b'\n_START_ARTICLE_\nSergi I de Constantinoble\n_START_SECTION_\nCarrera primerenca\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que Sergi ja tenia alguna import\xc3\xa0ncia abans de ser triat com a patriarca de Constantinoble. Sergi era un diaca a Santa Sofia, a m\xc3\xa9s de ser guardi\xc3\xa0 del port. Sergi es va convertir en el patriarca de Constantinoble el 18 d\'abril de 610. Seguint les tradicions del patriarca de Constantinoble , fou Sergi qui va coronar a l\'emperador Heracli a l\'octubre de 610 i va batejar la seva filla. Sergi tamb\xc3\xa9 va aconsellar a Heracli despr\xc3\xa9s de la mort de la seva dona Eudokia i abans del seu matrimoni amb Martina, la neboda d\' Heracli. Com a tal, Sergi va desenvolupar una estreta relaci\xc3\xb3 amb l\'Emperador, una connexi\xc3\xb3 que li serviria m\xc3\xa9s endavant._NEWLINE_En 614, l\'ex\xc3\xa8rcit persa es va apoderar de Jerusalem, i en proc\xc3\xa9s malmeteren l\'Esgl\xc3\xa9sia del Sant Sepulcre i capturaren la Vera Creu, originalment descoberta per l\'Emperadriu Helena. Heracli va iniciar un contraatac contra els perses en 622. Sergi va proporcionar la riquesa necess\xc3\xa0ria per a la campanya per triomfar mitjan\xc3\xa7ant els fons de l\'esgl\xc3\xa9sia. Sergi ho va aconseguir gr\xc3\xa0cies a la declaraci\xc3\xb3 de fons en forma d\'ingressos i vaixells de l\'Esgl\xc3\xa9sia. Fins i tot es diu que el bou de bronze del F\xc3\xb2rum Tauri es va fondre per ajudar a proporcionar materials per a monedes._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es pot atribuir a Sergi salvar la condici\xc3\xb3 de Constantinoble com a capital de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Orient. Constantinoble havia estat patint durant tota la campanya contra els perses, ja que el gra era la principal font d\'aliment per a la ciutat i l\'Egiptet, el prove\xc3\xafdor, s\'havia perdut. Heracli creia que traslladar la capital cap a Cartago facilitaria la provisi\xc3\xb3 de menjar a la poblaci\xc3\xb3. Intentant salvar l\'Imperi els diners suficients per permetre que Constantinoble continu\xc3\xa9s sent la capital, Sergi va comerciar pel pa gratu\xc3\xaft que els ciutadans rebien a la ciutat, una pr\xc3\xa0ctica d\'\xc3\xa8poca romana m\xc3\xa9s antiga, ja que el govern ja no podia pagar-ho,  una idea que no funcionava l\xc3\xb2gicament.  _NEWLINE_En 622, Heraclius va recon\xc3\xa8ixer les habilitats de Sergi . Com a resultat, Heracliva assignar a Sergi la cura del seu fill, Theotokos i Constantinoble. En 626 durant l\'abs\xc3\xa8ncia de la campanya de l\'emperador contra la Persia sass\xc3\xa0nida, els perses sass\xc3\xa0nides i avars, ajudats per una gran quantitat d\'eslaus aliats, van assetjar Constantinoble . Juntament amb el magister militum Bonus, havia estat nomenat regent i estava a c\xc3\xa0rrec de la defensa de la ciutat. Va dirigir una lletania a la icona de Hodegetria just abans de l\'atac final dels avars , i just despr\xc3\xa9s de completar-la, una enorme tempesta va aixafar a la flota invasora,  salvant Constantinoble. S\'ha informat que Sergi va portar la icona de la Mare de D\xc3\xa9u al voltant de les muralles de Constantinoble . La tempesta va ser acreditada com un miracle de la Mare de D\xc3\xa9u , encara que Sergi va ser acusat de persuadir-la al punt de participaci\xc3\xb3. Es rumorejaba que un himne anterior de l\'Esgl\xc3\xa9sia Ortodoxa Oriental havia estat compost en honor d\'aquesta batalla i de Sergi.\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la vict\xc3\xb2ria sobre els perses, les revoltes de la societat religiosa van comen\xc3\xa7ar a sorgir de nou entre les creences monofis\xc3\xadtiques i calcedonianes. Tant Heracli com Sergi van planificar adoptar una forma de "Monenergisme". L\'esperan\xc3\xa7a era que la seva f\xc3\xb3rmula religiosa pogu\xc3\xa9s connectar les diferents creences religioses i proporcionar un sentit d\'unitat dins de l\'imperi. _NEWLINE_Sergi va promulgar la creen\xc3\xa7a que Jesucrist tenia dues naturaleses, per\xc3\xb2 una voluntat, coneguda com a monotelisme. Esperava que la idea apel\xe2\x80\xa2l\xc3\xa9s tant als calcedonians com als monofisites seguidors de l\'imperi, ja que fonamentaven principis b\xc3\xa0sics dels dos dominis de la pr\xc3\xa0ctica. Inicialment, Sergi va tenir \xc3\xa8xit, convertint els Patriarques Atanasi i Cir d\'Alexandria i Antioquia respectivament. No va ser fins a l\'any 633 que els monotel\xc2\xb7lites van comen\xc3\xa7ar a rebre resist\xc3\xa8ncia dels caldecons, principalment dels monjos Sofroni i M\xc3\xa0xim el confessor.  