b"\n_START_ARTICLE_\nMar\xc3\xada de Maeztu\n_START_SECTION_\nLyceum i feminisme\n_START_PARAGRAPH_\nMaria de Maeztu va fundar i va presidir des del 1926, el Lyceum Club Femen\xc3\xad a semblan\xc3\xa7a dels ja existents a Europa; si b\xc3\xa9 des d'un principi ella advocava per un club mixt, va haver d'acceptar el reglament internacional que regia a Europa. El Lyceum tenia com a objectiu fomentar l'esperit col\xc2\xb7lectiu de les dones i ser tamb\xc3\xa9 un lloc obert a les dones casades que no volien tenir com a \xc3\xbanic horitz\xc3\xb3 les quatre parets de la llar. Es va inaugurar amb cent cinquanta s\xc3\xb2cies de totes les tend\xc3\xa8ncies. Seguint el model internacional, va disposar de seccions de Literatura, Ci\xc3\xa8ncia, Arts Pl\xc3\xa0stiques i Industrials, Social, M\xc3\xbasica i Internacional. Maria de Maeztu organitzava cursets, confer\xc3\xa8ncies, concerts, exposicions, a c\xc3\xa0rrec d'intel\xc2\xb7lectuals, cient\xc3\xadfics i d'artistes nacionals i estrangers. Garc\xc3\xada Lorca va llegir all\xc3\xad el seu llibre Poeta a Nova York i va donar en els seus salons la confer\xc3\xa8ncia Imaginaci\xc3\xb3, inspiraci\xc3\xb3 i evasi\xc3\xb3 en poesia; tamb\xc3\xa9 Unamuno va llegir el seu drama Raquel encadenada. Per la seva banda, Carmen Monne Baroja, per recaptar fons, va organitzar funcions i rifes de quadres en el seu petit teatre particular d'aficionats \xc2\xabLa merla blanca\xc2\xbb._NEWLINE_En van ser vicepresidentes: Isabel Oyarz\xc3\xa1bal i Victoria Kent; secret\xc3\xa0ria, Zen\xc3\xb2bia Camprub\xc3\xad; sotssecret\xc3\xa0ria, Helen Phipps; tresorera, Am\xc3\xa0lia Galinizoga, i bibliotec\xc3\xa0ria, Maria Martos de Baeza. Tamb\xc3\xa9 en van participar Margarita Nelken, Mar\xc3\xada Lej\xc3\xa1rraga, Carmen Baroja, Ernestina de Champourc\xc3\xadn, Concha M\xc3\xa9ndez, Mar\xc3\xada Teresa Le\xc3\xb3n, Elena Fort\xc3\xban, Mabel P\xc3\xa9rez d'Ayala. La presid\xc3\xa8ncia honor\xc3\xadfica l'ostentaven la reina Vict\xc3\xb2ria Eugenia i la duquessa d'Alba.\n_START_SECTION_\nAssembleista en la dictadura\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la dictadura de Primo de Rivera, Maria, amb el suport del seu germ\xc3\xa0 Ramiro, va acceptar \xe2\x80\x94juntament amb altres 12 dones\xe2\x80\x94 ser membre de l'Assemblea Nacional, en la secci\xc3\xb3 dedicada a l'educaci\xc3\xb3. M\xc3\xa9s tard, en els anys trenta, va ser vocal del Consell d'Instrucci\xc3\xb3 P\xc3\xbablica, i tamb\xc3\xa9 membre del Consell Nacional de Cultura. va accedir a la doc\xc3\xa8ncia universit\xc3\xa0ria el 1932, en la recentment creada Secci\xc3\xb3 de Pedagogia de la Facultat de Filosofia i Lletres de la Universitat Central.\n_START_SECTION_\nExili a l'Argentina\n_START_PARAGRAPH_\nEn esclatar la Guerra Civil el 1936, l'afusellament del seu germ\xc3\xa0 Ramiro, intel\xc2\xb7lectual de l'anomenada generaci\xc3\xb3 del 98 que despr\xc3\xa9s d'una joventut en el liberalisme radical havia evolucionat cap a la ideologia de la dreta nacionalista, va suposar un dur cop per a Maria. Apartada del seu lloc en la Resid\xc3\xa8ncia de Senyoretes \xe2\x80\x94altres fonts citen que va dimitir\xe2\x80\x94, va sortir d'Espanya amb destinaci\xc3\xb3 a Buenos Aires, on va fixar la seva resid\xc3\xa8ncia i en la Universitat de la qual se li va concedir la c\xc3\xa0tedra d'Hist\xc3\xb2ria de l'Educaci\xc3\xb3, que va mantenir fins a la seva mort. Va tornar a Espanya el febrer del 1947, amb motiu de la mort del seu germ\xc3\xa0 Gustavo \xe2\x80\x94autor del seu retrat La meva germana Mar\xc3\xada\xe2\x80\x94, per\xc3\xb2 va tornar a Buenos Aires on va morir dos anys despr\xc3\xa9s. El seu cad\xc3\xa0ver va ser repatriat al mausoleu familiar d'Estella (Navarra).\n_START_SECTION_\nHomenatges\n_START_PARAGRAPH_\nEn 2008 es va botar el buc remolcador de Salvament Mar\xc3\xadtim BS-13 Mar\xc3\xada de Maeztu, en el seu honor."