b'\n_START_ARTICLE_\nBall Pla d\'Olot\n_START_PARAGRAPH_\nEl Ball Pla d\'Olot \xc3\xa9s una dansa tradicional catalana pr\xc3\xb2pia de la ciutat d\'Olot, i es balla per la Festa Major de la ciutat, les Festes del Tura. Pertany a la fam\xc3\xadlia de l\'anomenat ball pla, que \xc3\xa9s un dels estils de dansa popular m\xc3\xa9s estesos a Catalunya i considerada ball nacional catal\xc3\xa0. Tots ells tenen en com\xc3\xba que s\xc3\xb3n balls senzills i oberts, amb un caire elegant, realitzats en parella seguint una m\xc3\xbasica en comp\xc3\xa0s ternari. L\'estructura d\'aquestes danses comen\xc3\xa7a amb un passeig i posteriorment s\'hi intercalen unes variacions. _NEWLINE_La dansa, tot i el seu origen popular, tamb\xc3\xa9 figura en els repertoris dels esbarts dansaires d\'arreu de Catalunya. Es tracta, a m\xc3\xa9s, d\'una pe\xc3\xa7a amb una import\xc3\xa0ncia hist\xc3\xb2rica, ja que va ser una de les 6 coreografies que es van interpretarlal Teatre Principal de Vic el juliol de 1902 en la primera actuaci\xc3\xb3 de l\'Esbart de Dansaires de Vic, el primer esbart de la hist\xc3\xb2ria.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEl Ball Pla d\'Olot s\'ha vist modificat diverses vegades al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria, molt influ\xc3\xaft per la situaci\xc3\xb3 social de la ciutat. Podem delimitar quatre etapes clarament diferenciades en la hist\xc3\xb2ria de la dansa.\n_START_SECTION_\nEl Ball Pla popular\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera refer\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica la trobem a les Festes del Tura del 1748: en aquell temps els habitants de la ciutat realitzaven un passant cap a la Pla\xc3\xa7a Major, que estava tota il\xc2\xb7luminada amb atxes i llumin\xc3\xa0ries, i un cop all\xc3\xa0 realitzaven el Ball Pla com a obertura del ball popular que es duia a terme al Teatre Principal. Es tractava d\'un ball obert, en el qual participaven obrers, persones distingides d\'Olot i tamb\xc3\xa9 forasters. Es podia trobar representants dels gremis, de les associacions religioses, presidents de societats i membres del consistori. Abans de l\'inici del ball hi havia un castell de focs. Era l\'acte final de la festa, amb una import\xc3\xa0ncia social molt gran. Del mencionat passant i del ball popular se\'n tenen refer\xc3\xa8ncies del segle\xc2\xa0xvi, \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 la Festa Major no s\'esqueia al setembre sin\xc3\xb3 a l\'agost, i ja en els seus or\xc3\xadgens es tractava d\'una celebraci\xc3\xb3 oberta a tota classe social i edat. La menci\xc3\xb3 expl\xc3\xadcita del Ball Pla no apareix fins un segle m\xc3\xa9s tard, quan es va popularitzar arreu del pa\xc3\xads._NEWLINE_Durant els segles ,  i  la celebraci\xc3\xb3 de les Festes del Tura, i conseq\xc3\xbcentment el Ball Pla, no va tenir continu\xc3\xaftat permanent, sin\xc3\xb3 que es va veure interromput en \xc3\xa8poques de guerra. Tot i aix\xc3\xb2, la tradici\xc3\xb3 va perdurar en el temps i era considerat un acte puntal de la Festa Major, juntament amb el correbou, la cercavila i el castell de focs. Amb el temps, es van anar afegint elements a la celebraci\xc3\xb3: abans del passant es realitzava una recepci\xc3\xb3 de les parelles participants en l\'Ajuntament, i tamb\xc3\xa9 es va afegir la pres\xc3\xa8ncia de les principals figures de la far\xc3\xa0ndula olotina: els Gegants, Nans i Cavallets.