at. Els actors s\xc3\xb3n filmats en escenaris m\xc3\xadnims. El director grava diversos minuts de metratge extra per utilitzar-los com a tires de prova. Aleshores el pintor dels mattes elabora una tira de prova (amb les \xc3\xa0rees negres) i projecta un enquadrament de la presa amb el matte sobre el vidre muntat a cavallet._NEWLINE_Aquest clip de prova del metratge s\xe2\x80\x99utilitza com a refer\xc3\xa8ncia per a pintar el fons o el paisatge per passar-se al matte d\xe2\x80\x99una nova pe\xc3\xa7a de vidre. La part del vidre on hi t\xc3\xa9 lloc l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 en viu es pinta de color negre, llavors m\xc3\xa9s part del metratge de prova \xc3\xa9s exposat per ajustar i confirmar la coincid\xc3\xa8ncia de colors i les l\xc3\xadnies de la vora. Despr\xc3\xa9s les parts cr\xc3\xadtiques de l\xe2\x80\x99escena matte de l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 en viu (amb les accions i els actors en lloc desitjat) s\xe2\x80\x99enganxen per cremar els elements pintats a les zones negres. La pintura negra plana posa els blocs de vidre a la llum de la part de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula que cobreix, evitant que es produeixi una doble exposici\xc3\xb3 sobre les escenes latents d\'acci\xc3\xb3 en viu.\n_START_SECTION_\nProc\xc3\xa9s Bi-pack\n_START_PARAGRAPH_\nPer comen\xc3\xa7ar una filmaci\xc3\xb3 amb matte bi-pack, la part de l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 en viu \xc3\xa9s gravada. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula \xc3\xa9s pujada i projectada en una pe\xc3\xa7a de vidre que ha estat primer pintada de negre i despr\xc3\xa9s de blanc. L\xe2\x80\x99artista en matte decideix on hi ser\xc3\xa0 la l\xc3\xadnia del matte i la rastreja en el vidre, llavors pinta en el fons o el paisatge per a ser afegida. Un cop la pintura \xc3\xa9s acabada l\xe2\x80\x99artista raspa la pintura de les porcions d\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 en viu del vidre. El metratge original i una bobina nova es carreguen al Bi-pack amb la rosca original de manera que l\xe2\x80\x99obturador passa per davant de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula neta. El vidre \xc3\xa9s il\xc2\xb7luminat per darrere, per tant quan ambdues bobines s\xe2\x80\x99executen, nom\xc3\xa9s l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 en viu \xc3\xa9s transferida a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula neta. La bobina del metratge original aleshores s\xe2\x80\x99elimina i una pe\xc3\xa7a de roba negra es col\xc2\xb7loca rere el vidre. Aquest s\xe2\x80\x99il\xc2\xb7lumina des del davant  i la nova bobina \xc3\xa9s rebobina i torna a anar. Les peces de roba negres prevenen el metratge ja exposat de tornar-se a exposar per segona vegada; el paisatge del fons ha estat afegit a l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 en viu.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRotoscoping\n_START_PARAGRAPH_\nEl rotoscope era un dispositiu utilitzat per projectar una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula (\xc3\xa9s a dir un metratge d\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 en viu) a una tela perqu\xc3\xa8 actu\xc3\xa9s de referent per als artistes. Era utilitzat potser majorit\xc3\xa0riament a les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules animades de Disney m\xc3\xa9s velles, com ara en La Blancaneu i els set nans (pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de 1937), que tenia notables animacions realistes. La t\xc3\xa8cnica va tenir altres usos, com ara en 2001: Una odissea de l\xe2\x80\x99espai, on els artistes tra\xc3\xa7aven i pintaven manualment mattes alfa per a cada enquadrament. El rotoscope tamb\xc3\xa9 va ser utilitzat per aconseguir les animacions fluides a Prince of Persia (videojoc), que va resultar ser impressionant en aquell temps. Desafortunadament, la t\xc3\xa8cnica ocupa molt temps, i intentar capturar semitranspar\xc3\xa8ncies amb la t\xc3\xa8cnica era dificult\xc3\xb3s. Una variant digital del rotoscope existeix avui dia, amb programari que ajuda els usuaris a evitar alguns dels tedi; per exemple, interpolant mattes entre uns pocs fotogrames.