b'\n_START_ARTICLE_\nBlack Lives Matter\n_START_SECTION_\nBaltimore, reflex d\'un pa\xc3\xads\n_START_PARAGRAPH_\nBaltimore \xc3\xa9s una ciutat localitzada a l\'estat estatunidenc de Maryland. \xc3\x89s la ciutat m\xc3\xa9s gran de Maryland amb una poblaci\xc3\xb3 de 638.614, amb m\xc3\xa9s de 2.668.056 persones que inclouen les de l\'\xc3\xa0rea metropolitana. Fou fundada el 1729 i \xc3\xa9s part de l\'\xc3\xa0rea metropolitana de Washintong-Baltimore. Segons un reportatge publicat a El Pa\xc3\xads, Baltimore ha estat "una ciutat de guetos \xc3\xa8tnics" on s\'hi han succe\xc3\xaft "irlandesos, italians, jueus, polonesos" i a les darreres d\xc3\xa8cades del segle XX "negres". El diari titulava el 4 de maig del 2015 "Baltimore explica d\xc3\xa8cades de desigualtat als Estats Units". La ciutat ha estat, al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria, escenari de manifestacions en lluita per la defensa d\'aquestes comunitats \xc3\xa8tniques. Martin Luther King hi fou assassinat i la ciutat \xc3\xa9s coneguda, de fet, amb el nom de "ciutat de barris". Els anys 1960 foren molt marcats per les manifestacions i el moviment anti-apartheid. Aquest fet ha motivat reportatges i pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, com ara l\'estrenada l\'any 2007, Hairspray. El propi president Barack Obama reconeix que "aquesta crisi [Black Lives Matter] s\'apropava lentament, portava ja feia molt de temps. No \xc3\xa9s nova i no haur\xc3\xadem de veure-la d\'alta manera". En l\'actualitat, segons apunta El Pa\xc3\xads, hi ha dos Baltimore que es miren d\'esquena. El primer, amb una comunitat molt important negra, i l\'altre, amb una de color blanc. El percentatge de persones de color negre \xc3\xa9s majoritari a la ciutat, i malgrat tot, hi ha una "disparitat entre el Baltimore negre i blanc" important segons el mateix article: "a la gal\xc3\xa0xia blanca hi ha la Universitat John Hopkins, centre d\'ensenyament i investigaci\xc3\xb3 a l\'\xc3\xbaltima", mentre que "els barris de Roland Park i Hollins Market" estan separats nom\xc3\xa9s per "sis milles". En els barris m\xc3\xa9s pobres, ocupats molt majorit\xc3\xa0riament per negres, "la difer\xc3\xa8ncia de l\'esperan\xc3\xa7a de vida mitjana \xc3\xa9s de 20 anys" en comparaci\xc3\xb3 als barris blancs.\n_START_SECTION_\nSistema de detencions\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el professor de criminologia John Eck de la Universitat de Cincinnati (Ohio), entrevistat per Le Monde despr\xc3\xa9s dels disturbis ocasionats per la mort de Michael Brown, les detencions arbitr\xc3\xa0ries per part de la policia als Estats Units s\'expliquen a trav\xc3\xa9s d\'una \xc3\xbanica q\xc3\xbcesti\xc3\xb3: les armes de foc. Segons el diari, que extreu estad\xc3\xadstiques de l\'FBI, 461 persones haurien estat matades per la policia als EUA l\'any 2013. El comentarista de pol\xc3\xadtica del Washington Post, Eugene Robinson, creu que no s\xc3\xb3n 461, per\xc3\xb2 un miler vist que l\'FBI no ha pres en compte els homicidis voluntaris considerats "justificats". Als EUA les detencions i arrests policials s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents, massa freq\xc3\xbcents segons pot denunciar Black Lives Matter. Als EUA la constituci\xc3\xb3 americana autoritza la possessi\xc3\xb3 d\'armes com a dret pr\xc3\xa0cticament inviolable. Aquest fet explica que hi hagi certa viol\xc3\xa8ncia als carrers o barris marginats, segons es pot extreure de l\'article publicat a Le Monde. El professor John Eck argumenta que durant els anys 1970 i principi dels 1980, un nombre important de policies foren morts a causa de la llibertat amb qu\xc3\xa8 es pot obtenir una arma, fet que empitjora barris for\xc3\xa7a turbulents de per si. Aix\xc3\xb2 va portar als serveis de policia a protegir-se amb protectors antibales, a actuar amb "toler\xc3\xa0ncia zero", en grup i amb diversos policies,... resumidament, i