b'\n_START_ARTICLE_\nInfloresc\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nLa infloresc\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s el conjunt de flors agrupades i, per extensi\xc3\xb3, la disposici\xc3\xb3 de les flors sobre la tija en les angiospermes. Etimol\xc3\xb2gicament prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad inflorescere que significa literalment "cobrir-se de flors". Apareixen en nombre, concentraci\xc3\xb3 i simetria m\xc3\xa9s o menys determinats. La seva funci\xc3\xb3 \xc3\xa9s contrarestar la tend\xc3\xa8ncia general de les flors a fer-se cada cop m\xc3\xa9s petites. Sovint, tamb\xc3\xa9 intervenen en l\'atracci\xc3\xb3 dels pol\xc2\xb7linitzadors i en l\'optimitzaci\xc3\xb3 de les seves visites. En els casos extrems, s\xc3\xb3n molt condensades i arriben a substituir la flor com a unitat de pol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3 a l\'aparentar una \xc3\xbanica gran flor (pseudants). _NEWLINE_Sovint les infloresc\xc3\xa8ncies presenten hipsofil\xc2\xb7les en forma de br\xc3\xa0ctees i bract\xc3\xa8oles. El suport de tota la infloresc\xc3\xa8ncia s\'anomena peduncle (igual que el suport d\'una flor solit\xc3\xa0ria); els petits peduncles de les flors particulars s\xc3\xb3n els pedicels. Des del punt de vista anat\xc3\xb2mic una infloresc\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s un sistema de branques especialitzat que t\xc3\xa9 la funci\xc3\xb3 de fer de suport a un conjunt de flors. La fructificaci\xc3\xb3 d\'una infloresc\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s coneguda com una infructesc\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques generals\n_START_PARAGRAPH_\nLa classificaci\xc3\xb3 de les infloresc\xc3\xa8ncies \xc3\xa9s for\xc3\xa7a complexa i se\'n distingeixen tipus molt diversos, amb una rica nomenclatura. De manera gen\xc3\xa8rica, cal distingir entre infloresc\xc3\xa8ncies. Aix\xc3\xad, les infloresc\xc3\xa8ncies poden ser descrites a partir de moltes caracter\xc3\xadstiques diferents; per exemple, la disposici\xc3\xb3 de les flors respecte al peduncle, l\'ordre de floraci\xc3\xb3 de les flors i com els diferents grups de flors s\'agrupen en el seu si.\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa infloresc\xc3\xa8ncia pot presentar una sola flor, com en el cas de la magn\xc3\xb2lia o el tulipa, o constar de dos o m\xc3\xa9s flors com en el gladiol i el blat. En el primer cas es denomina infloresc\xc3\xa8ncia uniflora i en el segon se l\'anomena pluriflora o multiflora. Les infloresc\xc3\xa8ncies uniflores poden ser terminals com en la magn\xc3\xb2lia, o axil\xc2\xb7lars com en la cam\xc3\xa8lia, i consten generalment d\'un pedicel i algunes br\xc3\xa0ctees i es correspondrien amb les flors solit\xc3\xa0ries. En els casos en qu\xc3\xa8 la infloresc\xc3\xa8ncia pluriflora simula una sola flor, com per exemple el cap\xc3\xadtol de les aster\xc3\xa0cies, l\'esp\xc3\xa0dix de les ar\xc3\xa0cies o el ciati d\'Euf\xc3\xb2rbia, se l\'anomena gen\xc3\xa8ricament pseudant._NEWLINE_Els \xc3\xb2rgans constitutius de les infloresc\xc3\xa8ncies pluriflors s\xc3\xb3n les flors prove\xc3\xafdes o no del pedicel, l\'eix principal o receptacle com\xc3\xba, el peduncle i les br\xc3\xa0ctees. El pedicel \xc3\xa9s la part de la tija que sost\xc3\xa9 la flor; a vegades \xc3\xa9s molt curt, i altres vegades \xc3\xa9s nul; en aquest cas la flor es diu s\xc3\xa8ssil. L\'eix principal o raquis \xc3\xa9s la part allargada de la tija que porta les branques flor\xc3\xadferes; si \xc3\xa9s curt i est\xc3\xa0 