\n_START_SECTION_\nExtracci\xc3\xb3 digital de mattes d\'una sola imatge\n_START_PARAGRAPH_\nSovint, \xc3\xa9s desitja poder extreure un o m\xc3\xa9s mattes d\xe2\x80\x99una sola imatges. Aquest proc\xc3\xa9s, anomenat \xe2\x80\x9cmatting\xe2\x80\x9d o \xe2\x80\x9ctreure un matte\xe2\x80\x9d \xc3\xa9s comunament utilitzat per separar elements del fons del primer pla d\xe2\x80\x99una imatge, i aquestes imatges normalment s\xc3\xb3n marcs individuals d\xe2\x80\x99un arxiu de v\xc3\xaddeo. Les t\xc3\xa8cniques de composici\xc3\xb3 s\xc3\xb3n una eina relativament simple d\xe2\x80\x99extreure un matte, per exemple el primer pla d\xe2\x80\x99una escena amb greenscreen podria ser imposat en el fons arbitrari d\xe2\x80\x99una escena. Intenta realitzar un matte en una imatge que no utilitza aquesta t\xc3\xa8cnica \xc3\xa9s significativament m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil. Diversos algoritmes han estat dissenyats per afrontar aquest repte._NEWLINE_Idealment, aquest algoritme matte separaria una transmissi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99entrada de v\xc3\xaddeo Irgb amb tres corrents de sortida: a tot color, un corrent nom\xc3\xa9s per al fons amb una alfa pre-multiplicada \xce\xb1Frgb (composici\xc3\xb3 alfa), un corrent per al color de fons Brgb, i un sol corrent que cobreix parcialment els p\xc3\xadxels en un corrent del primer pla. Aquest algoritme ideal pot prendre qualsevol v\xc3\xaddeo arbitrari com a entrada, incloent el v\xc3\xaddeo on el primer pla i el fons s\xc3\xb3n din\xc3\xa0mics, hi ha diverses profunditats en segon pla, existeixen superposicions entre el fons i el primer pla, comparteixen el mateix color i sense textura, i altres caracter\xc3\xadstiques diferents les quals alguns algoritmes tradicionals tenen dificultats per afrontar. Desafortunadament, aconseguir aquest algoritme \xc3\xa9s impossible a causa de la p\xc3\xa8rdua d\'informaci\xc3\xb3 que es produeix quan es transforma una escena del m\xc3\xb3n real en un v\xc3\xaddeo bidimensional. Smith i Blinn formalment van provar-ho el 1996._NEWLINE_El matte tamb\xc3\xa9 te algunes altres limitacions fonamentals. El proc\xc3\xa9s no pot ser reconstru\xc3\xaft en parts del fons que s\xc3\xb3n oclu\xc3\xafdes pel primer pla, i qualsevol tipus d\xe2\x80\x99aproximaci\xc3\xb3 ser\xc3\xa0 limitada. Addicionalment, el fons i el primer pla d\xe2\x80\x99una imatge encara tenen efectes entre ells a causa d\xe2\x80\x99ombres emeses i llum reflectida entre ells. En la composici\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una imatge o v\xc3\xaddeo de mattes d\xe2\x80\x99origen diferent, ombres i altres detalls lluminosos de m\xc3\xa9s o que es perden poden arru\xc3\xafnar l\xe2\x80\x99impacte de la nova imatge._NEWLINE_El proc\xc3\xa9s de matte per si mateix \xc3\xa9s un problema dif\xc3\xadcil de resoldre. Ha estat sota recerca des dels anys 1950, i tot i aix\xc3\xad, el seu \xc3\xbas m\xc3\xa9s popular: la realitzaci\xc3\xb3 de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, recorre al m\xc3\xa8tode de composici\xc3\xb3 cl\xc3\xa0ssic per\xc3\xb2 restringit. Espec\xc3\xadficament, utilitzen un tipus de model de color global. Aquesta t\xc3\xa8cnica est\xc3\xa0 basada en un sup\xc3\xb2sit de color global; per exemple, que el fons sencer sigui verd. (Per cert, \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que els pron\xc3\xb2stics meteorol\xc3\xb2gics de vegades semblen tenir vincles invisibles: el color de la corbata \xc3\xa9s similar al del fons, el que condueix a l\'algoritme per classificar la corbata com a part de la seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de fons.) Es podria utilitzar en teoria qualsevol color, per\xc3\xb2 els m\xc3\xa9s comuns s\xc3\xb3n verds i blaus. El matte lumin\xc3\xa0ncia (tamb\xc3\xa9 anomenat matte de pantalla negra) \xc3\xa9s una altra variant de model de color global. Com a color oposat, assumeix que el fons \xc3\xa9s m\xc3\xa9s fosc que un valor definit per l\'usuari._NEWLINE_Un