b'\n_START_ARTICLE_\nFrancesc Camb\xc3\xb3 i Batlle\n_START_SECTION_\nAnys de joventut\n_START_PARAGRAPH_\nFrancesc d\'Ass\xc3\xads Camb\xc3\xb3 fou el tercer fill d\'una fam\xc3\xadlia de petits propietaris i comerciants, amb or\xc3\xadgens a Besal\xc3\xba per part del pare Miquel Camb\xc3\xb3 de Traver i Verges per part de la mare Josefa Batlle Saguer. Tot i que nasqu\xc3\xa9 a Verges, pass\xc3\xa0 la major part de la infantesa a la casa pairal de Besal\xc3\xba amb l\'\xc3\xa0via, fins a l\'any 1886, quan comen\xc3\xa7\xc3\xa0 els estudis de batxillerat a l\'institut de Figueres._NEWLINE_A final del tercer curs de batxillerat a l\'institut de Figueres els pares decidiren enviar-lo a Girona a acabar el batxillerat. El pare volia que fes la carrera de Farm\xc3\xa0cia, perqu\xc3\xa8 la feina d\'apotecari li deixaria temps per fer d\'hereu, que era des que els dos germans m\xc3\xa9s grans havien mort. Per\xc3\xb2 Francesc Camb\xc3\xb3 el que volia ja llavors era ser pol\xc3\xadtic i la millor carrera per aix\xc3\xb2 era la d\'advocat. Finalment el pare hi acced\xc3\xad amb la idea que Camb\xc3\xb3 podria ocupar-se de la notaria de Besal\xc3\xba._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, Francesc Camb\xc3\xb3 va instal\xc2\xb7lar-se a Barcelona l\'any 1891 per estudiar Filosofia i Lletres, i dret, carreres que acab\xc3\xa0 respectivament el 1897 i el 1898. \xc3\x89s durant aquest temps d\'universitari que apareix per primera vegada el Camb\xc3\xb3 pol\xc3\xadtic, en fer-se soci l\'any 1894 del Centre Escolar Catalanista, associaci\xc3\xb3 d\'estudiants vinculada a la Lliga de Catalunya.\n_START_SECTION_\nInicis a la pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nFrancesc Camb\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una certa activitat pol\xc3\xadtica intervenint en les discussions posteriors a les confer\xc3\xa8ncies que organitzava el Centre Escolar Catalanista, gr\xc3\xa0cies a les quals va anar adquirint anomenada. Passant pel c\xc3\xa0rrec de secretari de la secci\xc3\xb3 de Dret, en el qual demostr\xc3\xa0 les seves aptituds per l\'organitzaci\xc3\xb3, esdevingu\xc3\xa9 president del Centre l\'any 1895. Cal notar que aquest c\xc3\xa0rrec havia passat abans per Prat de la Riba, Puig i Cadafalch, i Verdaguer i Call\xc3\xads, futurs dirigents de la Lliga Regionalista._NEWLINE_Durant la presid\xc3\xa8ncia del Centre Escolar, Camb\xc3\xb3 comen\xc3\xa7a les relacions amb els dirigents de la Lliga de Catalunya \xe2\x80\x94principalment \xc3\x80ngel Guimer\xc3\xa0, Pere Aldavert, Ferran Alsina i Joan Permanyer\xe2\x80\x94, va prendre part en l\'organitzaci\xc3\xb3 d\'actes i publica articles espor\xc3\xa0dicament a La Renaixen\xc3\xa7a, el diari de la Lliga de Catalunya. En definitiva, durant aquests anys Camb\xc3\xb3 es va anar introduint en el catalanisme, que segons el mateix Camb\xc3\xb3 explica en les seves Mem\xc3\xb2ries, llavors era poca cosa m\xc3\xa9s que un moviment plat\xc3\xb2nic._NEWLINE_Pels volts de l\'any 1897 Camb\xc3\xb3 entr\xc3\xa0 d\'ajudant al despatx d\'advocat de Narc\xc3\xads Verdaguer i Call\xc3\xads, el qual al cap de poc li deman\xc3\xa0 de col\xc2\xb7laborar en el seu setmanari, La Veu de Catalunya. La tasca assignada a Francesc Camb\xc3\xb3 era fer un seguiment de les activitats del catalanisme i de la resta de moviments regionalistes d\'Espanya i d\'arreu del m\xc3\xb3n. Amb aquest objectiu inici\xc3\xa0 el primer de gener de 1898 la secci\xc3\xb3 "Moviments