com titula l\'article de l\'entrevista, "amb t\xc3\xa0ctiques quasi militars". A aquest fet, se n\'afegeix un altre, el de la just\xc3\xadcia. Aquesta estaria estructurada de manera que portar un policia per la mort volunt\xc3\xa0ria d\'una personal o per pr\xc3\xa0ctiques abusives que han condu\xc3\xaft a la mort d\'un arrestat sigui dif\xc3\xadcil. Segons el Washington Post, concretament, segons Jay Sterling Silver professor de dret a St-Thomas University, s\'hi mouria conflictes d\'interessos dins el juri encarregat dels jutjaments. Tot plegat degut a una llei, l\'americana, que deixaria certa impunitat als agents de policia vist que poden argumentar leg\xc3\xadtima defensa en considerar la seua vida en perill. No debades, les imatges difoses per Black Lives Matter mostren el contrari. Els arrestats s\xc3\xb3n presos per un nombre exagerat de policies, amb armes i protecci\xc3\xb3 a sobre, no deixant cap mena de moviment o opci\xc3\xb3 al detingut. Les detencions s\xc3\xb3n, de fet, i aix\xc3\xad mateix ho certifiquen les imatges, abusives.\n_START_SECTION_\nProtestes del 2014 i 2015\n_START_PARAGRAPH_\nLa recessi\xc3\xb3 del 2007 port\xc3\xa0 una reducci\xc3\xb3 important de la poblaci\xc3\xb3 de Baltimore. Prop de 100 000 llocs de treball es van perdre i el ter\xc3\xa7 de la poblaci\xc3\xb3 va reduir-se. Es calcula que prop del ter\xc3\xa7 dels homes negres s\xc3\xb3n a la pres\xc3\xb3 als EUA._NEWLINE_Durant el mandat del president Barack Obama les detencions arbitr\xc3\xa0ries, descontrolades, violentes i amb morts i brutalitat policial vers la comunitat negra en particular no es van aturar. Si b\xc3\xa9 la intenci\xc3\xb3 era controlar els barris m\xc3\xa9s turbulents, el resultat va ser for\xc3\xa7a diferent. Van fer cr\xc3\xa9ixer un sentiment d\'indignaci\xc3\xb3 entre la comunitat afroamericana dels EUA. L\'any 2015 a Baltimore explota el descontentament amb la mort de Freddie Gray que havia estat arrestat perqu\xc3\xa8 suposadament es trobava en possessi\xc3\xb3 d\'un ganivet. La detenci\xc3\xb3 del jove de 25 anys fou filmada. El jove afroameric\xc3\xa0 cridava de dolor, ferit a la cama, sense poder moure un dit i, malgrat tot, emportat en vehicle policial. Passada una setmana, Freddie Gray, moria per lesions modulars._NEWLINE_L\'escampada de les imatges per les xarxes socials i els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 esdevenen virils. Els ve\xc3\xafns de la ciutat esclaten als carrers. No hi ha nom\xc3\xa9s la mort del jove en joc, el rerefons \xc3\xa9s for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s dram\xc3\xa0tic. La poblaci\xc3\xb3 denuncia obertament racisme vers la comunitat afroamericana. La revista TIMES publica en portada, America: 1968-2015 What has changed, wha hasn\'t?, amb una foto realitzada als anys 1960 a la ciutat de Baltimore, lloc de protesta per la mort de Martin Luther King. Faulk, dinamitzador del barri, explicita per un reportatge d\'ABC realitzat per Sally Sara que la gent va sortir al carrer per l\'abandonament, per la deixadesa i la brutalitat policial. De fet, al moment de l\'esclat, el 70% de les cases es trobaven tapiades, denuncia J. C. Faulk._NEWLINE_El 26 de febrer del 2012 la situaci\xc3\xb3 torna a repetir-se. Aquest cop \xc3\xa9s Trayvon Benjamin Martin la v\xc3\xadctima. Jove, afroameric\xc3\xa0 i mort per la policia, el moviment Blacks Lives Matter no triga a sortir. Els carrers del pa\xc3\xads s\'omplen. Barack Obama declara: "si jo tingu\xc3\xa9s un fill, s\'assemblaria al Trayvon". Les raons no s\xc3\xb3n poques. George Zimmerman, el gu\xc3\xa0rdia de seguretat responsable de la mort del jove, \xc3\xa9s declarat no culpable. Les protestes es tornen a fer virals a les xarxes socials i, concretament, el hashtag #BlackLivesMatter esdev\xc3\xa9 en poc temps trending topic al m\xc3\xb3n. \xc3\x89s l\'inici del moviment Black Lives Matter, la vida dels negres \xc3\xa9s important. El judici havia de ser l\'\xc3\xbaltim. Per\xc3\xb2 el 9 d\'agost del 2014 \xc3\xa9s el torn de Michael Brown, jove de Missouri, qui \xc3\xa9s detingut i mort altre cop per la policia. Despr\xc3\xa9s de les investigacions pertinents el policia surt sense c\xc3\xa0rrecs._NEWLINE_Neix de cop una nova generaci\xc3\xb3 als Estats Units en defensa dels drets de la poblaci\xc3\xb3 negra. No t\xc3\xa9 l\xc3\xadders carism\xc3\xa0tics, per\xc3\xb2 opera a les xarxes socials. Filma les detencions, difon les imatges i surt als carrers. Michael A. Wood JR, expolicia a Baltimore, i entrevistat per Sally Sara denunciava "racisme estructural i instrumentalitzat" al cos de policia on treballava des de feia 11 anys i, per aquest motiu, es feia dif\xc3\xadcil per a ell continuar-hi. Afirmacions tamb\xc3\xa9 denunciades reiteradament pel moviment BLM.\n_START_SECTION_\nEleccions presidencials del 2016\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la campanya electoral a les presidencials del 2016 el moviment va aconseguir ser tema de discurs dels candidats. Per exemple, Hillary Clinton va declara que "necessitem tractar d\'una altra manera les comunitats de color", a m\xc3\xa9s de reunir-se a l\'agost del 2015 amb el moviment. Barnie Sander tamb\xc3\xa9 es va reunir amb activistes del BLM. Ben Carson, candidat republic\xc3\xa0 i \xc3\xbanic afroameric\xc3\xa0 que competia per la presid\xc3\xa8ncia, va qualificar el moviment d\'"aze". Marc Rubio, per la seva banda, del Partit Republic\xc3\xa0, va declarar simpatitzar amb el punt de vista del moviment. En canvi, Donald Trump, va declarar que "tal vegada haurien d\'haver estat maltractats perqu\xc3\xa8 era absolutament repugnant all\xc3\xb2 que estaven fent".\n_START_SECTION_\nEls disturbis a Dallas i Baton Rouge del 2016\n_START_PARAGRAPH_\nEl 7 d\'agost del 2016 cinc policies nord-americans van resultar morts despr\xc3\xa9s d\'un tiroteig per part d\'un franctirador a Dallas, a l\'estat de Texas. El franctirador, de 25 anys i antic reservista de l\'ex\xc3\xa8rcit nord-americ\xc3\xa0 que va servir a l\'Afganistan, segons que apunta la premsa, deia estar enfadat per les detencions a la comunitat afroamericana portades a terme per la policia i que van generar el moviment BLM. L\'autor de l\'assassinat va ser mort despr\xc3\xa9s d\'un enfrontament de diverses hores amb la policia. Segons informa la premsa, el franctirador volia "matar blancs", un fet del tot ins\xc3\xb2lit perqu\xc3\xa8 va capgirar la situaci\xc3\xb3 de discriminaci\xc3\xb3 que denuncia BLM, a m\xc3\xa9s d\'afegir "tensi\xc3\xb3", segons pot llegir-se a la premsa, a les "ferides racials" no resoltes als EUA._NEWLINE_Poques setmanes m\xc3\xa9s tard, en una manifestaci\xc3\xb3 en defensa de la comunitat afroamericana, tres policies m\xc3\xa9s van resultar morts, a l\'estat de Louisiana, concretament a Baton Rouge. Altre cop, els mateixos motius evocats. Tot plegat, en una manifestaci\xc3\xb3 que havia estat convocada per protestar contra l\'arrest setmanes anteriors a dos joves negres que va resultar morts per la viol\xc3\xa8ncia policial._NEWLINE_Els dos esdeveniments marquen un nou punt at\xc3\xa8s que fins aleshores eren els arrestats qui patien morts i brutalitat. Amb les morts dels agents de policia de Dallas i Baton Rouge va apar\xc3\xa8ixer de sobte una certa contrareacci\xc3\xb3, alimentada, probablement, per les detencions en paral\xc2\xb7lel de ciutadans que filmaven els arrests.\n_START_SECTION_\nEl moviment Black Lives Matter\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la mort de Trayvon Martin i de l\'absoluci\xc3\xb3 de George Zimmerman, el moviment BLM es form\xc3\xa0 a partir de tres dinamitzadors de la comunitat negra: Al\xc3\xadcia Garza, Patrisse Cullors i Opal Tometi. BLM s\'inspir\xc3\xa0 del Moviment Afroameric\xc3\xa0 de Drets Civils, el moviment Black Power, el moviment feminista negre dels 1980, del Panafricanism, Moviment Antiapartheid, Occypy Wall Street i el moviment LGBT.