b'\n_START_ARTICLE_\nTorquato Tasso\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nProcedia d\'una noble fam\xc3\xadlia origin\xc3\xa0ria de B\xc3\xa8rgam. Son pare era el poeta cortes\xc3\xa0 Bernardo Tasso, que va estar al servei del pr\xc3\xadncep de Salern, i sa mare, Porzia dei Rossi. Va passar els primers anys de vida a N\xc3\xa0pols, on es va educar amb els jesu\xc3\xaftes. Als deu anys, el 1554, va seguir son pare a Roma. La mare de Tasso, que havia rom\xc3\xa0s a N\xc3\xa0pols, va morir dos anys despr\xc3\xa9s, al febrer de 1556. Al setembre d\'aquest mateix any, Bernardo Tasso va passar al servei de Guidobaldo II, Duc d\'Urbino, i va enviar al seu fill a B\xc3\xa8rgam. Al cap de pocs mesos, el futur poeta es va reunir amb son pare a Urbino, i despr\xc3\xa9s es va traslladar a Pesaro, on va completar la seua educaci\xc3\xb3, sent company d\'estudis del fill del Duc. _NEWLINE_A principis de 1559, es va reunir amb son pare a Ven\xc3\xa8cia. L\'any 1560 es va instal\xc2\xb7lar a P\xc3\xa0dua, on va estudiar filosofia i ret\xc3\xb2rica i va escriure la seua obra Rinaldo (1562), poema cavalleresc en vuitenes. D\'aquesta \xc3\xa8poca data tamb\xc3\xa9 el primer esborrany del seu poema Jerusalem alliberada. M\xc3\xa9s endavant, va continuar els seus estudis a Bolonya, per\xc3\xb2 va ser expulsat de la ciutat a causa de certs poemes sat\xc3\xadrics. Va tornar a P\xc3\xa0dua, on va continuar estudiant, i on va formar part de la informal Academia dei Eterei (Acad\xc3\xa8mia dels Eteris), amb el sobrenom de Pentito (Penedit). _NEWLINE_Durant la seua estada a P\xc3\xa0dua va compondre els seus primers poemes l\xc3\xadrics, dirigits primer a la seua estimada Lucrezia Bendiddio, i despr\xc3\xa9s a la mantuana Laura Peperara. Despr\xc3\xa9s de finalitzar els seus estudis, l\'any 1565, va entrar a Ferrara al servei del cardenal Llu\xc3\xads d\'Este, germ\xc3\xa0 d\'Alfons II, duc de Ferrara. Al setembre de 1569 va morir son pare. L\'any 1571 Tasso va realitzar un breu viatge a Fran\xc3\xa7a, acompanyant el cardenal. La seua estada no va ser agradable (sembla que es va produir un petit incident amb el rei Carles IX, a qui Tasso va criticar inoportunament la seua toler\xc3\xa0ncia vers els hugonots), i va tornar a It\xc3\xa0lia tan aviat li va ser possible. Segons esmenta en el seu di\xc3\xa0leg Cattaneo, durant la seua breu estada a Fran\xc3\xa7a va con\xc3\xa8ixer al poeta Ronsard._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de breus estades a Roma i a Pesaro, Tasso va tornar a Ferrara, i va passar, el 1572, al servei del duc, Alfons II, amb el t\xc3\xadtol de "gentilhome" (gentiluomo), i, a partir del 1576, amb el c\xc3\xa0rrec d\'historiador de la cort. L\'any 1573, en la cort de Ferrara, va fer representar la seua faula pastoral Amintes, que va tenir un gran \xc3\xa8xit. Va acabar el seu poema Jerusalem Alliberada, en el qual portava treballant uns quinze anys, a l\'abril de 1575, per\xc3\xb2 no el va fer imprimir, limitant-se a llegir-lo p\xc3\xbablicament en la cort. Preocupat per la seua obra, sobre la qual tenia dubtes tant literaris com religiosos, va confiar la seua revisi\xc3\xb3 a te\xc3\xb2legs, fil\xc3\xb2sofs i preceptistes literaris. Els revisors van ser molt cr\xc3\xadtics amb l\'obra, la qual cosa va contribuir bastant a