b"\n_START_ARTICLE_\nRamsau bei Berchtesgaden\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nRamsau \xc3\xa9s a una vall for\xc3\xa7a encaixada de la conca de Berchtesgaden, al sud \xc3\xa9s tancada pel mass\xc3\xads del Mont Watzmann (2.713 m) i la serralada de Hochkalter (2.607 m), per l'oest es troba la serra dels Reiteralpe (Gro\xc3\x9fe H\xc3\xa4uselhorn, 2.284 m), mentre que la serra de Lattengebirge (Karkopf, 1.738 m) tanca la vall pel nord. La vall \xc3\xa9s travessada pel riu Ramsauer Ache i, de manera f\xc3\xa0cil, l'acc\xc3\xa9s nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s possible per l'est, des de Berchtesgaden, tot i que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s possible passar pels ports de muntanya de Schwarzbachwacht, Hirschbichl (1.183 m) i Hochschwarzeck. El llac m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s el Hintersee, de 16 Km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera refer\xc3\xa8ncia documental de Ramsau data del 1295 com a part del Prebostat de Berchtesgaden (F\xc3\xbcrstprobstei Berchtesgaden). El 1810 va passar a formar part de Baviera i el 1818 va assolir la capacitat d'administrar-se esdevenint un dels seus municipis.\n_START_SECTION_\nEscut\n_START_PARAGRAPH_\nL'escut de Ramsau cont\xc3\xa9 una imatge de Sant Vicent sobre fons blau, amb una destral i un sapie (una eina t\xc3\xadpica dels Alps). A l'esgl\xc3\xa9sia de Ramsau hi ha un altar barroc, probablement donat el 1682, amb una est\xc3\xa0tua de Sant Vicent amb aquestes eines caracter\xc3\xadstiques de la vida dels seus habitants. L'escut actual va ser adoptat el 1953 a partir una resoluci\xc3\xb3 municipal."