El 633, Sofroni havia marxat per a \xc3\x80frica per disputar la doctrina que Cir havia imposat sobre els egipcis. Per aix\xc3\xb2, Sergi va enviar al seu ardiaca Pere a un s\xc3\xadnode a Xipre el 634, albergat per l\'arquebisbe Arcadi  II i amb representants addicionals del papa Honori I. El costat anti-monotelita de Jerusalem, promogut per M\xc3\xa0xim i Sofroni, va enviar a aquest s\xc3\xadnode el pupil de M\xc3\xa0xim, Anastasius Apocrisiarius, Jordi de Resh\'aina, pupil de Sophronius, i dos dels propis alumnes de Jordi i tamb\xc3\xa9 vuit bisbes de Palestina. Quan els dos costats van ser presentats a l\'emperador, l\'emperador va persistir amb el monotelisme i amb Sergi. _NEWLINE_Va ser tamb\xc3\xa9 en aquest punt al voltant de 633 que Sergi va buscar posar l\'accent en la import\xc3\xa0ncia de monotelisme a Honori I. La carta de Sergi a Honori informava al Papa sobre el significat de la uni\xc3\xb3 aconseguida a Alexandria i un acord sobre la manera de veure la voluntat de Crist. Honori en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia, va estar d\'acord amb la creen\xc3\xa7a, impressionat per la creen\xc3\xa7a de Sergi, per la seva capacitat d\'obtenir l\'acord teol\xc3\xb2gica en les Esgl\xc3\xa9sies orientals, i van confessar que Crist tenia una sola voluntat, per\xc3\xb2 dues naturaleses, aix\xc3\xad com en la seva resposta a Sergi. Honori es va retraure d\'aquesta posici\xc3\xb3 en certa manera en una carta posterior a Sergi, creient que \xc3\xa9s fruit de la Carta sin\xc3\xb2dica de Sofroni a Honori.\n_START_SECTION_\nL\'ect\xc3\xa8sis\n_START_PARAGRAPH_\nSergi va intentar crear una f\xc3\xb3rmula que pogu\xc3\xa9s complir plenament tant els calcedonians com els monofisites. Finalment va prohibir la discussi\xc3\xb3 sobre si Crist tenia una o dues energies dins d\'ell i, en canvi, va insistir que tingu\xc3\xa9s dues naturaleses diferents encarnades dins d\'una \xc3\xbanica voluntat i cos. Sergi volia anomenar aquesta declaraci\xc3\xb3 l\'ect\xc3\xa8sis , o l\'exposici\xc3\xb3. Aquestes creences estaven d\'acord amb les creences d\'Homino. Aix\xc3\xb2 va augmentar la f\xc3\xb3rmula de Sergi en els regnes de la pr\xc3\xa0ctica calced\xc3\xb2nia i monofisita. Es pot argumentar que Hominus no entenia b\xc3\xa9 el punt de la f\xc3\xb3rmula de Sergi, per\xc3\xb2 s\'accepta que el recolz\xc3\xa9s sense importar-ho. No obstant aix\xc3\xb2, l\'ectesis no va ser ben rebuda per tots els calcedonians\xc2\xa0; Sofroni la va veure malament, fins al punt que va publicar un decret contra ell. L\'emperador Heracli tamb\xc3\xa9 va dubtar a signar el treball de Sergi. Mentre que Sergi havia acabat l\'ect\xc3\xa8tis en 636, no va ser aprovada per Heracli fins al 638, el mateix any que la mort de Sergi. _NEWLINE_L\'ectesis del 638 va ser emesa per l\'emperador Heracli amb l\'acord de Sergi. Aquest document va definir el monotelisme com la forma imperial oficial del cristianisme, i mantindria una gran controv\xc3\xa8rsia  en els anys seg\xc3\xbcents a la seva implementaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEfectes de l\'ectesis\n_START_PARAGRAPH_\nEls efectes inicials de l\'ectesis es van sentir fortament en tota la societat religiosa. El successor de Sergi, Pirro, que Sergio havia escollit per fer-se c\xc3\xa0rrec, va declarar la seva confian\xc3\xa7a en la creen\xc3\xa7a monotel\xc3\xadtica com la doctrina imperial oficial. A m\xc3\xa9s, la majoria dels posteriors successors orientals eren de fe monofisita , afavorint la propagaci\xc3\xb3 de la doctrina monotel\xe2\x80\xa2lista . La creen\xc3\xa7a calced\xc3\xb2nia havia estat severament redu\xc3\xafda i la resta de la seva pr\xc3\xa0ctica estava en un estat cr\xc3\xadtic. Tot aix\xc3\xb2 canviaria l\'any seg\xc3\xbcent d\'una manera molt contr\xc3\xa0ria.'