b'\n_START_ARTICLE_\nSegon Aixecament Serbi\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 original\n_START_PARAGRAPH_\nEl Primer Aixecament Serbi va alliberar el pa\xc3\xads durant un temps significatiu (1804\xe2\x80\x931813) de l\'Imperi Otom\xc3\xa0; per primera vegada en tres segles, els serbis s\'havien governat per si mateixos sense dependre ni de l\'Imperi otom\xc3\xa0 ni de la monarquia dels Habsburg. Despr\xc3\xa9s de la caiguda del Primer Aixecament Serbi el 1813, la majoria dels comandants van fugir cap a la monarquia dels Habsburg, incloent Kara\xc4\x91or\xc4\x91e Petrovi\xc4\x87, el seu l\xc3\xadder principal._NEWLINE_Nom\xc3\xa9s alguns comandants, Milo\xc5\xa1 Obrenovi\xc4\x87, Stanoje Glava\xc5\xa1 etc. van quedar-se a S\xc3\xa8rbia provant de protegir diplom\xc3\xa0ticament la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_Milo\xc5\xa1 Obrenovi\xc4\x87 es va rendir als otomans i va rebre el t\xc3\xadtol d\'"obor-knez" ("l\xc3\xadder principal"). Stanoje Glava\xc5\xa1 tamb\xc3\xa9 es va rendir als turcs i el van fer supervisor d\'una carretera, per\xc3\xb2 el van matar quan van comen\xc3\xa7ar a sospitar-ne. Had\xc5\xbei Prodan Gligorijevi\xc4\x87 sabia que els turcs l\'arrestarien, i va provar de fer un nou aixecament el 1814, per\xc3\xb2 Obrenovi\xc4\x87 va considerar que no era el moment per un aixecament i no va ajudar-lo._NEWLINE_L\'Aixecament de Had\xc5\xbei Prodan va fracassar aviat i va fugir cap a \xc3\x80ustria. Despr\xc3\xa9s d\'aquesta revolta fracassada, els turcs van infligir m\xc3\xa9s repressi\xc3\xb3 contra els serbis, amb impostos m\xc3\xa9s elevats, treballs for\xc3\xa7ats i violacions. El mar\xc3\xa7 de 1815, els serbis van fer algunes reunions i van decidir de tornar-se a revoltar.\n_START_SECTION_\nAixecament\n_START_PARAGRAPH_\nEl consell nacional va proclamar la revolta oberta contra l\'Imperi otom\xc3\xa0 a Takovo el 23 d\'abril de 1815. Milo\xc5\xa1 Obrenovi\xc4\x87 fou triat com a l\xc3\xadder i va pronunciar unes paraules que es van fer famoses, "S\xc3\xb3c aqu\xc3\xad, i sou aqu\xc3\xad. Guerra als turcs!" Quan els otomans van descobrir la nova revolta van sentenciar tots els l\xc3\xadders a mort. Els serbis van lluitar en batalles a Rudnik, Ljubi\xc4\x87, Pale\xc5\xbe, Valjevo, \xc4\x8ca\xc4\x8dak, Karanovac, Po\xc5\xbearevac, Kragujevac, Jagodina, i Dublje i van foragitar els otomans del Pashalik de Belgrad._NEWLINE_Una carta de Milos al prevere ortodox Matea Nenadovic deia: _NEWLINE_"Us escrivim des de Zabrezje (poble de Palez - Obrenovac) hem pres Valjevo, Rudnik, Kragujevac, Jagodinu, Palez i molts llocs, no han mort ni 50 soldats serbis i m\xc3\xa9s de 2000 soldats turcs han mort". _NEWLINE_Batalle de Ljubic 8 de maig de 1815 \xe2\x80\x93 6 de juny de 1815:_NEWLINE_Serbis: Uns 1500 morts._NEWLINE_Turcs: 6700 morts, Caja Pasa mort. _NEWLINE_Resultat: vict\xc3\xb2ria s\xc3\xa8rbia._NEWLINE_Batalla de Palez 1815:_NEWLINE_Serbis: Cap mort, algun ferit._NEWLINE_Turcs: 150 morts, 100 ofegats al riu Kolubara, 