b"\n_START_ARTICLE_\nEconomia de l'imperi otom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nL'Economia de l'imperi otom\xc3\xa0 s'ocupa de la hist\xc3\xb2ria econ\xc3\xb2mica de l'Imperi Otom\xc3\xa0 que va existir entre 1299 i 1923. Els otomans van tenir com a principal font de riquesa l'expansi\xc3\xb3 militar i el fiscalisme; per la seva banda, l'agricultura era considerada m\xc3\xa9s important que la ind\xc3\xbastria i el comer\xc3\xa7. Berkes descriu l'economia otomana com una economia de guerra, el principal ingr\xc3\xa9s comprenia el bot\xc3\xad de l'expansi\xc3\xb3 militar. Aquesta idea ha estat recolzada per altres orientalistes._NEWLINE_ Mercantilistes occidentals van donar m\xc3\xa9s \xc3\xa8mfasi a la ind\xc3\xbastria en l'equaci\xc3\xb3 riquesa-poder-riquesa, avan\xc3\xa7ant cap a una  economia capitalista que compr\xc3\xa8n ind\xc3\xbastries i mercats en expansi\xc3\xb3, mentre que els otomans van mantenir la traject\xc3\xb2ria de expansi\xc3\xb3 territorial, monopolis tradicionals, tinen\xc3\xa7a de terra conservadora i agricultura. En termes econ\xc3\xb2mics, ni la manera de producci\xc3\xb3 asi\xc3\xa0tica de Marx, ni la manera feudal trobat a l'Europa medieval reflecteixen amb precisi\xc3\xb3 l'economia otomana, ja que cau en algun punt entre els dos: l'exc\xc3\xa9s de producci\xc3\xb3 camperola va ser gravada per l'Estat, en lloc que ser pagat com a renda als senyors feudals.\n_START_SECTION_\nAgricultura\n_START_PARAGRAPH_\nL'Imperi Otom\xc3\xa0 va ser una economia agr\xc3\xa0ria, amb escassetat de  capital i m\xc3\xa0 d'obra, per\xc3\xb2 abundants terres. La majoria de la poblaci\xc3\xb3 es guanyava la vida amb petites explotacions familiars; mentre que al voltant del 40% dels impostos per a l'Imperi procedia directament o indirectament dels ingressos  duaners per les exportacions._NEWLINE_Les fam\xc3\xadlies d'agricultors aconseguien els seus mitjans de vida per mitj\xc3\xa0 d'un complex conjunt d'activitats econ\xc3\xb2miques i no purament dels conreus. Aix\xc3\xad, produ\xc3\xafen una creixent varietat de cultius per al seu propi consum i es dedicaven a la cria d'animals per obtenir la seva llet i llana. Algunes fam\xc3\xadlies rurals manufacturaven b\xc3\xa9ns per a ser venuts; per exemple, els aldeans balc\xc3\xa0nics viatjaven a Anat\xc3\xb2lia i S\xc3\xadria durant diversos mesos per vendre els seus teixits de llana. A trav\xc3\xa9s d'impostos i lleis d'her\xc3\xa8ncia, a partir del segle XVII, l'Estat va animar els pagesos a comerciar fruites, verdures i ovelles. Aquest patr\xc3\xb3, establert plenament al segle XVIII, no va tenir un canvi significatius fins a la fi de l'imperi; aix\xc3\xb2 no vol dir que no hi va haver canvis en el sector agrari. Els n\xc3\xb2mades van exercir un paper important en l'economia, en subministrar productes d'origen animal, aix\xc3\xad com productes t\xc3\xa8xtils i transport. Eren un problema per a l'Estat i un dif\xc3\xadcil de controlar: els programes de sedentaritzaci\xc3\xb3 van tenir lloc al segle XIX, coincidint amb l'aflu\xc3\xa8ncia massiva de refugiats. Aquesta din\xc3\xa0mica va tenir l'efecte d'una disminuci\xc3\xb3 en la cria d'animals per part de les tribus i d'un augment en el conreu. La creixent comercialitzaci\xc3\xb3 de l'agricultura que comen\xc3\xa7a en el segle XVIII va significar que la poblaci\xc3\xb3 va comen\xc3\xa7ar a conrear m\xc3\xa9s. Amb la urbanitzaci\xc3\xb3 progressiva, els nous mercats van crear major  demanda, que va ser f\xc3\xa0cilment coberta amb l'adveniment dels ferrocarrils. Donat l'augment de la producci\xc3\xb3, l'Estat va requerir que una major porci\xc3\xb3 dels impostos fos pagada en efectiu._NEWLINE_La producci\xc3\xb3 va augmentar a causa de diversos factors. Un increment en la productivitat va resultar de projectes de irrigaci\xc3\xb3, agricultura intensiva i la major ocupaci\xc3\xb3 de t\xc3\xa8cniques agr\xc3\xadcoles modernes al llarg del segle XIX. Per 1900, desenes de milers d'arades, i altres maquin\xc3\xa0ries agr\xc3\xadcoles es van trobar en els Balcans, Anat\xc3\xb2lia i les terres \xc3\xa0rabs; per\xc3\xb2, la major part dels augments en la producci\xc3\xb3 va procedir de vastes \xc3\xa0rees que van ser posades a conrear intensament. Les fam\xc3\xadlies van comen\xc3\xa7ar a incrementar la quantitat de temps dedicat al treball de la terra, amb la qual cosa les terres en guaret tamb\xc3\xa9 van ser posades en \xc3\xbas. La parceria va augmentar les terres utilitzades que abans havien estat exclusivament per al pasturatge._NEWLINE_Juntament amb les pol\xc3\xadtiques governamentals, l'arribada de milions de refugiats va fer que grans extensions de terra sense llaurar fossin posades a treballar. La conca d'Anat\xc3\xb2lia central i la zona estep\xc3\xa0ria de les prov\xc3\xadncies sirianes van ser casos en qu\xc3\xa8 les ag\xc3\xa8ncies governamentals van parcel\xc2\xb7lar petites propietats de terra per als refugiats, un patr\xc3\xb3 recurrent per tot l'Imperi. Les propietats estrangers van seguir sent inusuals, tot i la debilitat pol\xc3\xadtica otomana, probablement a causa de la forta resist\xc3\xa8ncia local i de l'escassetat de m\xc3\xa0 d'obra. S'ha suggerit que la divisi\xc3\xb3 del treball no era possible a causa de motius religiosos._NEWLINE_Els programes de reforma agr\xc3\xadcola a finals del segle XIX van portar al fet que l'Estat fund\xc3\xa9s escoles agr\xc3\xadcoles i granges model que van resultar en l'educaci\xc3\xb3 d'una burocr\xc3\xa0cia autoperpetuada d'especialistes agraris, centrada en l'augment de les exportacions agr\xc3\xadcoles. Entre 1876 i 1908, el valor de les exportacions agr\xc3\xadcoles d'Anat\xc3\xb2lia va cr\xc3\xa9ixer nom\xc3\xa9s el 45%, mentre que els ingressos del delme es van elevar en un 79%. No obstant aix\xc3\xb2, les importacions barates de cereals nord-americans van soscavar les economies agr\xc3\xadcoles a tot Europa, en alguns casos, fet que provoc\xc3\xa0 obertament crisis econ\xc3\xb2miques i pol\xc3\xadticas."