b'\n_START_ARTICLE_\nLleng\xc3\xbces paleoeuropees\n_START_PARAGRAPH_\nLes Lleng\xc3\xbces paleoeuropees (o europeu antic) s\xc3\xb3n les lleng\xc3\xbces (en gran part desconegudes) que van ser parlades a Europa abans de l\'extensi\xc3\xb3 de l\'indoeuropeu i l\'ur\xc3\xa0lic, les dues fam\xc3\xadlies ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques que dominen el continent europeu avui._NEWLINE_El terme europeu antic \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 utilitzat sovint per referir-se a les lleng\xc3\xbces dels pobles agricultors del primer neol\xc3\xadtic a l\'Europa central i a la pen\xc3\xadnsula balc\xc3\xa0nica, que arribaren a partir d\'una immigraci\xc3\xb3 des de l\'est a l\'entorn de l\'any 6000 aC\xc2\xb4._NEWLINE_Un terme similar, preindoeuropeu, s\'utilitza per referir-se a les diferents lleng\xc3\xbces despla\xc3\xa7ades pels protoindoeuropeus en emigrar des de l\'Urheimat, o territori original d\'aquests pobles. \xc3\x89s per tant un concepte que inclou les lleng\xc3\xbces paleoeuropees, a m\xc3\xa9s d\'altres moltes lleng\xc3\xbces parlades a l\'Orient Mitj\xc3\xa0 i \xc3\x80sia del sud abans que arribassin els parlants protoindoeuropeus.\n_START_SECTION_\nTraces perdudes de les lleng\xc3\xbces paleoeuropees\n_START_PARAGRAPH_\nLes lleng\xc3\xbces paleoeuropees prehist\xc3\xb2riques no estan acreditades per documentaci\xc3\xb3 escrita (per\xc3\xb2 cal tenir en compte les antigues inscripcions europees amb un conjunt de signes sense desxifrar que van ser utilitzats per la cultura de Vin\xc4\x8da, que podria ser o no un sistema d\'escriptura).  L\'\xc3\xbanic acc\xc3\xa9s als llenguatges paleoeuropeus el tenim en els noms de lloc i especialment en els noms de rius que es troben per tot arreu a Europa central i occidental, i possiblement tamb\xc3\xa9 en els pr\xc3\xa9stecs a les lleng\xc3\xbces indoeuropees que es parlen en l\'actualitat.\n_START_SECTION_\nAltres lleng\xc3\xbces\n_START_PARAGRAPH_\nDe vegades les lleng\xc3\xbces cauc\xc3\xa0siques s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 incloses en el paleoeuropeu, per\xc3\xb2 la regi\xc3\xb3 del Caucas sovint es considera que forma part d\'\xc3\x80sia, com a m\xc3\xadnim en part, depenent de la definici\xc3\xb3 de la frontera entre \xc3\x80sia i Europa que s\'utilitzi.\n_START_SECTION_\nTeories sobre les lleng\xc3\xbces paleoeuropees\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha moltes teories sobre aquestes lleng\xc3\xbces.  El ling\xc3\xbcista alemany Theo Vennemann defens\xc3\xa0 que la majoria de lleng\xc3\xbces del neol\xc3\xadtic europeu varen estar relacionades amb el basc, a partir de les evid\xc3\xa8ncies trobades en l\'antiga hidron\xc3\xadmia europea. La majoria dels seus col\xc2\xb7legues, tanmateix, no han acceptat aquesta tesi.  