b'\n_START_ARTICLE_\nVibo Valentia\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFou una ciutat d\'origen br\xc3\xbacia i es va dir Veip, despr\xc3\xa9s es van istal\xc2\xb7lar els grecs de la colonia de Locri Epizefiri. Amb els grecs es va dir Hipponion (llat\xc3\xad Hipponium) o simplement Hippo que en llengua osca o br\xc3\xbacia es va transformar en Vibo. Una col\xc3\xb2nia romana es va istal\xc2\xb7lar al costat de la poblaci\xc3\xb3 grega amb el nom Valentia; En etat imperial, quan les dues comunitats ja s\xc3\xb3n unides, es va dir Vibo Valentia (Estrab\xc3\xb3 diu Vibona Valentia per\xc3\xb2 probablement \xc3\xa9s un error). _NEWLINE_Estrab\xc3\xb3 diu que fou col\xc3\xb2nia de Locris, ciutat de la Magna Gr\xc3\xa8cia, a l\'altre costat de la pen\xc3\xadnsula del Bruttium/Cal\xc3\xa0bria. El 389 aC fou ocupada per Dion\xc3\xads de Siracusa, que va destruir la ciutat i va traslladar als habitants a Siracusa i va donar el territoris a la ciutat de Locris, per\xc3\xb2 al cap de deu anys (379 aC) els cartaginesos van restaurar la seva independ\xc3\xa8ncia i van permetre el retorn dels habitants des l\'exili. No va gaudir molt de temps de la seva retrobada llibertat, i va caure en mans dels brucis poc despr\xc3\xa9s del 356 aC. El 294 aC la va conquerir Ag\xc3\xa0tocles que la va considerar una base important i hi va construir un port com estaci\xc3\xb3 naval (epineion); per\xc3\xb2 quan Ag\xc3\xa0tocles va sortir de la ciutat la guarnici\xc3\xb3 fou atacada i destru\xc3\xafda pels brucis que van recuperar Vibo, i la van conservar fins que tot el Bruttium va passar a Roma. El 218 aC el seu territori (Vibonensis ager) fou assolat per la flota cartaginesa; no s\'esmenta la ciutat durant les operacions d\'Ann\xc3\xadbal al Bruttium._NEWLINE_El 192 aC s\'hi va instal\xc2\xb7lar una col\xc3\xb2nia romana de 4000 persones incloent 300 cavallers i des de llavors fou coneguda com a Valentia, si b\xc3\xa9 el seu nom grec curt (Hippo) fou retingut pel poble sovint utilitzant la froma br\xc3\xbacia Vibo, fins que finalment fou coneguda com a Vibo Valentia._NEWLINE_Fou una de les principals ciutats del sud d\'It\xc3\xa0lia i el seu port es va fer servir per a l\'exportaci\xc3\xb3 de fusta; s\'hi van construir unes drassanes. Cicer\xc3\xb3 l\'esmenta com "noble i il\xc2\xb7lustre ciutat municipal". Els triumvirs van prometre la ciutat als seus soldats; fou estaci\xc3\xb3 naval de Juli C\xc3\xa8sar en la seva guerra contra Gneu Pompeu i fou atacada per Cassius; Octavi (August) la va tenir tamb\xc3\xa9 com a base en la seva lluita contra Sext Pompeu, i despr\xc3\xa9s va deixar el seu territori exempt de distribuci\xc3\xb3 entre els soldats per assegurar la seva lleialtat, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard va rebre una petita col\xc3\xb2nia, ja que s\'esmenta al Liber Coloniarum. _NEWLINE_Durant tot l\'imperi fou un municipi rom\xc3\xa0, esmentat per tots els autors; apareix als Itineraris al segle\xc2\xa0iv. A la inscripci\xc3\xb3 de la via Pop\xc3\xadlia apareix nom\xc3\xa9s com Valentia. _NEWLINE_A la seva rodalia creixien gran varietat de boniques flors; la deessa Proserpina hi tenia un temple dedicat, les ru\xc3\xafnes del qual encara s\'esmenten al segle XI quan Roger de Sic\xc3\xadlia va agafar les columnes per adornar la catedral de Mileto de Sic\xc3\xadlia. Un historiador, Duris de Samos, diu que prop de la ciutat hi havia una cova i unes fonts on hi havia el corn d\'Amaltea que havia estar adornat i col\xc2\xb7locat per Gel\xc3\xb3 de Siracusa._NEWLINE_Unes petites ru\xc3\xafnes es veuen encara a l\'actual Bivona a uns 5 km de Monte Leone, que corresponen probablement a la ciutat grega, mentre la ciutat romana era al mateix lloc que Monte Leone, per\xc3\xb2 no en queden restes (la ciutat moderna va ser fundada al segle XIII per Frederic II) _NEWLINE_Monte Leone fou declarada capital de la Cal\xc3\xa0bria Ultra pels francesos al segle XIX_NEWLINE_La ciutat es va dir Monte Leone fins al 1928 en qu\xc3\xa8 el Ministre d\'obres p\xc3\xbabliques Luigi Razza va decretar el seu canvi de nom a l\'antic nom rom\xc3\xa0 de Vibo Valentia.'