b'\n_START_ARTICLE_\nCorts de Navarra\n_START_SECTION_\nL\'estat de la noblesa o bra\xc3\xa7 militar\n_START_PARAGRAPH_\nDins de la noblesa navarresa del segle XIII existien tres graons. Rics-homes o barons amb grans patrimonis i amb vinculaci\xc3\xb3 amb el monarca pels seus serveis militars. Participaven en les rendes del mateix i eren habituals en la C\xc3\xbaria o Cort r\xc3\xa8gia. Cavallers, tamb\xc3\xa9 prestaven serveis militars amb les seves prebendes, per\xc3\xb2 eren de segon grau. Infantons, d\'esc\xc3\xa0s patrimoni, amb escasses rendes. Despla\xc3\xa7ats del poder i de les funcions militars. Amb San\xc3\xa7 el Fort, ocasionalment apareixen en l\'entorn sobir\xc3\xa0._NEWLINE_Al principi la pres\xc3\xa8ncia era a t\xc3\xadtol personal, per\xc3\xb2 posteriorment eren representatius. Els infanzones van ser especialment actius al segle XII, formant una Junta, amb autoritzaci\xc3\xb3 real, per defensar els seus interessos. Amb Teobald I es va crear una comissi\xc3\xb3 per fixar per escrit els deures i drets de la noblesa. Donada l\'actitud rebel dels infanzones, freq\xc3\xbcentment no eren convocats, i al final seran prohibits per Joana I de Navarra i Felip III Evreux. En les reunions solemnes eren entre vint i trenta-cinc membres, per\xc3\xb2 en altres convocat\xc3\xb2ries acudien un nombre menor.\n_START_SECTION_\nL\'estat eclesi\xc3\xa0stic o dels prelats\n_START_PARAGRAPH_\nEra el menys nombr\xc3\xb3s dels estats. Oscil\xc2\xb7laven entre els 6 i 14 membres. Pr\xc3\xa8viament a les Corts, la pres\xc3\xa8ncia d\'algun prelat en la C\xc3\xbaria r\xc3\xa8gia era habitual. El bisbe de Pamplona era el m\xc3\xa9s habitual, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 altres bisbes, doncs parteix del territori de Navarra pertanyia a altres di\xc3\xb2cesis, com Tarassona, Calahorra, Baiona i Dax. Aix\xc3\xad mateix participaven altres priores (Sant Joan de Jerusalem i de Roncesvalles) i abats del regne (Irache, la Oliva, Leire, Iranzu i Urdax). Inicialment a t\xc3\xadtol personal i despr\xc3\xa9s com a representaci\xc3\xb3 de tota el clergat. A partir de 1328 la seva pres\xc3\xa8ncia es va fer habitual. Al capdavant es trobava el bisbe de Pamplona, i a partir del segle XV el prior de Roncesvalles dirigia als prelats en abs\xc3\xa8ncia del bisbe.\n_START_SECTION_\nL\'estat de les universitats o bones viles\n_START_PARAGRAPH_\nAquest estament estava format per nuclis de poblaci\xc3\xb3 amb un estatut particular per mitj\xc3\xa0 de furs. Inicialment es van agrupar en germanors de les bones viles. L\'evoluci\xc3\xb3 va ser la seg\xc3\xbcent: Sembla que les primeres van ser el burg de San Cern\xc3\xadn, Estella-Lizarra, Sang\xc3\xbcesa, Olite, Los Arcos i Puente la Reina que s\xc3\xb3n les sis viles que el monarca agrupa en el moment de nomenar jutges. Tot i aix\xc3\xb2 la primera Germanor coneguda \xc3\xa9s en 1274 que a m\xc3\xa9s dels sis anteriors es van agrupar la poblaci\xc3\xb3 de San Nicol\xc3\xa1s que estava unida al burg de San Cern\xc3\xadn, Viana, Laguardia, Donibane Garazi i Burguete que eren francs i no depenien de cap senyor, sense c\xc3\xa0rregues senyorials, amb llibertat de comprar i vendre propietats, amb normatives pr\xc3\xb2pies i autoritats com a alcalde, prebost o almirall i jurats._NEWLINE_Posteriorment es