Regionalistes", que duraria tot un any._NEWLINE_L\'any 1898 \xc3\xa9s per a Camb\xc3\xb3 un any d\'evoluci\xc3\xb3 del seu catalanisme, passant d\'exaltaci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0ntica a pensament pol\xc3\xadtic. Aquesta evoluci\xc3\xb3 \xc3\xa9s influenciada per llibres pol\xc3\xadtics que Camb\xc3\xb3 trob\xc3\xa0 a la biblioteca de la casa de Verdaguer i Call\xc3\xads i es pot resumir de la manera que Camb\xc3\xb3 ho f\xc3\xa9u en les seves Mem\xc3\xb2ries: "(...) era un deure per als qui verament estim\xc3\xa0vem Catalunya de predicar als catalans no sols llurs drets sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 llurs deures i d\'ensenyar-los que, per a un poble que ha perdut la llibertat, val m\xc3\xa9s mer\xc3\xa8ixer-la abans que la hi retornin, que no li sigui retornada primer d\'haver-la merescuda."_NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 l\'any 1898 se celebraven eleccions parcials pel districte de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s, i la Lliga de Catalunya i la Uni\xc3\xb3 Catalanista van decidir presentar conjuntament un candidat catalanista per primera vegada. Aquest fet \xc3\xa9s significatiu en la vida de Camb\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 amb motiu de les eleccions pronunci\xc3\xa0 el seu primer discurs pol\xc3\xadtic, durant un acte a Sant Sadurn\xc3\xad d\xe2\x80\x99Anoia, el qual tingu\xc3\xa9 gran \xc3\xa8xit. Naixia el Camb\xc3\xb3 orador i augmentava la seva import\xc3\xa0ncia dintre del moviment catalanista._NEWLINE_Cap a la fi de 1898, arran de la desfeta d\'Espanya en la Guerra de Cuba contra els Estats Units, Enric Prat de la Riba vei\xc3\xa9 en el moment pol\xc3\xadtic una oportunitat pel catalanisme de popularitzar-se i comen\xc3\xa7ar a influir en la pol\xc3\xadtica espanyola, o "el moment propici per sortir de les catacumbes" segons escriu Camb\xc3\xb3. Prat de la Riba decid\xc3\xad llavors fundar un nou diari catalanista i apartar-se dels vells catalanistes de "La Renaixen\xc3\xa7a" i de la Lliga de Catalunya, als quals considerava uns contemplatius i immobilistes. El nou diari era La Veu de Catalunya, reconvertida en diari despr\xc3\xa9s que Narc\xc3\xads Verdaguer i Call\xc3\xads en ced\xc3\xads la cap\xc3\xa7alera a Prat de la Riba. Camb\xc3\xb3 fou cridat a treballar en aquest nou diari, i pass\xc3\xa0 a encarregar-se de la secci\xc3\xb3 de pol\xc3\xadtica estrangera._NEWLINE_Camb\xc3\xb3, Prat de la Riba i Verdaguer i Call\xc3\xads fundaren l\'agost de l\'any 1899 el Centre Nacional Catal\xc3\xa0, partit catalanista que agrupava els catalanistes del que s\'anomenava "el Grup de l\'Ateneu", liderats pel llavors president de l\'Ateneu, \xc3\x80ngel Guimer\xc3\xa0, i els escindits de la Uni\xc3\xb3 Catalanista. El Centre Nacional Catal\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s va durar fins a l\'any 1901, quan es va fusionar amb el "Partido Regionalista" per fundar la Lliga Regionalista. Francesc Camb\xc3\xb3 va formar part des de bon comen\xc3\xa7ament del nucli dirigent d\'aquest nou partit, el qual tindria un paper molt destacat en la pol\xc3\xadtica espanyola de principis del segle XX._NEWLINE_Les primeres eleccions a les quals es present\xc3\xa0 la Lliga Regionalista foren les de l\'any 1901 a Corts, en les quals es present\xc3\xa0 amb la candidatura anomenada "dels quatre presidents", ja que estava formada pels presidents de les entitats m\xc3\xa9s importants del pa\xc3\xads, com