b'\n_START_ARTICLE_\nMirmec\xc3\xb2fita\n_START_PARAGRAPH_\nMirmec\xc3\xb2fita (derivat del grec:literalment significa "formiga-planta") \xc3\xa9s una planta que viu en associaci\xc3\xb3 de mutualisme amb una col\xc3\xb2nia de formigues. hi ha uns 100 g\xc3\xa8neres diferents de plantes mirmec\xc3\xb2fites. aquestes plantes tenen adaptacions estructurals que proporcionen les formigues aliment i/o protecci\xc3\xb3. Aquestes estructures inclouen la domatia, els cossos alimentaris i els nectaris extraflorals. En intercanvi per l\'aliment i la protecci\xc3\xb3, lesformigues ajuden la mirmec\xc3\xb2fita en la pol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3, la dispersi\xc3\xb3 de les llavors, la recollida dels nutrients essencials i/o la defensa. Espec\xc3\xadficament, la domatia adaptada a les formigues es pot anomenar mirmecodomatia.\n_START_SECTION_\nMutualisme\n_START_PARAGRAPH_\nLes mirmec\xc3\xb2fites comparteixen una relaci\xc3\xb3 mutual\xc3\xadstica amb les formigues, que beneficien a les dues parts.  Aquesta associaci\xc3\xb3 pot ser facultativa o obligada.\n_START_SECTION_\nMutualisme obligat\n_START_PARAGRAPH_\nEn el mutualisme obligat els dos organismes implicats s\xc3\xb3n interdependents i no poden sobreviure un sense l\'altre. Un exemple \xc3\xa9s en el g\xc3\xa8nere de plantes Macaranga. que normalment interaccionen amb formigues del g\xc3\xa8nere Crematogaster.\n_START_SECTION_\nMutualisme facultatiu\n_START_PARAGRAPH_\nEn el mutualisme facultatiu la superviv\xc3\xa8ncia dels dos organismes no dep\xc3\xa8n de la interacci\xc3\xb3. El mutualisme facultatiu sovint ocorre en plantes que tenen nectaris extraflorals per\xc3\xb2 amb cap altra estructura especialitzada per a les formigues.  Aquest tipus facultatiu tamb\xc3\xa9 es pot desenvolupar amb plantes no natives i les formigues.\n_START_SECTION_\nDomatia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Domatia (del llat\xc3\xad: Domus = casa) s\xc3\xb3n estructures internes de les plantes que apareixen com espec\xc3\xadficament adaptades perqu\xc3\xa8 hi habitin les formigues.  S\xc3\xb3n cavitats que es troben principalment a les tiges de les plantes i a les seves espines. molts g\xc3\xa8neres de plantes ofereixen  la domatia. Les plantes del g\xc3\xa8nere Acacia en s\xc3\xb3n un exemple ben conegut amb mutualisme obligat.  Les ac\xc3\xa0cies tenen grans espines que les formigues excaven per a viure-hi.  Les formigues aix\xc3\xad reaccionen agresivament davant dels herb\xc3\xadvors que intenten menjar-seles ac\xc3\xa0cies._NEWLINE_La domatia tamb\xc3\xa9 es pot donar en els tubercles.  La fam\xc3\xadlia Rubiaceae cont\xc3\xa9 els g\xc3\xa8nere Myrmecodia amb tubercles habitats per les formigues.\n_START_SECTION_\nCossos alimentaris\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes plantes produeixen cossos alimentaris per a ser usats per altres organismes, s\xc3\xb3n petites estructures epid\xc3\xa8rmiques que contenen una gran varietat de nutrients. Els cossos alimentaris s\'identifiquen pel seu principal nutrient que contenen i pel g\xc3\xa8nere de planta que els produeixen.  En les ac\xc3\xa0cies aquests cossos s\xc3\xb3n tics en prote\xc3\xafna.\n_START_SECTION_\nNectaris extraflorals\n_START_PARAGRAPH_\nEls nectaris extraflorals s\xc3\xb3n gl\xc3\xa0ndules que produeixen sucres fora de les estructures florals de les plantes. Normalment aquests nectaris es troben en les fulles, tiges i brots.  En Acacia collinsii, els nctaris extraflorals estan modificats per atraure nom\xc3\xa9s els socis de la simbiosi.'