b"\n_START_ARTICLE_\nAlexander Macbain\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3 i primers anys\n_START_PARAGRAPH_\nMacbain va n\xc3\xa9ixer el 22 de juliol de 1855 a Balguish, Glenfeshie (Badenoch, Inverness-shire) i va cr\xc3\xa9ixer en la pobresa. Els seus pares, John MacBain i Margaret McIntyre, no eren registrats com a casats quan fou registrat el seu naixement el 9 d'agost de 1855. Parlant nadiu de ga\xc3\xa8lic escoc\xc3\xa8s, va aprendre angl\xc3\xa8s a l'escola de l'Irish General Assembly an Badenoch (1863-1870), on el professor era Alexander Mackenzie. En la seva adolesc\xc3\xa8ncia va ser professor durant mig any a l'Escola Dunmullie a Boat of Garten (1870\xe2\x80\x9371), assist\xc3\xad a l'Escola Baldow a Badenoch, fou funcionari de l'Ordnance Survey a Esc\xc3\xb2cia i Gal\xc2\xb7les (1871\xe2\x80\x9374) i retorn\xc3\xa0 a l'Escola Baldow un altre cop. Despr\xc3\xa9s d'haver obtingut una beca, Macbain va ser acceptat a l'Old Aberdeen Grammar School (1874) i posteriorment estudi\xc3\xa0 al King's College d'Aberdeen (1876), on es va graduar en filosofia amb mestratge.\n_START_SECTION_\nCarrera professional\n_START_PARAGRAPH_\nAl juliol de 1880 Macbain fou nomenat rector de l'escola de Raining, Inverness, que acabava d'esdevenir l'escola secund\xc3\xa0ria per a tots els Highlands. L'escola de Raining va passar a formar part de l'Escola P\xc3\xbablica de 1894 a 1895, per la qual cosa Macbain continuar treballant fins a la seva mort. _NEWLINE_Va ser investit Legum Doctor a la Universitat d'Aberdeen en 1901 i va rebre la seva pensi\xc3\xb3 en 1905. Durant les dues \xc3\xbaltimes d\xc3\xa8cades de la seva vida Macbain va ser una de les figures principals en un cercle intel\xc2\xb7lectual ga\xc3\xa8lic que es va reunir a Inverness i Edimburg. El grup va incloure als dos membres m\xc3\xa9s antics, com Alexander Nicolson, Alexander Carmichael i Donald Mackinnon, i una generaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s jove que inclo\xc3\xafa al pare Allan McDonald, William J. Watson, George Henderson i Kenneth McLeod. Macbain no es va casar mai. El 4 d'abril de 1907 va morir d'una hemorr\xc3\xa0gia cerebral a Stirling. Fou enterrat a la seva llar al districte de Badenoch, al cementiri de Rothiemurchus.\n_START_SECTION_\nProducci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica\n_START_PARAGRAPH_\nMacbain va estar involucrat en una gran quantitat de treball editorial. Va treballar juntament amb el p.John Kennedy per publicar les nombroses transcripcions que el difunt p. Alexander Cameron (m. 1888) havia fet dels texts que es troben als manuscrits. El resultat van ser els dos volums de Reliquiae Celticae (1892\xe2\x80\x9394). Tamb\xc3\xa9 va publicar una edici\xc3\xb3 anotada de The Highlanders of Scotland (1902) de W. F. Skene i de la History of the Mathesons del seu mestre Alexander Mackenzie; contribu\xc3\xad a l'edici\xc3\xb3 del Gaelic Dictionary d'Evan MacEachen; i fou editor de la Celtic Magazine (1886-1888) i del Highland Monthly (1889-1902). _NEWLINE_Molts treballs individuals van ser publicats en les actes de l'Associaci\xc3\xb3 Ga\xc3\xa8lica d'Inverness i l'Inverness Field Club. El seu primer llibre fou Celtic Mythology and Religion, que aparegu\xc3\xa9 en 1885 (reimpr\xc3\xa8s 1917). El treball pel qual \xc3\xa9s m\xc3\xa9s conegut avui dia \xc3\xa9s la fita filol\xc3\xb2gica An Etymological Dictionary of the Gaelic Language (1896). Macbain va publicar una edici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica del Book of Deer i contribu\xc3\xad a les entrades dels Pictes a la Chambers's Encyclopaedia, articles per a revistes i diaris i revisions per a les Transactions of the Gaelic Society of Inverness (1880\xe2\x80\x931903). Fou responsable de dos populars llibres de text, Gaelic Reader i, junt amb John Whyte, How to Learn Gaelic. _NEWLINE_MacBain fou for\xc3\xa7a cr\xc3\xadtic amb la posici\xc3\xb3 de Skene sobre la llengua picte com a c\xc3\xa8ltic-Q in character. S'ha suggerit que la grau d'animositat evident en el tractament entre Skene i MacBain pot haver estat per raons personals i que estava predisposat contra ell."