l\'Ateneu Barcelon\xc3\xa8s, la Societat Econ\xc3\xb2mica d\'Amics del Pa\xc3\xads o el Foment del Treball. Aquelles eleccions foren les primeres en qu\xc3\xa8 es f\xc3\xa9u respectar el vot i la maquin\xc3\xa0ria dels partits tradicionals no pogu\xc3\xa9 manipular el resultat. En paraules de Joan Ma\xc3\xb1\xc3\xa9 i Flaquer: "Fins ara s\'havia fet farina sense blat; ara han aparegut a l\'escena de la nostra vida p\xc3\xbablica uns que volen que la farina es faci amb blat". El cert \xc3\xa9s que la gent de la Lliga Regionalista i Camb\xc3\xb3 hi tingueren el principal paper, depurant el cens electoral de noms de persones mortes, noms falsos i repetits._NEWLINE_El novembre de l\'any 1901 tamb\xc3\xa9 hi havia eleccions municipals, i la Lliga Regionalista decid\xc3\xad prendre-hi part. Camb\xc3\xb3, amb 25 anys, form\xc3\xa0 part de la candidatura i obtingu\xc3\xa9 l\'acta de regidor pel districte VI, juntament amb Josep Puig i Cadafalch.\n_START_SECTION_\nCamb\xc3\xb3 pol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1907 va patir un atemptat a la cantonada del carrer B\xc3\xa9jar amb la Creu Coberta de Barcelona, quan anava en un faet\xc3\xb3 de dos cavalls cap a un m\xc3\xadting de Solidaritat Catalana al Casino de Sants. El cotxe va acabar amb una trentena d\xe2\x80\x99impactes de bala, una de les quals va travessar el lateral i es va allotjar al ventre de Camb\xc3\xb3. Ning\xc3\xba m\xc3\xa9s va resultar ferit. El van intentar curar en una farm\xc3\xa0cia propera i posteriorment fou traslladat a la Cl\xc3\xadnica Fargas en una llitera amb rodes. Pocs dies despr\xc3\xa9s, Camb\xc3\xb3 va resultar elegit diputat per Barcelona, per\xc3\xb2 va tardar sis mesos en poder seure al seu esc\xc3\xb3, a causa del proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3. El 1910 no repetiria com a diputat._NEWLINE_Fou comissari de la projectada Exposici\xc3\xb3 d\'Ind\xc3\xbastries El\xc3\xa8ctriques del 1917, que finalment acab\xc3\xa0 sent l\'Exposici\xc3\xb3 Internacional de 1929, i com a tal l\'any 1915 va contractar Jean Claude Nicolas Forestier per enjardinar i arranjar part de la muntanya de Montju\xc3\xafc._NEWLINE_Camb\xc3\xb3 va propugnar un Estatut d\'autonomia l\'any 1919 per resoldre el denominat problema catal\xc3\xa0, tot i que va acceptar la Mancomunitat (1914-1925) com a soluci\xc3\xb3 de comprom\xc3\xads._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort d\'Enric Prat de la Riba, Camb\xc3\xb3 va esdevenir el principal l\xc3\xadder de la Lliga Regionalista. Va arribar a ser ministre en dos governs espanyols de concentraci\xc3\xb3, conservadors liberals i la lliga, el 1918 va ser nomenat ministre de Foment, i el 1921 de Finances, en ambd\xc3\xb3s casos amb Antoni Maura com a president del govern._NEWLINE_Camb\xc3\xb3 va donar suport i fou un dels principals impulsors del cop d\'estat de Miguel Primo de Rivera el setembre de 1923 com a reacci\xc3\xb3 a l\'impuls del sindicalisme dels treballadors catalans de la CNT.  La col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de Camb\xc3\xb3 amb la dictadura que, a m\xc3\xa9s dels treballadors, persegu\xc3\xad tot rastre de catalanitat, seria un dur cop a la seva popularitat i inici de la decad\xc3\xa8ncia del domini de la dretana Lliga en el catalanisme._NEWLINE_El 14 d\'abril de 1931, quan Francesc Maci\xc3\xa0 proclam\xc3\xa0 la Rep\xc3\xbablica Catalana, als carrers de Barcelona es cridava "Mori Camb\xc3\xb3! Visca Maci\xc3\xa0!"  