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa0ctiques d\'acci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl moviment utilitzava inicialment les xarxes socials per arribar a milers de persones de manera r\xc3\xa0pida. Per\xc3\xb2 aquesta t\xc3\xa0ctica ha anat canviant. Ha optat per l\'apoderament dels carrers, l\'organitzaci\xc3\xb3 de rallys i marxes, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 demostracions d\'impacte, com ara simular morts al carrer._NEWLINE_Alguns dels esl\xc3\xb2gans que es poden llegir s\xc3\xb3n: "mans en l\'aire, no dispareu", "no puc respirar", "el silenci blanc \xc3\xa9s viol\xc3\xa8ncia", "sense just\xc3\xadcia, sense pau" o "el meu fill \xc3\xa9s el seg\xc3\xbcent?".\n_START_SECTION_\nFilosofia del moviment\n_START_PARAGRAPH_\nBlack Lives Matter incorpora els grups que tradicionalment s\'havien excl\xc3\xb2s dels moviments d\'alliberament negre. La p\xc3\xa0gina web de l\'organitzaci\xc3\xb3, per exemple, afirma que Black Lives Matter \xc3\xa9s "una contribuci\xc3\xb3 \xc3\xbanica que va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de les matances extrajudicials de persones de ra\xc3\xa7a negra per part de la policia i els vigilants" i, adopta la interseccionaltiat, at\xc3\xa8s que "Black Lives Matter afirma que viu entre els negres homosexuals, persones transsexuals, amb discapacitat, persones negres indocumentades, negres amb antecedents, les dones i totes les vides negres que formen l\'espectre de g\xc3\xa8nere".\n_START_SECTION_\nCapacitat d\'influ\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl hashtag #BlackLivesMatter va ser escollit com a paraula de l\'any 2014 per la Societat Americana del Di\xc3\xa0leg. M\xc3\xa9s de cent professors negres han expressat el seu suport vers el BLM. Diferents mitjans de comunicaci\xc3\xb3 d\'arreu del m\xc3\xb3n n\'han fet ress\xc3\xb2._NEWLINE_El moviment ha estat recolzat pel president dels Estats Units Barack Obama. Li han dedicat reportatges d\'investigaci\xc3\xb3. \xc3\x89s el cas del realitzat per Sally Sara per l\'ABC Australia. El mes de desembre del 2015 Black Lives Matter fou nominat al premi Persona de l\'Any per la Revista Times. BLM tamb\xc3\xa9 ha estat noticiat a ag\xc3\xa8ncies de not\xc3\xadcies i tema de discussi\xc3\xb3 per part dels candidats a les eleccions presidencials del 2017 del pa\xc3\xads. Les manifestacions ocorregudes arran de la mort de joves afroamericans han provocat la declaraci\xc3\xb3 d\'estat d\'emerg\xc3\xa8ncia als estats americans concernits.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtics del moviment\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen veus cr\xc3\xadtiques vers el BLM. Ben Carson, candidat a les presidencials del 2017 pel partit republic\xc3\xa0, el ministre Johnthan Gentry de l\'Esgl\xc3\xa9sia Occidental \xc3\x80ngels de D\xc3\xa9u en Crist, entre altres, s\xc3\xb3n les veus cr\xc3\xadtiques que han anat sorgint. Segons Deroy Murdock, comentarista de pol\xc3\xadtica afroameric\xc3\xa0, creu que "la idea que els policies dels Estats Units senzillament estan disparant a la gent negra innocent, \xc3\xa9s una de les m\xc3\xa9s grans i mentides mort\xc3\xadferes d\'avui dia". Q\xc3\xbcestionat en anonimat per Sally Sara per l\'ABC Austr\xc3\xa0lia, un policia declara, "som [la policia nord-americana] l\'ase dels cops de la societat", "som el primer s\xc3\xadmbol de l\'estat", "molta gent fa pagar el seu neguit". Reconeix que hi ha abusos, "com a totes les feines". Han anat sorgint, d\'altra banda, comentaris o accions de den\xc3\xbancia per qui considera el moviment com antiblanc. A l\'American Thinker del 19 de desembre del 2014, Tom Trinko hi pregunta, en forma de contestaci\xc3\xb3, per qu\xc3\xa8 BLM no denuncia el fet que moltes de les v\xc3\xadctimes s\xc3\xb3n mortes per policies negres.'