b'\n_START_ARTICLE_\nSant Agust\xc3\xad de Lloret Salvatge\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEdifici a\xc3\xafllat, parcialment aterrassat i situat dalt d\'un tur\xc3\xb3 al paratge anomenat Lloret Salvatge, vora el marge dret del Ter pujant cap al Pant\xc3\xa0 de Susqueda._NEWLINE_\xc3\x89s una construcci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nica d\'una sola nau rectangular coberta amb volta de can\xc3\xb3 refor\xc3\xa7ada per un arc toral i amb absis semicircular, un p\xc3\xa8l irregular. L\'interior \xc3\xa9s arrebossat i pintat de color blanc i blau. Hi ha bancs correguts a excepci\xc3\xb3 del sector del presbiteri al\xc3\xa7at i un altar amb tres lloses de pedra. El s\xc3\xb2l est\xc3\xa0 enrajolat i la porta d\'acc\xc3\xa9s s\'obre al mur de tramuntana amb un arc de mig punt al qual manquen les pedres de l\'adovellament._NEWLINE_Pel que fa als exteriors, el sostre \xc3\xa9s de doble vessant a fa\xc3\xa7ana i cont\xc3\xa9 un gran campanar d\'espadanya amb dos \xc3\xb2culs, actualment buits de campanes. L\'exterior de l\'absis consta de tres grups de decoraci\xc3\xb3 d\'arcuacions llombardes, separades per lesenes, que descansen sobre bases de pedra. Els dos grups laterals tenen quatre i cinc lesenes i el central, set. Al centre de l\'absis hi ha una finestra de doble esqueixada, deixant una obertura central molt estreta._NEWLINE_Les fa\xc3\xa7anes s\xc3\xb3n de fileres de pedra, petits carreus poc desbastats, ben alineats per\xc3\xb2 irregulars. Hi ha una altra finestra d\'una sola esqueixada al sector nord i una altra de cruciforme, al costat occidental, sota el campanar._NEWLINE_Al voltant de l\'ermita hi ha un recinte amb tres avets plantats que possiblement fos el recinte de l\'antic cementiri parroquial. A m\xc3\xa9s, a la fa\xc3\xa7ana nord, hi ha un aterrassament que aplana l\'acc\xc3\xa9s i l\'entrada del recinte.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nErmita datada del segle XI i vinculada originalment al monestir de Santa Maria d\'Amer. Inicialment sembla que estigu\xc3\xa9 dedicada a Sant Juli\xc3\xa0, en la seva primer menci\xc3\xb3, al segle X (949), apareix vinculada al top\xc3\xb2nim de "Loreddo", \xc3\xa9s a dir, Lloret. El 979 \xc3\xa9s anomenat en la documentaci\xc3\xb3 com a "Lauretum". Malgrat aquestes primeres mencions del segle X, segons el plaf\xc3\xb3 informatiu col\xc2\xb7locat a la fa\xc3\xa7ana de l\'ermita, a tocar la porta, indica que existeix un primer esment del segle IX (860) en documentaci\xc3\xb3 relativa a Carles el Calb._NEWLINE_Sembla que, malgrat patir els efectes del terratr\xc3\xa8mol de 1427, conserva en bona part la seva estructura original que, possiblement no es restaurar\xc3\xa0 fins al segle XVI. Se n\'aprecien diverses formes i consolidacions, interiors i exteriors, dels segles posteriors._NEWLINE_Fins al segle XIX s\'hi conserva una important talla d\'una Mare de D\xc3\xa9u datada del segle XIII. Aquesta talla de fusta policromada va desapar\xc3\xa8ixer, per\xc3\xb2 se\'n conserva documentaci\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica._NEWLINE_Sant Agust\xc3\xad de Lloret Salvatge fou un nucli de poblaci\xc3\xb3 medieval i una antiga parr\xc3\xb2quia, actualment sense culte. Al voltant de l\'ermita s\'alcen les seg\xc3\xbcent masies: Can Sitges, Can Puig de Lloret Salvatge, La Gultresa i Can Roure._NEWLINE_Actualment s\'hi pot accedir lliurement, ja que l\'ermita est\xc3\xa0 oberta al p\xc3\xbablic i la porta tancada amb un pal.'