la inestabilitat ps\xc3\xadquica del poeta. Mentre el poema estava sent revisat, alg\xc3\xba, sense saber-ho l\'autor, el va fer imprimir (l\'any 1580)._NEWLINE_L\'any 1576 Tasso va ser agredit per dos cortesans de Ferrara, gelosos del seu \xc3\xa8xit. En aquesta \xc3\xa8poca, coincidint amb la interminable revisi\xc3\xb3 de la Jerusalem alliberada, el poeta va comen\xc3\xa7ar a mostrar els primers s\xc3\xadmptomes d\'una malaltia ps\xc3\xadquica que potser era esquizofr\xc3\xa8nia, i que el feia caure en estats de profunda postraci\xc3\xb3, de malenconia sobtada, d\'irrefrenable ira i de mania persecut\xc3\xb2ria. Tamb\xc3\xa9 van anar augmentant els seus escr\xc3\xbapols religiosos. L\'any 1575, a petici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia, s\'havia fet examinar per l\'inquisidor de Bolonya, i el 1577 pel de Ferrara. Tot i ser absolt per ambd\xc3\xb3s, va continuar turmentant-se. Descontent de tot, va fugir de la cort de Ferrara, disfressat de llaurador, i es va refugiar a Sorrento, a casa de la seua germana, on va romandre alguns mesos. Despr\xc3\xa9s d\'un breu retorn a Ferrara, va traslladar-se a Tor\xc3\xad._NEWLINE_De nou a Ferrara, va ser readm\xc3\xa8s en la cort del duc. El seu desequilibri es va aguditzar, arribant a atacar a un criat amb un ganivet. El duc Alfons, contra el que havia pronunciat p\xc3\xbabliques invectives, el va fer recloure en l\'Hospital de Santa Anna (1579-86). El duc tenia por que l\'obsessi\xc3\xb3 religiosa de Tasso, que havia arribat a acusar-se a si mateix d\'heretgia, acabara sent perjudicial per a la Casa d\'Este. A l\'hospital va rebre la visita del fam\xc3\xb3s autor franc\xc3\xa8s Michel de Montaigne, qui esmenta aquesta visita en els seus Assajos._NEWLINE_L\'any 1586, Vicen\xc3\xa7 I Gonzaga va traslladar el poeta a M\xc3\xa0ntua, on aquest va poder treballar a la seua obra amb certa tranquil\xc2\xb7litat, tot i que va tenir una recaiguda. A l\'octubre del 1587 Tasso se\'n va anar a M\xc3\xb2dena, despr\xc3\xa9s a Bolonya, i, el 1588, va ser hoste dels monjos de Monte Oliveto, a N\xc3\xa0pols, on va escriure el primer llibre d\'un poema que quedaria inconcl\xc3\xbas, el Monte Oliveto, sobre l\'origen d\'aquella congregaci\xc3\xb3._NEWLINE_En els seus \xc3\xbaltims anys els seus escr\xc3\xbapols religiosos el van portar a realitzar una revisi\xc3\xb3 integral del poema, al qual va donar un nou t\xc3\xadtol: Jerusalem Conquerida (Gerusalemme Conquistata, publicat l\'any 1593). Va passar els seus \xc3\xbaltims dies en Roma, al monestir de Sant Onofre, al Jan\xc3\xadcul, on havia acudit cridat pel cardenal Aldobrandini, i on va morir el 25 d\'abril de 1595, poc abans de la data prevista per a la seua coronaci\xc3\xb3 com a poeta pel papa Climent VIII. Va ser sepultat en l\'esmentat monestir de Sant Onofre.\n_START_SECTION_\nLlegenda\n_START_PARAGRAPH_\nLa tempestuosa vida de Tasso va cridar l\'atenci\xc3\xb3 de nombrosos escriptors i artistes. Ja en 1755, el veneci\xc3\xa0 Carlo Goldoni va compondre sobre ell una trag\xc3\xa8dia en cinc actes. L\'any 1790 l\'alemany Johann Wolfgang von Goethe va escriure una obra teatral en cinc actes, Torquato Tasso, sobre la bogeria dels \xc3\xbaltims anys del poeta. El poeta angl\xc3\xa8s Lord Byron va publicar l\'any 1817 el poema The lament of Tasso. _NEWLINE_L\'any 1833, Gaetano Donizetti va compondre una \xc3\xb2pera titulada tamb\xc3\xa9 Torquato Tasso, amb llibret de Jacopo Ferretti (1784-1852).