b"\n_START_ARTICLE_\nSant Pere de Serra\xc3\xafma\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPer anar a visitar aquesta parr\xc3\xb2quia s\xe2\x80\x99ha de seguir el cam\xc3\xad ve\xc3\xafnal de Sallent a Aviny\xc3\xb3; es troba a tres quil\xc3\xb2metres de Sallent i a sis de d\xe2\x80\x99Aviny\xc3\xb3. El cam\xc3\xad \xc3\xa9s bo per poder-hi anar en cotxe. Cal pujar per la muntanya de Les Forques (Sallent)_NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de Serra\xc3\xafma est\xc3\xa0 situada en un planell enlairat proper als masos de Sellar\xc3\xa9s i de Sant Pere. Es tracta d'una construcci\xc3\xb3 d'una sola nau cap\xc3\xa7ada per un absis semicircular. Exteriorment l'absis \xc3\xa9s decorat amb arcuacions entre lesenes i presenta una finestra central de doble esqueixada. El fris d'arcuacions es prolonga als murs laterals. La nau \xc3\xa9s coberta amb volta de can\xc3\xb3 seguit i l'absis amb volta de quart d'esfera. En \xc3\xa8poca moderna es va ampliar amb l'afegit de dues capelles de planta quadrada a manera de transsepte. Al segle XIX es proced\xc3\xad a l'allargament de la nau, tot reaprofitant la portalada datada l'any 1791 i es bast\xc3\xad el campanar de torre amb coberta piramidal.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere comen\xc3\xa7a a sortir documentada en l\xe2\x80\x99any 1021, quan una dona rebuts o retrus f\xc3\xa9mina, d\xc3\xb3na un alou amb l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere al monestir de Sant Benet de Bages, encara que no diu quin Sant Pere \xc3\xa9s, per les afrontacions sols pot ser Serra\xc3\xafma._NEWLINE_En 1112 Guillem Bernat i Adalais donen a Sant Benet i al seu fill Pere, monjo del monestir els alous que tenien en el castell de Sallent i parr\xc3\xb2quia de Sant Mart\xc3\xad de Serra\xc3\xafma, o en la parr\xc3\xb2quia de Sant Pere. En 1113 \xc3\xa9s Guillem Amat i la seva muller Ermenssenda i el seu fill Bernat empenyora l\xe2\x80\x99alou que tenien a la parr\xc3\xb2quia de Sant Mart\xc3\xad de Serra\xc3\xafma i de Serra\xc3\xafma Subirana i en Pla de Cabrianes per set marabetins d\xe2\x80\x99or._NEWLINE_Aix\xc3\xad el monestir de Sant Benet de Bages entr\xc3\xa0 en possessi\xc3\xb3 de les dues parr\xc3\xb2quies i juntament amb el monestir de la Portella exercien el senyoriu directe de Serra\xc3\xafma, tenint-hi cada una el seu batlle de sac i arrendat anyalment a particulars les prestacions dels propis honors, les quals solien donar m\xc3\xa9s de dotze lliures a cada un dels cenobis._NEWLINE_Ambdues parr\xc3\xb2quies en els seus or\xc3\xadgens continuaren formant part integrant de la jurisdicci\xc3\xb3 del castell de Sallent, segons consta en la Butlla del Papa Celest\xc3\xad III del l\xe2\x80\x99any 1196 pel monestir de Sant Benet de Bages en qu\xc3\xa8 li confirma in castro celientis l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia de Sant Marti de Serra\xc3\xafma amb totes les coses que li pertanyien, encara que aqu\xc3\xad no s\xe2\x80\x99esmenti a Sant Pere, hi ha documents que diuen que aquesta tamb\xc3\xa9 pertanyia a Sant Benet l\xe2\x80\x99any 1262 i en dates posteriors. _NEWLINE_En el segle XIII el monestir de Sant Benet hagu\xc3\xa9 de fer valdre els seus drets sobre el patronatge d\xe2\x80\x99ambdues esgl\xc3\xa9sies enfront de la Mitra de Vic._NEWLINE_El r\xc3\xa8gim de quadre civil que obtingueren aviat era un derivat del domini senyorial que reservava als senyors de la just\xc3\xadcia civil, la criminal continuava en mans dels senyors de Sallent i m\xc3\xa9s tard del Verger de Manresa._NEWLINE_En els segles XVII i XVIII la quadra fou objecta d\xe2\x80\x99importants litigis de jurisdicci\xc3\xb3 civil, disputant-se-la l\xe2\x80\x99abat de Sant Benet i la Mitra de Vic que considerava aquest territori dins del radi del castell de Sallent. Vers l\xe2\x80\x99any 1723 es f\xc3\xa9u la sentencia, aquesta fou que la quadra era pr\xc3\xb2pia del Rei i aix\xc3\xad ho fa constar el Bisbe de Vic l'any 1782 en el \xe2\x80\x9cPlan General y noticias del Obispado de Vique\xe2\x80\x9d del Bisbe Artalejo. _NEWLINE_A finals del segle XIX la parr\xc3\xb2quia es revitalitz\xc3\xa0 amb l\xe2\x80\x99annexi\xc3\xb3 de la Sant Mart\xc3\xad i la de Sant Sadurn\xc3\xad, aleshores s\xe2\x80\x99hi fa moltes obres i els rector que vivia a Sallent passa a viure en una espaiosa rectoria adossada a l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia. Per\xc3\xb2 la seva esplendor no dur\xc3\xa0 gaire i al final fou suprimida com a parr\xc3\xb2quia i annexionada a la de Sallent, restant com a ermita rural. El 1981 fou restaurada pel Forment Arqueol\xc3\xb2gic Excursionista Sallent\xc3\xad."