\n_START_SECTION_\nEl Ball Pla burg\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat d\'Olot hist\xc3\xb2ricament ha estat molt avesada a realitzar un passant o desfilada en cada ocasi\xc3\xb3 que era possible, i aquest fet ha anat molt lligat a l\'evoluci\xc3\xb3 de la dansa. Tot i que habitualment els balls plans comencen amb una passejada, a Olot es tractava d\'una desfilada de gran durada. Aquest element diferencial marcaria una tend\xc3\xa8ncia que el portaria a convertir-se en un esdeveniment completament diferent de qualsevol altre Ball Pla del pa\xc3\xads. Durant el segle\xc2\xa0xix la burgesia va anar guanyant m\xc3\xa9s pres\xc3\xa8ncia en la societat olotina, i aix\xc3\xb2 va suposar un canvi en la proced\xc3\xa8ncia dels participants al Ball Pla. Els olotins procedents dels gremis van anar sent substitu\xc3\xafts per empresaris de la ciutat i estiuejants burgesos barcelonins. La burgesia va aprofitar la desfilada i la gran quantitat de p\xc3\xbablic que assistia a l\'acte per fer gala de les seves millors peces de roba, i amb el temps les classes benestants van anar convertint en aparador del seu poder econ\xc3\xb2mic. _NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia de nous participants en el Ball Pla va ocasionar l\'inici de la seva mort com a dansa: els forans no coneixien la dansa ni tenien inter\xc3\xa8s en aprendre-la, i aix\xc3\xb2 va fer que a poc a poc s\'an\xc3\xa9s oblidant. A la d\xc3\xa8cada del 1880 es va proposar la substituci\xc3\xb3 de la coreografia per una sardana, que es va anomenar La sardana dels senyors. Aquesta fou la mort del Ball Pla original. La burgesia, per\xc3\xb2, tampoc no va tenir inter\xc3\xa8s en aprendre a ballar sardanes, i l\'any 1916 es va decidir suprimir el ball a la Pla\xc3\xa7a Major i mantenir \xc3\xbanicament la desfilada.\n_START_SECTION_\nEl Ball Pla del segle\xc2\xa0xx\n_START_PARAGRAPH_\nDesaparegut qualsevol indici de dansa, el Ball Pla va mantenir el nom per\xc3\xb2 va convertir-se en un simple passant. En ell, la burgesia, feia gala dels vestits m\xc3\xa9s espectaculars possibles, sobretot en el cas de les dones. _NEWLINE_Acabada la guerra civil, el r\xc3\xa8gim franquista buscava la manera de diferenciar vencedors i ven\xc3\xa7uts, i va trobar en el Ball Pla d\'Olot un bon aliat per fer la seva propaganda, i entre les parelles participants es van afegir autoritats militars i nous burgesos que havien fet fortuna gr\xc3\xa0cies a la guerra.El r\xc3\xa8gim franquista va apoderar-se del Ball Pla, un dels actes m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tics de les Festes del Tura, per convertir-lo en un model adoctrinador i un espai on poder presumir la seva vict\xc3\xb2ria per sobre del poble, el seu poder pol\xc3\xadtic i el seu poder econ\xc3\xb2mic. La propaganda franquista i especialment la publicaci\xc3\xb3 Arriba Espa\xc3\xb1a van fer apologia del Ball Pla i els seus com a model d\'activitat pr\xc3\xb2pia dels ciutadans reconeguts socialment. Per aquest motiu, la classe baixa continuava aplegant-se a observar el suposat model de societat desitjable imposat pel feixisme._NEWLINE_A partir de la d\xc3\xa8cada del 1950 la societat olotina va comen\xc3\xa7ar a desconnectar del Ball Pla, especialment els joves, que representaven un canvi de context. La d\xc3\xa8cada seg\xc3\xbcent, aquesta desconnexi\xc3\xb3 es va convertir en rebuig, cristal\xc2\xb7litzant en un escrit firmat per 300 persones titulat "NO al Ball-Pla", publicat simult\xc3\xa0niament en els setmanaris olotins del moment. Era un rebuig a l\'acte i a tot el que representava. El confrontament va evolucionar fins a arribar al carrer, on a la d\xc3\xa8cada dels 70 era habitual que el p\xc3\xbablic llanc\xc3\xa9s tom\xc3\xa0quets i ous a la gent que participava en el Ball Pla._NEWLINE_Tot plegat va portar la decad\xc3\xa8ncia del Ball Pla en augment: cada any participaven menys parelles, fins que l\'any 1979 es va decidir la seva supressi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEl Ball Pla de Sant Miquel\n_START_PARAGRAPH_\nA final de la d\xc3\xa8cada de 1940 el barri de Sant Miquel va comen\xc3\xa7ar a organitzar un Ball Pla de broma, una par\xc3\xb2dia del "Ball Pla dels senyors" en qu\xc3\xa8 s\'havia convertit el Ball Pla d\'Olot. Esdevenia la reacci\xc3\xb3 popular contra l\'estatus pol\xc3\xadtic i social de la dictadura. Els vestits de les parelles participants es feien de paper, amb molta cura i a semblan\xc3\xa7a dels vestits del "Ball Pla de deb\xc3\xb2". Despr\xc3\xa9s de la desaparici\xc3\xb3 del Ball Pla d\'Olot, el Ball Pla de Sant Miquel va mantenir-se, i encara es du a terme durant la festa del barri de Sant Miquel, la quarta setmana de setembre, on m\xc3\xa9s d\'un centenar de persones desfilen cada any amb els seus vestits de paper.\xc2\xa0_NEWLINE_El Ball Pla de Sant Miquel, doncs, va mantenir l\'estructura del Ball Pla d\'Olot del segle\xc2\xa0xx, en forma de passant de parelles. Donat que les dues manifestacions de Ball Pla a la ciutat d\'Olot durant el segle\xc2\xa0xx (el de Festes del Tura i el del barri de Sant Miquel) no tenien cap part coreografiada, es pot afirmar que en aquell segle la denominaci\xc3\xb3 de Ball Pla estructuralment era incompleta o err\xc3\xb2nia.\n_START_SECTION_\nLa recuperaci\xc3\xb3 del Ball Pla original\n_START_PARAGRAPH_\nEl 20 d\'octubre de 2001, l\'Agrupament d\'Esbarts Dansaires de Catalunya va celebrar el centenari de la primera actuaci\xc3\xb3 de l\'Esbart de Dansaires de Vic. En ella es van reinterpretar les coreografies que es van dur a terme cent anys enrere, entre les que hi constava el Ball Pla d\'Olot. Arrel d\'aquesta actuaci\xc3\xb3 torna a sorgir l\'inter\xc3\xa8s per la desapareguda dansa. L\'any 2004, l\'Esbart Olot decideix reintroduir la coreografia en el seu repertori de danses, estrenant-la al Teatre Principal d\'Olot durant el mes de maig. Durant els posteriors anys \xc3\xa9s representada en algunes de les seves actuacions._NEWLINE_L\'any 2015, per celebrar el centenari del naixement de Sadurn\xc3\xad Brunet i Foraster, antic director de l\'Esbart Olot, l\'entitat proposa a la Comissi\xc3\xb3 de Festes de la Ciutat d\'Olot la recuperaci\xc3\xb3 del Ball Pla tal com es feia als segles xviii i xix, en la seva forma original de ball popular obert, per esborrar la imatge del Ball Pla del segle\xc2\xa0xx de la mem\xc3\xb2ria dels olotins. La proposta \xc3\xa9s ben rebuda i es du a terme el dia 6 de setembre a la Pla\xc3\xa7a Major de la ciutat, en plenes Festes del Tura, i repeteix l\'any seg\xc3\xbcent amb voluntat d\'esdevenir un acte estable en el programa.\n_START_SECTION_\nMelodia\n_START_PARAGRAPH_\nUn tret caracter\xc3\xadstic dels balls plans \xc3\xa9s que una mateixa melodia pot ser pr\xc3\xb2pia del ball pla de diverses poblacions, tot i estar allunyades geogr\xc3\xa0ficament. La melodia del Ball Pla d\'Olot compleix aquesta particularitat i el seu motiu principal es pot trobar tamb\xc3\xa9 en els balls plans d\'Esterri d\'\xc3\x80neu, Sort, Talarn, Viladrau, Alp, la Pobleta de Bellve\xc3\xad, Ta\xc3\xbcll i Sant Salvador de Tol\xc3\xb3._NEWLINE_La melodia, de comp\xc3\xa0s ternari, t\xc3\xa9 dues parts de 8 compassos, A i B, que corresponen respectivament als moments de passeig i variaci\xc3\xb3 de la coreografia. Cadascuna de les parts es repeteix dues vegades (8+8 compassos), i s\'alternen des del moment que entren els balladors en passeig fins que s\'acaba la dansa. La part B, corresponent a les variacions, presentava tamb\xc3\xa9 diferents melodies cada cop que variava la coreografia. De totes elles, la que sonava primer era la m\xc3\xa9s reconeguda i les altres es van deixar de tocar per simplificar la melodia.'