J\xc3\xb6rg Rhiemeier ha sostingut que alguns d\'aquests antics noms de la hidron\xc3\xadmia europea pertanyen a una fam\xc3\xadlia de lleng\xc3\xbces relacionades amb l\'indoeuropeu. Altres, com Octavi\xc3\xa0 Alexandre, un aficionat catal\xc3\xa0, sostenen que aquestes lleng\xc3\xbces paleoeuropees  pertanyen a un f\xc3\xadlum anomenat bascocauc\xc3\xa0sic, una hip\xc3\xb2tesi que tampoc no ha conven\xc3\xa7ut la majoria de ling\xc3\xbcistes._NEWLINE_Sembla com si la regi\xc3\xb3 mediterr\xc3\xa0nia fos la llar d\'un nombre substancial de fam\xc3\xadlies de lleng\xc3\xbces \xe2\x80\x94 quatre d\'elles han sobreviscut fins avui, i hi ha evid\xc3\xa8ncies d\'altres que han existit en temps antics \xe2\x80\x94 mentre que el nord dels Alps podria haver estat dominat per una sols fam\xc3\xadlia, segons es comprova en l\'antiga hidron\xc3\xb3mia, en el temps del neol\xc3\xadtic tard\xc3\xa0. Aix\xc3\xb2 encaixa b\xc3\xa9 amb els resultats de la recerca arqueol\xc3\xb2gica sobre la difusi\xc3\xb3 de l\'agricultura neol\xc3\xadtica a Europa: \xc3\xa9s \xc3\xa0mpliament acceptat que en el sud la difusi\xc3\xb3 va ser cultural, i en el mesol\xc3\xadtic les persones van adoptar les noves tecnologies de pobles ve\xc3\xafns que ja ho havien fet abans, mentre que en el nord la difusi\xc3\xb3 va ser poblacional, a trav\xc3\xa9s dels agricultors que es despla\xc3\xa7aren des de l\'est, despla\xc3\xa7ant o assimilant el pobles mesol\xc3\xadtics.  Sota aquest model, en el mesol\xc3\xadtic mediterrani el paisatge ling\xc3\xbc\xc3\xadstic hauria canviat poc, i sobretot a trav\xc3\xa9s de la propagaci\xc3\xb3 de "wanderw\xc3\xb6rter" (paraules migrat\xc3\xb2ries) usades per als conceptes agr\xc3\xadcoles, mentre que al nord dels Alps, els agricultors que migraren haurien establert una \xc3\xbanica nova fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, i la preservaci\xc3\xb3 de les lleng\xc3\xbces mesol\xc3\xadtiques s\'hauria redu\xc3\xaft nom\xc3\xa9s a paraules que pertanyen a la fauna local i potser les t\xc3\xa8cniques de ca\xc3\xa7a (encara que algunes lleng\xc3\xbces mesol\xc3\xadtiques poden haver sobreviscut durant algun temps en zones residuals). Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s el que es pot suposar sobre la base de l\'evid\xc3\xa8ncia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica._NEWLINE_Si alguna cosa es pot dir de les perdudes lleng\xc3\xbces paleoeuropees sobre la base del que trobem testificat en el basc, les lleng\xc3\xbces cauc\xc3\xa0siques i l\'etrusc, \xc3\xa9s que eren lleng\xc3\xbces sint\xc3\xa8tiques amb una rica morfologia flexiva i diverses alineacions morfosint\xc3\xa0ctiques (el basc i la majoria de les lleng\xc3\xbces cauc\xc3\xa0siques s\xc3\xb3n ergatives, el georgi\xc3\xa0 est\xc3\xa0 dividit entre l\'acusatiu i actiu/d\'estat; l\'etrusc \xc3\xa9s acusatiu). Les lleng\xc3\xbces cauc\xc3\xa0siques tenen inventaris de fonemes molt rics i sembla que sempre els han tingut, per\xc3\xb2 el basc i l\'etrusc tenen inventaris de fonemes m\xc3\xa9s moderats, reflectint potser una antiga situaci\xc3\xb3 de l\'oest europeu.