b'\n_START_ARTICLE_\nBenestarisme (drets dels animals)\n_START_PARAGRAPH_\nBenestarisme \xc3\xa9s el punt de vista que afirma que \xc3\xa9s moralment acceptable per als humans emprar animals no humans per a menjar, experimentaci\xc3\xb3 amb animals, vestimenta i entreteniment, sempre que el sofriment innecessari sigui evitat. Aquesta posici\xc3\xb3 \xc3\xa9s contrarestada amb la dels drets dels animals, que mant\xc3\xa9 que els altres animals no haurien de ser usats per, o mantinguts com la propietat dels humans.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria del benestar dels animals\n_START_PARAGRAPH_\nLi preocupaci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica pel benestar d\'altres animals probablement va sorgir en la Cultura de la vall de l\'Indo amb el retorn religi\xc3\xb3s dels avantpassats en forma animal, i que els animals havien de ser llavors sacrificats amb el respecte a causa d\'un hum\xc3\xa0. aquesta creen\xc3\xa7a \xc3\xa9s exemplificada en a l\'existent religi\xc3\xb3 jainista i en varietats d\'altres religions \xc3\xadndies. Altres religions, especialment aquestes amb arrels en la religi\xc3\xb3 ar\xc3\xa0biga, tracten els animals com els puntals dels seus propietaris, la codificaci\xc3\xb3 de normes per a la seva atenci\xc3\xb3 i sacrifici estaven destinats a limitar l\'angoixa, el dolor i la por dels animals sota el control hum\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nBenestar animal a la pr\xc3\xa0ctica\n_START_PARAGRAPH_\nDes de 1822, quan el parlamentari brit\xc3\xa0nic Richard Martin va portar un projecte de llei al Parlament que oferia protecci\xc3\xb3 de la crueltat als bovins, cavalls i ovelles (guanyant passa si mateix el sobrenom d\'Humanity Dick), el criteri del benestar ha tingut en la moralitat i el comportament hum\xc3\xa0 la seva preocupaci\xc3\xb3 central. Martin va ser entre els fundadors de la primera organitzaci\xc3\xb3 pel benestar animal, la Society for the Prevention of Cruelty to Animals o SPCA, el 1824. El 1840, la Reina Vict\xc3\xb2ria va donar a la societat la seva benedicci\xc3\xb3, i llavors es va convertir en la RSPCA. La societat usava les donacions dels seus membres per crear una creixent xarxa d\'inspectors, el treball de la qual era identificar abusadores, reunir evid\xc3\xa8ncies i reportar-les a les autoritats._NEWLINE_Les principals preocupacions del moviment de protecci\xc3\xb3 dels animals des del segle 19 havien estat el sacrifici kosher i la vivisecci\xc3\xb3, assumptes que els nazis van recollir tan aviat com van arribar al poder el gener de 1933 com a part dels seus atacs contra els jueus, amb l\'afirmaci\xc3\xb3 que la vivisecci\xc3\xb3 era part de la qual cosa cridaven "ci\xc3\xa8ncia jueva". Van aplicar lleis que regulaven el sacrifici l\'abril de 1933 i van prohibir la vivisecci\xc3\xb3 l\'agost de 1933, retirant la prohibici\xc3\xb3 tres setmanes despr\xc3\xa9s quan van ser persuadits que tindria un efecte negatiu en a la investigaci\xc3\xb3, i introduint regulaci\xc3\xb3 al seu lloc. El 24 de novembre de 1933, la Tierschutzgesetz, o llei de protecci\xc3\xb3 animal va ser introdu\xc3\xafda, la primera d\'una s\xc3\xa8rie de mesures similars, que donaven a Alemanya la legislaci\xc3\xb3 de protecci\xc3\xb3 animal m\xc3\xa9s extensa de l\'Europa de l\'\xc3\xa8poca. Hermann G\xc3\xb6ring va amena\xc3\xa7ar a qualsevol que viol\xc3\xa9s les regulacions sobre la vivisecci\xc3\xb3 amb enviar-los a camps de concentraci\xc3\xb3._NEWLINE_La legislaci\xc3\xb3 es va mantenir en l\'Alemanya de la postguerra, tant en la de l\'est com la de l\'oest, si b\xc3\xa9 ara tant les comunitats jueva i musulmana tenen perm\xc3\xa8s practicar el sacrifici ritual, anomenats Shechita i Dhabihah.