altre enfocament \xc3\xa9s utilitzar un model de color local. Aquest model assumeix el fons com una imatge est\xc3\xa0tica i pr\xc3\xa8viament coneguda, de manera que en aquest cas es proporciona la transmissi\xc3\xb3 de fons. Es pot treure un matte senzill si comparem la seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de v\xc3\xaddeo real amb la seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de fons coneguda. Els requisits d\'angle d\'il\xe2\x80\xa2luminaci\xc3\xb3 i c\xc3\xa0mera s\xc3\xb3n molt estrictes a difer\xc3\xa8ncia dels models de colors globals, per\xc3\xb2 no hi ha cap restricci\xc3\xb3 per als possibles colors del flux de primer pla._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha eines per a l\'aprenentatge autom\xc3\xa0tic que poden atraure els mattes amb l\'ajuda d\'un usuari. Sovint, aquestes eines requereixen una iteraci\xc3\xb3 per part de l\'usuari: un algoritme proporciona un resultat basat en un conjunt d\'entrenament, i l\'usuari ajusta el conjunt fins que l\'algoritme proporciona el resultat desitjat. Un exemple d\'aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s l\'\xc3\xbas d\'una tosca gruixuda creada manualment amb una segmentaci\xc3\xb3 de trimapa, anomenada aix\xc3\xad perqu\xc3\xa8 separa la imatge en tres regions: fons conegut, primer pla conegut i una regi\xc3\xb3 desconeguda. En aquest cas, l\'algoritme intenta etiquetar la regi\xc3\xb3 desconeguda en funci\xc3\xb3 de l\'entrada de l\'usuari, i l\'usuari pot rec\xc3\xb3rrer iteraci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de m\xc3\xbaltiples trimapes per obtenir millors resultats. Knockout, una eina complement\xc3\xa0ria per a Adobe Photoshop, \xc3\xa9s una implementaci\xc3\xb3 d\'aquest proc\xc3\xa9s._NEWLINE_Un altre enfocament de mattes digitals va ser proposat per McGuire et al. Utilitza dos sensors d\'imatges al llarg del mateix eix \xc3\xb2ptic, i fa servir dades d\'ambd\xc3\xb3s. (Hi ha diverses maneres d\'aconseguir-ho, com ara utilitzar filtres de polaritzaci\xc3\xb3 de divisors de feix o p\xc3\xadxels). El sistema captura simult\xc3\xa0niament dos fotogrames que difereixen aproximadament la meitat del rang din\xc3\xa0mic en p\xc3\xadxels de fons, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n id\xc3\xa8ntics en p\xc3\xadxels de primer pla. Utilitzant les difer\xc3\xa8ncies entre els antecedents de les dues imatges, McGuire et al. s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os d\'extreure un mat\xc3\xads de primer nivell d\'alta resoluci\xc3\xb3 de l\'escena. Aquest m\xc3\xa8tode encara conserva algunes de les mancances de les t\xc3\xa8cniques de composici\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, el fons ha de ser relativament neutre i uniforme, per\xc3\xb2 presenta diversos avantatges, com ara resultats precisos de subp\xc3\xadxels, millor suport per a la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 natural i permetre que el primer pla sigui el color que identifiqu\xc3\xa9s una t\xc3\xa8cnica de composici\xc3\xb3 com a part del fons mat. Tanmateix, aix\xc3\xb2 vol dir que \xc3\xa9s impossible enquadernar intencionadament alguna cosa en primer pla recobrint-lo amb el mateix color que el fons._NEWLINE_Una tercera aproximaci\xc3\xb3 del matte digital utilitza tres fluxes de v\xc3\xaddeo amb diferents dist\xc3\xa0ncies de focus i profunditats de camp. Igual que amb el m\xc3\xa8tode anterior, els tres sensors d\'imatge comparteixen un eix \xc3\xb2ptic com\xc3\xba, encara que ara l\'algoritme utilitza informaci\xc3\xb3 sobre quina part de la imatge est\xc3\xa0 en el focus en qu\xc3\xa8 s\'alimenta el v\xc3\xaddeo per generar el seu mat\xc3\xads en primer pla. Amb aquesta t\xc3\xa8cnica, tant el primer pla com el fons poden tenir contingut din\xc3\xa0mic, i no hi ha restriccions sobre quins colors o complexitat t\xc3\xa9 el fons._NEWLINE_Tots aquests enfocaments comparteixen una notable debilitat: no poden prendre v\xc3\xaddeos arbitraris com a entrades. En el v\xc3\xaddeo, a diferencia de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, la tecla Chroma requereix que el fons del v\xc3\xaddeo original sigui d\'un sol color. Les altres dues t\xc3\xa8cniques requereixen m\xc3\xa9s informaci\xc3\xb3 en forma de v\xc3\xaddeos sincronitzats per\xc3\xb2 lleugerament diferents.