eixamplat en forma de plat s\'anomena receptacle com\xc3\xba. El peduncle, \xc3\xa9s la part de la tija que suporta el raquis o el receptacle com\xc3\xba. L\'eix que surt de la base arrosetada de la planta o d\'un \xc3\xb2rgan subterrani es diu escape. Les br\xc3\xa0ctees o hipsofil\xc2\xb7les s\xc3\xb3n les fulles modificades, generalment menors que les fulles normals, acolorides o verdoses, que neixen sobre el raquis o acompanya a les flors. De vegades falten, com en el cas de les brassic\xc3\xa0cies, altres vegades reben noms especials, com ara glumes i glumel\xc2\xb7les en les po\xc3\xa0cies i ciper\xc3\xa0cies, o espata en les ar\xc3\xa0cies i palmeres. En altres casos les br\xc3\xa0ctees formen \xc3\xb2rgans protectors de les flors (involucre), com la c\xc3\xbapula de Quercus i l\'eri\xc3\xa7\xc3\xb3 del castanyer. La bract\xc3\xa8ola \xc3\xa9s la primera br\xc3\xa0ctea d\'una branca axil\xc2\xb7lar i est\xc3\xa0 disposada del costat oposat a la fulla normal. En les monocotiled\xc3\xb2nies \xc3\xa9s bicarenada i pel dors, c\xc3\xb2ncau, s\'adossa l\'eix que porta la branca. A les espiguetes o esp\xc3\xadcules de les po\xc3\xa0cies aquesta bract\xc3\xa8ola rep el nom de p\xc3\xa0lea o glumel\xc2\xb7la superior.\n_START_SECTION_\nFilotaxis\n_START_PARAGRAPH_\nIgual que en les fulles, les flors es poden disposar a la tija d\'acord amb dos models diferents.\n_START_SECTION_\nInfloresc\xc3\xa8ncies compostes\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'infloresc\xc3\xa8ncies que no segueixen cap patr\xc3\xb3 espec\xc3\xadfic per a la ramificaci\xc3\xb3 de l\'eix floral i per aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n molt variables. S\xc3\xb3n formades majorit\xc3\xa0riament per la reuni\xc3\xb3 de dues o m\xc3\xa9s infloresc\xc3\xa8ncies simples i gen\xc3\xa8ricament s\'anomenen sinfloresc\xc3\xa8ncies. Algunes d\'aquestes sinfloresc\xc3\xa8ncies tenen noms propis, i unes altres s\xc3\xb3n denominades combinant-hi dos noms. _NEWLINE__NEWLINE_El tipus m\xc3\xa9s com\xc3\xba d\'infloresc\xc3\xa8ncia composta definit \xc3\xa9s la pan\xc3\xadcula. Una pan\xc3\xadcula \xc3\xa9s una infloresc\xc3\xa8ncia definida cada vegada m\xc3\xa9s irregularment ramificada des de l\'extrem superior fins a la base i en la qual cada ramificaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 una flor terminal. La infloresc\xc3\xa8ncia tipus corimbe \xc3\xa9s semblant a un ra\xc3\xafm, per\xc3\xb2 amb una estructura similar a la pan\xc3\xadcula. Un altre tipus de pan\xc3\xadcula \xc3\xa9s l\'antela que \xc3\xa9s un corimbe cim\xc3\xb3s amb les flors laterals m\xc3\xa9s altes que les centrals._NEWLINE__NEWLINE_Un ra\xc3\xafm en el qual les flors nom\xc3\xa9s es substitueixen per cimes es diu tirs. Una infloresc\xc3\xa8ncia botrioide en qu\xc3\xa8 les flors s\xc3\xb3n substitu\xc3\xafdes per cimes \xc3\xa9s un tirsoide_NEWLINE_Per descomptat, s\xc3\xb3n possibles moltes altres combinacions. Per exemple, els cap\xc3\xadtols o umbel\xc2\xb7les es poden organitzar en un corimbe o una pan\xc3\xadcula.\n_START_SECTION_\nAltres infloresc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nLa fam\xc3\xadlia de les Poaceae t\xc3\xa9 una infloresc\xc3\xa8ncia peculiar de petites espigues (espiguetes) organitzades en pan\xc3\xadcules o espigues mal i simplement conegudes com a espiga i pan\xc3\xadcula. El g\xc3\xa8nere Ficus  (Moraceae) t\xc3\xa9 una infloresc\xc3\xa8ncia anomenada siconi i el g\xc3\xa8nere euf\xc3\xb2rbia t\xc3\xa9 infloresc\xc3\xa8ncies en ciati que a la vegada, generalment, s\'organitzen en pleocasis.'