El ressentiment de Camb\xc3\xb3 contra l\'esquerra catalana marcaria la seva vida pol\xc3\xadtica._NEWLINE_No va aconseguir l\'acta de diputat en les eleccions generals espanyoles del 1931, les primeres convocades dins el nou r\xc3\xa8gim de la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola tampoc a les eleccions municipals del 12 d\'abril del mateix any; aquest fet va accelerar la seva marxa a l\'estranger. Va entrar un altre cop al parlament el 1933, per\xc3\xb2 no el 1936. Camb\xc3\xb3 es present\xc3\xa0 amb la llista de la CEDA, la dreta espanyola m\xc3\xa9s anticatalana, al costat de figures com Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Gil Robles, llista que fou derrotada, sobretot a Catalunya.  El cop d\'estat contra el govern d\'esquerres escollit a les urnes que va donar inici a la Guerra Civil espanyola el va agafar  a l\'estranger. Durant les primeres setmanes, la FAI va ocupar el seu domicili de Barcelona, i nombrosos amics i companys de la Lliga varen perdre la vida a mans de milicians. Malgrat el seu suposat menyspreu declarat envers els militars revoltats ("repugn\xc3\xa0ncia" en paraules de Borja de Riquer), va optar per donar suport, incloent-hi d\'econ\xc3\xb2mic, als sublevats feixistes, autoanomenats "nacionals", en termes encara discutits avui. Queda provat que va contribuir activament a la propaganda i a l\'acci\xc3\xb3 exterior dels sublevats, que va signar un manifest de suport a l\'al\xc3\xa7ament feixista amb altres cent catalans, i que va ajudar molts a fugir de la zona republicana. No hi ha, per\xc3\xb2, cap const\xc3\xa0ncia documental de suport a l\'acci\xc3\xb3 militar del Govern de Burgos. Ferotge anti-comunista, estava conven\xc3\xa7ut del risc que s\'establ\xc3\xads una Rep\xc3\xbablica pro-sovi\xc3\xa8tica si guanyaven la guerra els republicans lleials. Mai va trobar a cap dels generals sublevats._NEWLINE_Instal\xc2\xb7lat a Paris durant tota la guerra, va romandre a l\'estranger despr\xc3\xa9s. Primer a Su\xc3\xafssa, en esclatar la Guerra Mundial; despr\xc3\xa9s als Estats Units, on va marxar amb la fam\xc3\xadlia el 1942, i finalment l\'Argentina, on va morir el 1947. Va ser enterrat a Buenos Aires. Les seves despulles varen retornar a Catalunya el 1976, i va ser enterrat l\'1 de juliol al cementiri de Montju\xc3\xafc en un acte multitudinari.\n_START_SECTION_\nObra cultural\n_START_PARAGRAPH_\nCamb\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 va fer de mecenes de nombroses activitats art\xc3\xadstiques i culturals. Destaca la creaci\xc3\xb3, el 1922, de la Fundaci\xc3\xb3 Bernat Metge, que ha anat traduint al catal\xc3\xa0 des de fa d\xc3\xa8cades, la gran majoria de textos cl\xc3\xa0ssics grecs i llatins; i la Fundaci\xc3\xb3 B\xc3\xadblica Catalana, que va traduir la B\xc3\xadblia completa al catal\xc3\xa0, a partir dels textos originals. Crea tamb\xc3\xa9 la Fundaci\xc3\xb3 Camb\xc3\xb3 de la Sorbona de Par\xc3\xads. El seu mecenatge el va portar a finan\xc3\xa7ar obres com la Hist\xc3\xb2ria de Catalunya (1934-35) de Ferran Soldevila, i el Diccionari General de la Llengua Catalana (1932) de Pompeu Fabra. Sovint se\'l considera la versi\xc3\xb3 catalana de grans filantrops com John Davison Rockefeller, els Rothschild o Krees. _NEWLINE_En morir, gran part de la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de pintura la va deixar a la ciutat de Barcelona, actualment al Museu Nacional d\'Art de Catalunya; la finalitat amb la qual va crear