b'\n_START_ARTICLE_\nMercuri (mitologia)\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nMercuri no era un dels primitius d\xc3\xa9us romans relacionats amb els misteris de la natura, numen, ni era una de les de\xc3\xaftats tutelars que G.Wisowa va anomenar dii indigetes. Era un dels Dei Lucrii esmentats per Arnobi el vell, resultat del sincretisme amb la religi\xc3\xb3 grega que va comen\xc3\xa7ar cap al segle IV aC i es va consolidar durant el temps de la Rep\xc3\xbablica romana. Des del comen\xc3\xa7ament, Mercuri va conservar en ess\xc3\xa8ncia, les mateixes caracter\xc3\xadstiques que el d\xc3\xa9u grec Hermes: Se\'l representava amb sand\xc3\xa0lies alades (talaria) i un barret tamb\xc3\xa9 amb ales (petasos), duia el caduceus, un bast\xc3\xb3 fet de branca d\'olivera, en qu\xc3\xa8 hi havia dues serps enroscades i que havia estat un regal del d\xc3\xa9u Apol\xc2\xb7lo._NEWLINE_Sovint anava acompanyat d\'un gall, anunciador del nou dia, una cabra que representava la fertilitat i una tortuga en refer\xc3\xa8ncia a la llegenda que el feia autor de la invenci\xc3\xb3 d\'una lira amb la closca d\'un d\'aquests animals._NEWLINE_Igual que Hermes, era el d\xc3\xa9u dels missatges, l\'eloq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia i el comer\xc3\xa7, especialment el comer\xc3\xa7 de cereals. Tamb\xc3\xa9 era considerat un d\xc3\xa9u portador d\'abund\xc3\xa0ncia, de l\'\xc3\xa8xit en els negocis,sobretot a la G\xc3\xa0lia on era molt reverenciat. A m\xc3\xa9s, se li atribu\xc3\xafa ser un guia per les \xc3\xa0nimes dels difunts quan abandonaven el m\xc3\xb3n dels vius i anaven al m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. En un relat d\'Ovidi, apareix Mercuri encarregat de transportar els somnis de Morfeu des de la vall de Somnus cap als humans que dormen._NEWLINE_Els estudis arqueol\xc3\xb2gics fets a la ciutat de Pompeia suggereixen que Mercuri era un dels d\xc3\xa9us m\xc3\xa9s populars entre els romans. La seva imatge apareixia en dues monedes republicanes: la sextant i la semiuncia.\n_START_SECTION_\nSincretisme\n_START_PARAGRAPH_\nQuan els romans van entrar en contacte amb la cultura celta i amb la de les tribus germ\xc3\xa0niques i van con\xc3\xa8ixer els seus d\xc3\xa9us, no els van considerar com a entitats separades dels seus d\xc3\xa9us sin\xc3\xb3 com a interpretacions de les mateixes de\xc3\xaftats o manifestacions locals dels seus propis, fet que es coneix com la interpretatio romana. En concret, Mercuri va ser un d\xc3\xa9u molt estimat entre els territoris conquerits per Juli C\xc3\xa8sar, tant a la G\xc3\xa0lia com a Bretanya, on era reverenciat com l\'inventor de totes les arts. Mercuri va ser identificat amb el d\xc3\xa9u celta Lugus, company de la deessa Rosmerta. Tot i que Lugus podia haver estat en un principi el d\xc3\xa9u de la llum del sol semblant al d\xc3\xa9u Apol\xc2\xb7lo, la seva import\xc3\xa0ncia com a d\xc3\xa9u protector del comer\xc3\xa7 va fer que l\'equiparessin amb Mercuri, mentre que Apol\xc2\xb7lo era equiparat amb el d\xc3\xa9u celta Belenus._NEWLINE_Els romans tamb\xc3\xa9 van relacionar Mercuri amb el d\xc3\xa9u germ\xc3\xa0nic  Wotan, l\'historiador del segle I T\xc3\xa0cit el va identificar com el d\xc3\xa9u principal dels germ\xc3\xa0nics._NEWLINE_En els territoris celtes, Mercuri era representat de vegades amb tres cares. A Tongeren (B\xc3\xa8lgica) es va trobar una est\xc3\xa0tua de Mercuri amb tres fal\xc2\xb7lus, dos d\'ells sortint del seu cap, on hauria d\'estar el nas. Aix\xc3\xb2 es podria explicar per la creen\xc3\xa7a que el 3 \xc3\xa9s un nombre m\xc3\xa0gic i per tant est\xc3\xa0tues d\'aquesta mena portaven bona sort, gr\xc3\xa0cia sexual i fertilitat. Els romans tamb\xc3\xa9 feien servir petites estatuetes port\xc3\xa0tils, probablement continuant la tradici\xc3\xb3 grega dels herma.