b"\n_START_ARTICLE_\nSerra de Bateig\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa regi\xc3\xb3 muntanyenca \xc3\xa9s una formaci\xc3\xb3 composta per dues serres disposades en una caracter\xc3\xadstica forma triangular, que queden unides en un mateix punt en el nord, i \xc3\xa0mpliament separades en el sud. En l'aresta d'aquest triangle, que mira cap al nord, es troba la Penya del Sol, que amb 545 msnm \xc3\xa9s el segon cim m\xc3\xa9s elevat de la serra. Cap al nord, la muntanya queda delimitada per la seua rambla hom\xc3\xb2nima._NEWLINE_Des d'aquest punt, es bifurquen les dues serres, una cap al sud, i una altra cap al sud-oest. La que est\xc3\xa0 empla\xc3\xa7ada en l\xc3\xadnia recta cap al sud, \xc3\xa9s on es troba el cim de Bateig, marcat com a v\xc3\xa8rtex geod\xc3\xa8sic. Deixa a l'est el congost per on discorre l'autovia. L'altra, la que es disposa en direcci\xc3\xb3 sud-oest, \xc3\xa9s de menor altura, que discorre gaireb\xc3\xa9 paral\xc2\xb7lelament a la Rambla de Bateig primer, i del Riu Vinalop\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s, on conflueix l'anterior. A l'espai interior entre ambdues formacions, es troba un altipl\xc3\xa0 que bascula de nord a sud amb un important pendent. Dins d'aquest altipl\xc3\xa0, es troba una rambleta que la drena, i que talla el terreny formant alguns trams escarpats._NEWLINE_A la base del vessant occidental, hi ha un cam\xc3\xad rural en el qual hi ha situades moltes cases de camp i de segona resid\xc3\xa8ncia. M\xc3\xa9s avall, en el paratge de l'Aixau, la muntanya genera un petit congost en el qual el riu discorre paral\xc2\xb7lel i molt proper a aquesta. \xc3\x89s una zona en la qual existeixen jaciments arqueol\xc3\xb2gics, possiblement d'\xc3\xa8poca tant romana com morisca. En el seu extrem sud es troba el Puente Sambo, que des de 1858 d\xc3\xb3na pas al ferrocarril Madrid-Alacant. El vessant oriental \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s sec, i en ell s'observen terrasses amb cultiu d'ametllers, abandonats des de fa d\xc3\xa8cades i ja gaireb\xc3\xa9 inexistents. Als peus d'aquest vessant es troben les fonts i banys d'aigua salada de les Salinetes.\n_START_SECTION_\nSendes i mon\xc3\xb2lits\n_START_PARAGRAPH_\nEn els \xc3\xbaltims anys, un grup d'amics aficionats al senderisme ha condicionat les sendes tradicionals a la part alta de la serra, i han quedat abalisades a banda i banda amb pedres. Al llarg d'elles, s'han al\xc3\xa7at xicotets mon\xc3\xb2lits, i les sendes estan acompanyades de pedres planes en les quals hi ha escrits poemes, refranys, o cites hist\xc3\xb2riques. A l'\xc3\xa0rea propera al cim, s'han condicionat alguns racons com a berenador o zona de descans, o xicotets refugis en els quals poder parapetar-se del sol. Alguns camins i racons se'ls ha batejat amb el nom de famoses vies d'Elda, com Carrer Jardins, Carrer Colom, o Pla\xc3\xa7a Castelar.\n_START_SECTION_\nPedreres\n_START_PARAGRAPH_\nDes de fa diversos segles, en la serra existeixen mines de pedra calc\xc3\xa0ria, arenisca i biocalcarenita de diferents tonalitats i colors. Se la coneix comercialment com a Pedra Natural de Bateig, i \xc3\xa9s utilitzada tant en fa\xc3\xa7anes com en interiors d'importants edificis tant a nivell nacional com internacional. Construccions emblem\xc3\xa0tiques com els ajuntaments de Val\xc3\xa8ncia i Madrid, i altres edificis de la capital d'Espanya, com el Banc d'Espanya, la Biblioteca Nacional, l'Edifici de Telef\xc3\xb3nica o la Catedral de l'Almudena, han utilitzat pedra eldenca en les seves fa\xc3\xa7anes. L'han utilitzada tamb\xc3\xa9 per als seus interiors l'Aeroport Internacional de Singapur, i l'edifici m\xc3\xa9s alt del m\xc3\xb3n, el Burj Khalifa de Dub\xc3\xa1i."