la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 fou ajudar a completar les col\xc2\xb7leccions p\xc3\xbabliques catalanes; una cinquantena d\'obres amb una important pres\xc3\xa8ncia d\'autors italians \xe2\x80\x94Botticelli, Lippi, Correggio, del Piombo, Tiepolo\xe2\x80\x94, la majoria procedents de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de Joseph Spiridion, subhastada a Berl\xc3\xadn el 1929. Altres peces de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n al Museu del Prado de Madrid._NEWLINE_Des del 1999 l\'Institut Camb\xc3\xb3 garanteix la continu\xc3\xaftat de la tasca de mecenatge cultural empresa per Francesc Camb\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nArticles\n_START_PARAGRAPH_\nFrancesc Camb\xc3\xb3 acompany\xc3\xa0 sempre la seva activitat pol\xc3\xadtica amb una intensa activitat de propaganda amb articles a la premsa, amb llibres i amb confer\xc3\xa8ncies. Essent Camb\xc3\xb3 jove, encara no acabada la carrera i de poc temps nomenat president del Centre Escolar Catalanista, escriv\xc3\xad els seus primers articles per La Renaixensa i La Veu de Catalunya. El primer article que public\xc3\xa0 \xc3\xa9s El Comte Tallaferro, publicat a La Renaixensa el 23 d\'abril de 1896._NEWLINE_El gener de 1898, ja llicenciat en dret, Camb\xc3\xb3 entr\xc3\xa0 com a periodista a La Veu de Catalunya, que era llavors un setmanari dirigit per Narc\xc3\xads Verdaguer i Call\xc3\xads. Primer \xc3\xa9s encarregat d\'explicar els altres moviments regionalistes d\'arreu del m\xc3\xb3n, amb articles setmanals. A partir de la reconversi\xc3\xb3 de La Veu en diari el gener de 1899 i amb Enric Prat de la Riba com a director, s\'encarrega de la secci\xc3\xb3 de pol\xc3\xadtica estrangera. Escriur\xc3\xa0 al diari fins al novembre de 1901, quan \xc3\xa9s elegit regidor de l\'Ajuntament de Barcelona. Aquests anys de Camb\xc3\xb3 a La Veu coincideixen amb els inicis del catalanisme pol\xc3\xadtic, la popularitzaci\xc3\xb3 de les idees catalanistes i la fundaci\xc3\xb3 de la Lliga Regionalista._NEWLINE_A partir de la seva entrada a l\'Ajuntament de Barcelona Francesc Camb\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una activitat pol\xc3\xadtica intensa, que durar\xc3\xa0 fins a la derrota electoral de les eleccions de febrer de 1936 a les Corts espanyoles i el posterior esclat de la Guerra Civil el juliol de 1936. En tot aquest per\xc3\xadode, en qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s regidor, diputat a Corts, l\xc3\xadder de la Lliga Regionalista i ministre, Camb\xc3\xb3 acostuma a escriure a la premsa, per\xc3\xb2 com a pol\xc3\xadtic i espor\xc3\xa0dicament. Tots els articles de Francesc Camb\xc3\xb3 estan recollits en el volum 7\xc3\xa8 de la seva Obra Completa, amb el t\xc3\xadtol Articles.\n_START_SECTION_\nMeditacions i mem\xc3\xb2ries\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de la seva sortida d\'Espanya i de l\'esclat de la Guerra Civil Francesc Camb\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a escriure un dietari, que cobr\xc3\xad els anys de 1936 a 1946. La major part de les notes que escriv\xc3\xad es recullen sota el nom de Meditacions. Dietari (1936-1940) i Meditacions. Dietari (1941-1946) en els volums 2n i 3r de la seva Obra Completa._NEWLINE_Francesc Camb\xc3\xb3 va dictar durant l\'\xc3\xbaltim any de la seva vida les seves mem\xc3\xb2ries pol\xc3\xadtiques, recollides en el llibre Mem\xc3\xb2ries (1876-1936), el primer volum de la seva obra completa.'