\n_START_SECTION_\nMercuri i Cloris\n_START_PARAGRAPH_\nVulc\xc3\xa0, esp\xc3\xb2s de la deessa Venus, estava gel\xc3\xb3s de la relaci\xc3\xb3 que ella tenia amb Mart, per tal d\'enxampar-los va forjar una xarxa irrompible. Aquesta xarxa la va robar Mercuri per atrapar la nimfa Cloris de la qual s\'havia enamorat. Cloris volava a la sortida del sol escampant, Mercuri va estar a l\'aguait durant uns dies esperant trobar-se-la fins que li va llan\xc3\xa7ar la xarxa i la va capturar quan passava per damunt d\'un riu a Eti\xc3\xb2pia. Llavors va deixar la xarxa al temple d\'Anubis a Canosto._NEWLINE__NEWLINE_La mateixa xarxa apareix en un relat de Ludovico Ariosto "Orland Furi\xc3\xb3s" robada 3000 anys m\xc3\xa9s tard per un personatge anomenat Caligorant.\n_START_SECTION_\nMercuri i Larunda\n_START_PARAGRAPH_\nSegons una llegenda J\xc3\xbapiter va castigar la nimfa Larunda per haver revelat els seus amors amb Juturna, li va tallar la llengua i va encomanar a Mercuri que la port\xc3\xa9s a l\'infram\xc3\xb3n. Mercuri, anant de cam\xc3\xad, va tenir-hi relacions sexuals, de les quals van n\xc3\xa9ixer els lars, uns d\xc3\xa9us invisibles de les cases.\n_START_SECTION_\nMercuri a l\'Eneida\n_START_PARAGRAPH_\nTot i no ser un dels d\xc3\xa9us originaris de Roma, el poeta Virgili va fer sortir Mercuri a l\'Eneida, encarregat de recordar-li a Enees, el supervivent de Troia, que havia de fundar una ciutat a It\xc3\xa0lia i s\'estava desviant del seu dest\xc3\xad, entretingut a la cort de la reina Dido a Cartago.\n_START_SECTION_\nEl temple de Mercuri\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple de Mercuri a Roma estava situat al Circ M\xc3\xa0xim, entre els turons de l\'Avent\xc3\xad i el Palat\xc3\xad. Va ser constru\xc3\xaft el 495. Aquell any van haver disturbis a la ciutat entre els plebeus que va portar a una secessi\xc3\xb3. En acabar-se les obres va sorgir una disputa entre els c\xc3\xb2nsols Appi Claudi Sab\xc3\xad Regil\xc2\xb7lense I i  Publi Servili Prisc sobre qui d\'ells havia de presidir la inauguraci\xc3\xb3. El senat va traslladar la decisi\xc3\xb3 a les assemblees populars i tamb\xc3\xa9 va decretar que qui sort\xc3\xads escollit tindria deures afegits, com ara presidir els mercats, establir un gremi de mercaders i exercir les funcions de pont\xc3\xadfex m\xc3\xa0xim. La gent, a causa de la insessant disc\xc3\xb2rdia que havia sorgit entre tots dos c\xc3\xb2nsols, van preferir triar un militar retirat anomenat Marcus Laetorius. El senat i els c\xc3\xb2nsols es van sentir molt ofesos per la decisi\xc3\xb3 popular._NEWLINE_Finalment la inauguraci\xc3\xb3 va ser el 15 de maig del 495.\n_START_SECTION_\nCulte\n_START_PARAGRAPH_\nCom que no era una de les primitives de\xc3\xaftats dels temps de la monarquia, tampoc va tenir un sacerdot exclusiu ("flamen"), per\xc3\xb2 si que va tenir un festival en el seu honor cada 15 de maig anomenat Mercuralia. Durant aquesta celebraci\xc3\xb3 els mercaders s\'esquitxaven els caps amb aigua de la font sagrada de la Porta Capena.'