\n_START_SECTION_\nJerusalem alliberada\n_START_PARAGRAPH_\nLa Jerusalem alliberada \xc3\xa9s l\'obra m\xc3\xa9s famosa de Torquato Tasso. Es tracta d\'un poema \xc3\xa8pic en vuitenes reials, estructurades en 20 cants. Tracta el tema de l\'assetjament de Jerusalem durant la Primera Croada. El tema -la defensa de la fe cristiana- est\xc3\xa0 d\'acord amb les preocupacions de la Contrareforma, i manifesta el desig d\'uni\xc3\xb3 de la Cristiandat davant l\'amena\xc3\xa7a que representa l\'Imperi Otom\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nRinaldo\n_START_PARAGRAPH_\nEl Rinaldo pot considerar-se un antecedent de la Jerusalem alliberada. \xc3\x89s un poema \xc3\xa8pic en dotze cants escrit l\'any 1562, quan el poeta tenia nom\xc3\xa9s 18 anys. Narra les aventures de Rinaldo i el seu amor per la princesa Clarice. En el poema ja es troben elements que reapareixeran en la Jerusalem alliberada (aventures, duels, amors, encantaments, somnis, etc.), per\xc3\xb2 sense una intencionalitat religiosa tan marcada.\n_START_SECTION_\nAmintes\n_START_PARAGRAPH_\nAmintes (Aminta) \xc3\xa9s un drama pastoral, en cinc actes, escrit en hendecas\xc3\xadl\xc2\xb7labs i heptas\xc3\xadl\xc2\xb7labs alternats. Es va estrenar en la Cort de Ferrara el 13 de juliol de 1573, amb un immens \xc3\xa8xit. Narra l\'amor del pastor Amintes per la nimfa S\xc3\xadlvia, que no li correspon per ser devota de la deessa Diana. Creient la seua estimada morta per un llop, Amintes intenta su\xc3\xafcidar-se llan\xc3\xa7ant-se des d\'una roca. S\xc3\xadlvia, penedida, cerca a Amintes, a qu\xc3\xa8 creu mort, i descobreix que s\'ha salvat. L\'obra acaba amb els dos amants l\'un en bra\xc3\xa7os de l\'altre. L\'obra es desenvolupa en l\'ambient id\xc3\xadl\xc2\xb7lic propi del g\xc3\xa8nere pastoral, amb una marcada influ\xc3\xa8ncia d\'autors grecs com Te\xc3\xb2crit; llatins (Virgili); i italians (Sannazaro, Poliziano o Ariosto). Sobre aquest drama, el 1905 va escriure una \xc3\xb2pera el compositor argent\xc3\xad Alfredo Saybene, i tamb\xc3\xa9 el jesu\xc3\xafta itali\xc3\xa0 Erasmo Marotta.\n_START_SECTION_\nRimes\n_START_PARAGRAPH_\nTasso va treballar durant tota la seua vida en les Rimes, en variats metres: sonets, can\xc3\xa7ons en vuitenes, madrigals, etc. Els temes s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 diversos: alguns m\xc3\xa9s sincers, com l\'amor, l\'homenatge a la bellesa de la dona o els elogis dedicats als amics, junt amb altres que podem considerar de circumst\xc3\xa0ncies, compostos amb motiu de festes. La tem\xc3\xa0tica religiosa tamb\xc3\xa9 hi est\xc3\xa0 molt present._NEWLINE_El poeta va escriure nombrosos madrigals, alguns dels quals van ser musicats per c\xc3\xa8lebres compositors de l\'\xc3\xa8poca, com ara Claudio Monteverdi.\n_START_SECTION_\nDi\xc3\xa0legs\n_START_PARAGRAPH_\nTasso va escriure un total de 23 di\xc3\xa0legs, la majoria durant la seua estada a l\'Hospital de Santa Anna (1579-86), encara en un d\'ells se\'n dubta de l\'autenticitat.\n_START_SECTION_\nEpistolari\n_START_PARAGRAPH_\nCompr\xc3\xa8n al voltant de 1700 cartes, des de 1564 fins dates pr\xc3\xb2ximes a la seua mort.'