\n_START_SECTION_\nNeol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha cap evid\xc3\xa8ncia directa de les lleng\xc3\xbces parlades en el neol\xc3\xadtic. Algun estudiosos paleoling\xc3\xbcistes han intentat estendre els m\xc3\xa8todes de la ling\xc3\xbc\xc3\xadstica hist\xc3\xb2rica a l\'Edat de Pedra, per\xc3\xb2 aquest m\xc3\xa8tode t\xc3\xa9 poc suport acad\xc3\xa8mic. S\'han q\xc3\xbcestionat escenaris que imaginen pel neol\xc3\xadtic nom\xc3\xa9s un nombre petit de fam\xc3\xadlies de lleng\xc3\xbces esteses sobre \xc3\xa0rees enormes d\'Europa (com en els temps moderns), Donald Ringe ha argumentat, basant-se en principis generals de geografia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica (referint-se a tribus, les societats pre-estatals), i l\'escasses restes d\'idiomes (aparentment ind\xc3\xadgenes) no Indoeuropeus testificats en les antigues inscripcions, que l\'Europa neol\xc3\xadtica ha d\'haver estat un lloc de gran diversitat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, amb moltes fam\xc3\xadlies ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques sense enlla\xc3\xa7os ling\xc3\xbc\xc3\xadstics entre elles, de la mateixa manera com era Am\xc3\xa8rica del Nord abans de la colonitzaci\xc3\xb3 europea.]_NEWLINE_La discussi\xc3\xb3 sobre els idiomes parlats en el neol\xc3\xadtic europeu es subdivideix en dos aspectes: els idiomes indoeuropeus i els idiomes preindoeuropeus._NEWLINE_Les primeres lleng\xc3\xbces indoeuropees se  suposa que en general arribaren a Europa en el calcol\xc3\xadtic o Edat del Bronze primerenca, per exemple la cultura de la cer\xc3\xa0mica cordada o la cultura del vas campaniforme (vegeu tamb\xc3\xa9 la hip\xc3\xb2tesi dels kurgans per a les discussions relacionades). La hip\xc3\xb2tesi postula l\'arribada des d\'Anat\xc3\xb2lia de les lleng\xc3\xbces indoeuropees, en el primer neol\xc3\xadtic. L\'antiga hidron\xc3\xadmia europea \xc3\xa9s utilitzada per Hans Krahe per a acreditar la primera pres\xc3\xa8ncia indoeuropea a Europa._NEWLINE_Les teories sobre els idiomes "preindoeuropeus" a Europa es basen en proves escasses. La llengua basca ha estat considerada com a descendent d\'aquell llenguatge, per\xc3\xb2 la basca \xc3\xa9s una llengua a\xc3\xafllada, i no hi ha elements comparatius per analitzar. Theo Vennemann, per\xc3\xb2, postula una fam\xc3\xadlia "vasc\xc3\xb2nica", que se suposa que hauria coexistit amb una altra d\'"atl\xc3\xa0ntica" o, fins i tot, presemita. Un altre grup de lleng\xc3\xbces seria la fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica tirrena que hauria donat lloc a l\'etrusc i al r\xc3\xa8tic a l\'Edat del Ferro, i possiblement tamb\xc3\xa9 a lleng\xc3\xbces de l\'Egeu com la minoica o pelasga a l\'Edat del Bronze._NEWLINE_En el nord, es creu que un escenari similar al de l\'indoeuropeu hauria afectat les lleng\xc3\xbces uralianes, expandint-se des de l\'est. En particular les lleng\xc3\xbces sami, pertanyents a la fam\xc3\xadlia ur\xc3\xa0lica, que mostren una considerable influ\xc3\xa8ncia de substrat antic, fins a fer pensat que representen un o m\xc3\xa9s idiomes extints originals. El Sami s\'estima que ha adoptat un llenguatge uraliana fa menys de 2.500 anys. Algunes restes de lleng\xc3\xbces ind\xc3\xadgenes de la zona del B\xc3\xa0ltic s\'ha sospitat que es mantindrien tamb\xc3\xa9 en les lleng\xc3\xbces baltofineses, per\xc3\xb2 aquests s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s modests. Serien els primers pr\xc3\xa9stecs de  lleng\xc3\xbces paleoeuropees no identificades en els idiomes ur\xc3\xa0lics d\'Europa.'