\n_START_SECTION_\nPrincipis del benestar dels animals\n_START_PARAGRAPH_\nEl govern del Regne Unit va encarregar una investigaci\xc3\xb3 sobre el benestar dels animals de cria intensiva al Professor Roger Brambell el 1965, en part com a resposta a les preocupacions plantejades al llibre de 1964 Ruth Harrison, Animal Machines. Sobre la base de l\'informe del professor Brambell, el govern del Regne Unit va crear el Farm Animal Welfare Advisory Committee (Comissi\xc3\xb3 Consultiva sobre el Benestar dels Animals de Granja) el 1967, que es va convertir en el Farm Animal Welfare Council (Concili sobre el Benestar dels Animals de Granja) el 1979. Les primeres directrius recomanades per la comissi\xc3\xb3 van ser que els animals requereixen les llibertats de "fer la volta, cuidar-se a si mateixos, aixecar-se, tombar-se i estirar les seves extremitats". Aquestes han estat elaborades des de llavors per ser conegudes com les Cinc Llibertats del benestar animal.\n_START_SECTION_\nBenestar dels animals comparat amb els drets dels animals\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de benestaristes argumenta que els drets dels animals van massa lluny, i no advoquen per l\'eliminaci\xc3\xb3 de tot \xc3\xbas dels animals o la utilitzaci\xc3\xb3 d\'animals de companyia. Ells poden creure que els humans tenen la responsabilitat moral de no realitzar crueltats (sofriment innecessari) a altres animals. Els partidaris dels drets dels animals, com Gary L. Francione i Tom Regan sost\xc3\xa9 sobre l\'actitud benestarista (advocant per una millor condici\xc3\xb3 de vida per als animals, per\xc3\xb2 sense abolir l\'\xc3\xbas d\'animals (vegeu veganisme) \xc3\xa9s l\xc3\xb2gicament inconsistent i \xc3\xa8ticament inacceptable. De tota manera, hi ha alguns grups pels drets dels animals, com PETA, que recolzen mesures benestaristes a curt terme per alleugerir el sofriment dels animals fins que tot \xc3\xbas d\'aquests acabi._NEWLINE_Segons Ingrid Newkirk en una entrevista amb Wikinews, hi ha dos aspectes en el benestarisme i els drets dels animals. " Si sol pogu\xc3\xa9s tenir una cosa, seria acabar amb el sofriment", va dir Newkirk. "Si pots prendre coses dels animals i matar animals tot el dia sense causar-los sofriment, llavors el prendria... Tot el m\xc3\xb3n hauria d\'estar d\'acord que els animals no haurien de sofrir si els mates o els robes, prenent la pell de les seves esquenes o agafant els seus ous, o el que sigui. Per\xc3\xb2 tu no els hauries de fer passar per una tortura per fer aix\xc3\xb2." Per\xc3\xb2 Newkirk va afegir un segons assumpte relacionat amb els drets dels animals: " Qui s\xc3\xb3c nosaltres per posar-nos en aquest pedestal i pensar que tenim dret a prendre el que ens plagui de d\'altres, incloent la seva vida, simplement perqu\xc3\xa8 volem fer-ho?, No haur\xc3\xadem de parar i pensar per un segon que potser ells s\xc3\xb3n com nosaltres? Altres nacions, altres individus, altres cultures. Simplement d\'altres. No subhumans, simplement no-humans. "\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques al benestar animal\n_START_PARAGRAPH_\nHi va haver un temps que molta gent negava que els animals poguessin sentir qualsevol cosa ni que aquests tinguessin interessos. Molts cartesians eren d\'aquesta opini\xc3\xb3, encara que Cottingham (1978) va argumentar que el mateix Descarts no mantenia aquest punt de vista. D\'un costat, la simpatia pels animals no \xc3\xa9s nova. El dramaturg de l\'\xc3\x88poca victoriana W. S. Gilbert va afirmar "La cacera del c\xc3\xa9rvol serian un gran esport si sol els c\xc3\xa9rvols tinguessin armes de foc"._NEWLINE_Una cr\xc3\xadtica addicional recau sobre el benestarisme a la pr\xc3\xa0ctica, sostenint que els benestaristes mostren desproporcionadament una preocupaci\xc3\xb3 major que sobre d\'altres sense proveir cap justificaci\xc3\xb3 racional o cient\xc3\xadfica per a tals prefer\xc3\xa8ncies, la qual cosa es coneix com a especisme.'