van ser incorporant uns altres com Tudela en 1283; Villafranca en 1294; Larrasoaina, Villava i Monreal en 1297; San Vicente, Lumbier, i un ef\xc3\xadmer desdoblament de Puente la Reina, Zubiurrutia el 1298; despr\xc3\xa9s de la mort de la reina Joana I de Navarra es van sumar Corella i Aguilar de Cod\xc3\xa9s, mentre que no participaven San Juan i Zubiurrutia._NEWLINE_Successivament en 1328 per a la successi\xc3\xb3 de Carles I de Navarra es despenjava alguna de les pr\xc3\xa8vies i es van ser afegint unes altres en les quals si hi havia depend\xc3\xa8ncia d\'un senyor i pagament de pechas fins i tot va haver-hi representants de nuclis de pagesos. Aix\xc3\xb2 va provocar tensions que va portar a l\'exclusi\xc3\xb3 dels nuclis dels pagesos durant el regnat de Carles II. La modificaci\xc3\xb3 de les viles participants era habitual en cada per\xc3\xadode, exceptuant el nucli principal._NEWLINE_Les bones viles participaven en les Corts a trav\xc3\xa9s de representants anomenats procuradors, mandaderos, missatgers i a vegades ambaixadors, al que se\'ls atorgaven plens poders per acordar.\n_START_SECTION_\nSorgiment\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia d\'elements burgesos en els estaments de poder \xc3\xa9s molt antiga. Ja amb Alfons el Bataller, hi havia pres\xc3\xa8ncia d\'espor\xc3\xa0dica i a t\xc3\xadtol personal d\'alguns membres de comunitats urbanes en la cort reial._NEWLINE_Al primera intervenci\xc3\xb3 coneguda de representants de les bones viles en un assumpte pol\xc3\xadtic va ser en el regnat de San\xc3\xa7 VII el Fort, quan el rei els va fer jurar un pacte amb Jaume I d\'Arag\xc3\xb3, que suposava decidir sobre la successi\xc3\xb3 en la corona._NEWLINE_Els diferents grups socials havien format diverses juntes, germanors o unitats amb la finalitat de defensar el seu estatus jur\xc3\xaddic i incrementar la seva acci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica. Les primeres juntes van deure ser la que agrupaven als infanzones, per defensar-se dels rics-homes. Amb la dinastia Xampanya aquestes juntes van evolucionar i reivindicaven els seus drets enfront del monarca, que desconeixia els costums del regne. En aquesta conjuntura, tamb\xc3\xa9 les comunitats burgeses van comen\xc3\xa7ar a agrupar-se. Probablement amb Teobald I es van agrupar les sis principals bones viles._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Teobald I en 1253 les bones viles es van unir amb els diversos al costat d\'infanzones, rics-homes i l\'alt clergat, per exigir al monarca un jurament que garant\xc3\xads els seus privilegis. Fent-ho en una magna assemblea similar a una C\xc3\xbaria General, \xc3\xa9s a dir una cort ampliada. Encara que aquesta denominaci\xc3\xb3 de C\xc3\xbaria General no apareixer\xc3\xa0 en la documentaci\xc3\xb3 fins a 1274. Donant lloc a un pacte entre el rei i el regne._NEWLINE_A partir d\'aquest moment s\xc3\xb3n bastant freq\xc3\xbcents les reunions de la C\xc3\xbaria General convocada pel rei o pel seu lloctinent amb assist\xc3\xa8ncia de nobles, representants de bones viles i en alguns casos prelats. Fins a 1328 va haver-hi almenys setze reunions, entre altres els conflictes successoris de 1305, 1316 i 1328 en abs\xc3\xa8ncia dels monarques de la dinastia dels Capet. Encara que la Junta