\n_START_SECTION_\nMattes i filmaci\xc3\xb3 panor\xc3\xa0mica\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre \xc3\xbas de mattes en la realitzaci\xc3\xb3 de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules \xc3\xa9s crear un efecte panor\xc3\xa0mic. En aquest proc\xc3\xa9s, la part superior i la part inferior d\'un marc est\xc3\xa0ndard estan estripades o emmascarades amb barres negres, \xc3\xa9s a dir, que la impressi\xc3\xb3 del film t\xc3\xa9 unal\xc3\xadnia de marc gruixuda. Aleshores, el marc dins del marc complet s\'amplia per omplir una pantalla quan aquesta \xc3\xa9s projectada._NEWLINE_D\'aquesta manera, en una "panor\xc3\xa0mica emmascarada" es crea una imatge amb una relaci\xc3\xb3 d\'aspecte de 1.85: 1 mitjan\xc3\xa7ant un marc est\xc3\xa0ndard, 1.37: 1 i traient el matte a la part superior i inferior. Si la imatge est\xc3\xa0 \xe2\x80\x9cmattitzada\xe2\x80\x9d durant el proc\xc3\xa9s de filmaci\xc3\xb3, se l\'anomena matte dur a causa de la seva vora afilada. Per contra, si el fotograma complet s\'omple durant la filmaci\xc3\xb3 i el projectionista es basa a desmatitzar la part superior i inferior al cinema, es coneix com a matte suau, ja que la placa d\'obertura no es troba al pla focal i provoca un vora suau.\xc2\xa0_NEWLINE_En v\xc3\xaddeo, un efecte similar s\'utilitza sovint per presentar pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules panor\xc3\xa0miques en una pantalla de televisi\xc3\xb3 convencional de 1.33: 1. En aquest cas, el proc\xc3\xa9s es denomina Letterbox. Tanmateix, amb el Letterbox, la part superior i inferior de la imatge real no estan mattitzades. La imatge es "empesa" m\xc3\xa9s enrere de la pantalla i, d\'aquesta manera, es fa "m\xc3\xa9s petita", de manera que, en una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula panor\xc3\xa0mica, l\'espectador pot veure a l\'esquerra i a la dreta de la imatge, el que normalment s\xe2\x80\x99amagaria si la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es mostr\xc3\xa9s a pantalla completa en la televisi\xc3\xb3, aconseguint un efecte "panor\xc3\xa0mic" en una pantalla de televisi\xc3\xb3 quadrada. En el Letterbox, la part superior de la imatge \xc3\xa9s lleugerament m\xc3\xa9s baixa a l\'habitual, la part inferior de la imatge \xc3\xa9s m\xc3\xa9s alta i la part no utilitzada de la pantalla est\xc3\xa0 coberta per barres negres. Per a les transfer\xc3\xa8ncies de v\xc3\xaddeo, la transfer\xc3\xa8ncia d\'una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de "matte suau" a un format de v\xc3\xaddeo dom\xc3\xa8stic amb el fotograma complet exposat, i eliminant els mattes a la part superior i inferior, es coneix com una "transfer\xc3\xa8ncia de matte oberta". En canvi, la transfer\xc3\xa8ncia d\'una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de "matte dur" a un format de v\xc3\xaddeo dom\xc3\xa8stic amb els mattes teatrals intacte s\'anomena "transfer\xc3\xa8ncia de matte tancada".\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nMattes "residuals" i "resistents"\n_START_PARAGRAPH_\nUn "matte residual" \xc3\xa9s sovint dibuixat a m\xc3\xa0, de vegades de forma r\xc3\xa0pida, utilitzat per excloure parts d\'una imatge que un altre proc\xc3\xa9s, com ara el bluescreen, no eliminaria. El nom prov\xc3\xa9 del fet que el matte elimina "el que sobra" de la imatge produ\xc3\xafda procedimentalment. El \xe2\x80\x9cresidu" pot incloure una plataforma que sost\xc3\xa9 un model o la graella d\'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 a sobre de la vora superior del bluescreen.\xc2\xa0_NEWLINE_Els mattes que fan el contrari, for\xc3\xa7ant la inclusi\xc3\xb3 de parts de la imatge que d\'una altra manera podrien haver estat eliminades pel teclat, com ara massa blau que es reflecteix en un model brillant ("vessament blau"), sovint s\xe2\x80\x99anomenen "mattes resistents", i poden ser creats amb la mateixa eina.\xc2\xa0'