30 soldats capturats i tres canons. _NEWLINE_Resultat: vict\xc3\xb2ria s\xc3\xa8rbia._NEWLINE_Batalla de Pozarevac 1 de juliol de 1815 \xe2\x80\x93 7 de juliol de 1815 _NEWLINE_Serbis: poques p\xc3\xa8rdues. _NEWLINE_Turcs: greus p\xc3\xa8rdues, un can\xc3\xb3 capturat, el comandant turc Delibasa mort. _NEWLINE_Resultat: vict\xc3\xb2ria s\xc3\xa8rbia._NEWLINE_Batalla de Dublje 26 de juliol de 1815: _NEWLINE_Serbis: 50 morts, inclosos dos comandants serbis, Sima Nenadovic i Milic Drincic._NEWLINE_Turcs: 1199 morts, 23 presoners, Osman-Beg mort, Ibrahim-Pasa capturat._NEWLINE_Resultat: vict\xc3\xb2ria s\xc3\xa8rbia._NEWLINE_Rudnik: Greus p\xc3\xa8rdues turques, 27 soldats turcs, incloent el comandant, morts. El comandant serbi Arsenija Loma ferit al cap._NEWLINE_Druzetic: 200 v\xc3\xadctimes turques, els serbis cap. _NEWLINE_Kragujevac: 500 soldats turcs morts, 300 ferits, p\xc3\xa8rdues s\xc3\xa8rbies desconegudes, la ciutat de Kragujevac capturada pels serbis._NEWLINE_Jagodina: 150 v\xc3\xadctimes turques, la ciutat de Jagodina capturada pels serbis._NEWLINE_Karanovac: lluita intensa, resolta diplom\xc3\xa0ticament. Els turcs s\'han retirat de la ciutat, els serbis l\'han presa._NEWLINE_Bato\xc4\x8dina: 400 soldats turcs fets presoners._NEWLINE_A mitjans de 1815, van comen\xc3\xa7ar les primeres negociacions entre Milo\xc5\xa1 Obrenovi\xc4\x87 i Marashli Ali Pasha, el governador otom\xc3\xa0. Milo\xc5\xa1 Obrenovi\xc4\x87 va obtenir una mena d\'autonomia parcials per als serbis i, el 1816, la Porta va signar diferents documents per la normalitzaci\xc3\xb3 de relacions entre serbis i turcs. El resultat va ser el reconeixement del Principat de S\xc3\xa8rbia per l\'Imperi otom\xc3\xa0. Milo\xc5\xa1 Obrenovi\xc4\x87 va rebre el t\xc3\xadtol de pr\xc3\xadncep de S\xc3\xa8rbia. Encara que el principat pagava un import anual a la Porta i va tenir una guarnici\xc3\xb3 de tropes turques a Belgrad fins al 1867, era, a efectes pr\xc3\xa0ctics, un estat independent. Durant el regnat del n\xc3\xa9t del germ\xc3\xa0 de Milo\xc5\xa1, Mil\xc3\xa0, S\xc3\xa8rbia va obtenir la independ\xc3\xa8ncia formal amb el Congr\xc3\xa9s de Berl\xc3\xadn de 1878._NEWLINE_El 1817, Milo\xc5\xa1 Obrenovi\xc4\x87 va aconseguir de for\xc3\xa7ar Marashli Ali Pasha a negociar un acord no escrit, acte que acabava de fet el Segon Aixecament Serbi. El mateix any, Kara\xc4\x91or\xc4\x91e, el l\xc3\xadder del Primer Aixecament, va tornar a S\xc3\xa8rbia i fou assassinat.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLa semi-independ\xc3\xa8ncia de S\xc3\xa8rbia fou reafirmada per un Firman de la Porta el 1830, i el 1835 es va S\xc3\xa8rbia va promulgar la primera constituci\xc3\xb3 dels Balcans. Introdu\xc3\xafa el Parlament Serbi com a instituci\xc3\xb3 permanent i establia la dinastia Obrenovi\xc4\x87 com a hereva leg\xc3\xadtima del tron de S\xc3\xa8rbia. Tamb\xc3\xa9 descrivia S\xc3\xa8rbia com a Principat parlamentari independent, cosa que va indignar l\'Imperi Otom\xc3\xa0 i l\'Habsburg.'