d\'Infanzones i la Germanor de bones viles actuaven per separat, a vegades s\'agrupaven i al seu torn amb els rics-homes i prelats perqu\xc3\xa8 es tinguessin en compte els seus furs, usos, privilegis i franqueses. Eren assemblees irregulars per\xc3\xb2 els monarques havien de tenir-les en compte. La culminaci\xc3\xb3 va ser en 1328 quan rics-homes, cavallers i els representants de bones viles van decidir destituir al governador per guardar el regne per qui hagi de regnar i uns dies despr\xc3\xa9s sumant-se els representants del clergat i de comunitats vilanes van proclamar els drets al tron de Joana II i el seu esp\xc3\xb2s Felip III Evreux. Aquests van haver de negociar la f\xc3\xb3rmula de jurament.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altima convocat\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes \xc3\xbaltimes Corts van ser convocades en 1828-1829, quan l\'anterior convocat\xc3\xb2ria havia estat en els anys 1817-1818. En aquesta convocat\xc3\xb2ria es va crear la Junta Superior d\'Educaci\xc3\xb3 i es va fundar el Col\xc2\xb7legi de Medicina, Cirurgia i Farm\xc3\xa0cia. Tamb\xc3\xa9 es va tractar el donatiu que Navarra havia de lliurar a l\'Estat, aix\xc3\xad com el repartiment de les c\xc3\xa0rregues fiscals. Es va debatre la modificaci\xc3\xb3 de les duanes de l\'Ebre als Pirineus, quedant pendent de resoluci\xc3\xb3._NEWLINE_En aquesta \xc3\xbaltima convocat\xc3\xb2ria particip\xc3\xa0 com a S\xc3\xadndic \xc3\x81ngel Sagaseta de Ilurdoz Garraza qui des del seu desterrament valenci\xc3\xa0 va criticar l\'abolici\xc3\xb3 del Regne de Navarra i les seves institucions._NEWLINE_Encara que el retorn de Ferran VII va suposar el restabliment del r\xc3\xa8gim privatiu navarr\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 sense desapar\xc3\xa8ixer la tend\xc3\xa8ncia centralista del Govern d\'Espanya. Es va anul\xc2\xb7lar el dret de "sobrec\xc3\xa0rrega", per la qual cosa els "*contrafurs" es van produir sense dret de r\xc3\xa8plica. Tant liberals com absolutistes van intentar acabar amb la legislaci\xc3\xb3 espec\xc3\xadfica de Navarra, encara que per motius diferents. Els primers a pretendre implantar una administraci\xc3\xb3 moderna que fos racional i \xc3\xbatil, amb un Estat m\xc3\xa9s homogeni. Els absolutistes, per la seva banda perqu\xc3\xa8 estaven d\'acord que tots contribu\xc3\xafssin a les c\xc3\xa0rregues de l\'Estat. Per tant pr\xc3\xa8via a la primera Guerra Carlina els particularismes forals eren rebutjats, en major o menor mesura per absolutistes i liberals._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Carlista, amb la intenci\xc3\xb3 de reduir l\'autonomia Foral es va decretar la Llei de Confirmaci\xc3\xb3 de Furs, del 25 d\'octubre de 1839. Partint d\'aquesta llei es va negociar entre la Diputaci\xc3\xb3 provincial i el Govern una nova llei per a Navarra, la Llei de Modificaci\xc3\xb3 de Furs de Navarra de 1841. Llavors es van dissoldre les Corts de Navarra. L\'Alta Navarra va deixar de ser oficialment regne passant a ser una de les 49 prov\xc3\xadncies creades en 1833 per Francisco Javier de Burgos y del Olmo. Es va crear la Diputaci\xc3\xb3 Provincial, per a la gesti\xc3\xb3 d\'assumptes administratius i fiscals, despr\xc3\xa9s de dissoldre en 1836 la Diputaci\xc3\xb3 del Regne.'