b"\n_START_ARTICLE_\nRasigueres\n_START_SECTION_\nEl poble\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Rasigueres es troba a 120 m d'altitud, prop de la riba esquerra de l'Agl\xc3\xad, a l'extrem de llevant del terme i a la conflu\xc3\xa8ncia amb la ribera de Termena, prop de Planeses (les dues parr\xc3\xb2quies havien estat unides). \xc3\x89s format per un grup de cases presidides per l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Joan Baptista, prop de la qual hi ha vestigis de l'antic castell de Tornafort, es troben poc m\xc3\xa9s d'un km al SW del poble, vora la riba esquerra de l'Agl\xc3\xad. _NEWLINE_A Rasigueres t\xc3\xa9 lloc cada mes de juny un festival de m\xc3\xbasica. El parlar de Rasigueres, com els de Planeses i Caramany, ha conservat for\xc3\xa7a trets catalans, fenomen que el converteix en un parlar occit\xc3\xa0 de transici\xc3\xb3 vers el catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEl terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Rasigueres, de 13'72 km\xc2\xb2 d'extensi\xc3\xb3, se situa a la vall de l'Agl\xc3\xad (que forma en part el l\xc3\xadmit meridional i que nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s sobrepassat pel petit sector de Delh\xc3\xa0 l'Aiga, al vessants de migdia dels serrats que la separen de la vall del riu de Maur\xc3\xad. Compr\xc3\xa8n el poble de Rasigueres, \xc3\xbanic nucli de poblaci\xc3\xb3 agrupada, i l'antic castell de Teremena, a m\xc3\xa9s d'alguns masos esparsos. Limita amb els termes de Planeses (E), Cassanyes (SE), Caramany (S), Lan\xc3\xa7ac (W), l'Esquerda (NW) i Maur\xc3\xad (N). Petites carreteres locals uneixen el poble amb els nuclis ve\xc3\xafns.\n_START_SECTION_\nEl territori\n_START_PARAGRAPH_\nL'Agl\xc3\xad disorre encaixat entre els massissos calcaris i rep per l'esquerra alguns torrents (el Rec Grand, procedent de Centernac i Lan\xc3\xa7ac, o la ribera de Termena). Al N forma el  l\xc3\xadmit la carena calc\xc3\xa0ria de la serra que voreja paral\xc2\xb7lelament el riu de Maur\xc3\xad pel S (Lo Bac de l'Albesa, 550 m a l'extrem NW) i m\xc3\xa9s avall s'al\xc3\xa7a el serrat d'en Franc fins a 427 m, tot deixant dins el terme la petita vall de Las Devalh\xc3\xa8ras, afluent a la vall de Maur\xc3\xad i erosionada dins les mateixes margues d'aquesta vall. Els calcaris del N i les solanes s\xc3\xb3n coberts de garriga mediterr\xc3\xa0nia o erms, i sovint apareix la roca; al sector central apareixen matolls i brolles, bosquines d'alzines amb alguns roures als obacs; prop de l'Agl\xc3\xad hi ha arbres de ribera.\n_START_SECTION_\nCastell de Termena\n_START_PARAGRAPH_\nMolt ben conservat, el castell de Termena forma encara una bella estampa, enlairat a la vora de la ribera de Termena, poc m\xc3\xa9s d'un km al N de Rasigueres. En resta una altra torrequadrada i el recinte poligonal, obra probablement del segle X, restaurada al XIII. La fam\xc3\xadlia Termena en tenia el domini al segle XIII (B. de Tremonya, 1299).\n_START_SECTION_\nL'agricultura\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie agr\xc3\xadcola, localitzada sobretot a la vall de l'Agl\xc3\xad, es limita a 256 ha en una quarantena d'explotacions, dedicades b\xc3\xa0sicament a la vinya (248 ha. de les quals 241 de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada i 7 d'altres vins). Hi ha una societat cooperativa de vinificaci\xc3\xb3, amb una capacitat inferior als 20.000 hl. Al N del terme hi ha pedreres de feldespat nom\xc3\xa9s accessibles des de l'Esquerda, explotats tradicionalment per una empresa de Caudiers de Fenollet. Al sud del terme hom ha explotat tradicionalment el guix 8el lloc de La Guich\xc3\xa8ra ho recorda); fins despr\xc3\xa9s de la segona guerra mundial hom explot\xc3\xa0 els meners de ferro de La Menera al S del terme, i, abandonats uns quants anys abans, uns altres al NW del poble.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUna fam\xc3\xadlia dita Tornaf\xc3\xb2rt havia tingut aquest feu als segles XI i XII (P.P. de Tornaf\xc3\xb2rt \xc3\xa9s esmentat el 1087 i G. de Tornaf\xc3\xb2rt el 1134, i el castell el 1371. El 1604 els marmessors de Guadall, mort de poc, entre els quals la seva v\xc3\xaddua Ermengarda, lliuraren a Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0, entre d'altres deixes del difunt, el seu alou de Radigeres, per\xc3\xb2 la senyoria era tinguda aleshores pels vescomtes de Fenollet en nom dels comtes de Besal\xc3\xba. vers 1085/86, tanmateix, probablement a causa de greus dificultats amb el vescomte de Castellnou Guillem Gausbert II i el seu parent, el vescomte de Fenollet Arnau Guillem, un cavaller dit Guillem Bernat, fill d'Arsenda, que havia rebut del comte Bernat III de Besal\xc3\xba la investidura del conjunt dels seus castells a Besal\xc3\xba, el Vallespir i la Fenolleda, li jurava fidelitat pel castell anomenat Rasig o Montserrat, amb la seva castlania i totes les seves depend\xc3\xa8ncies. Aquest castell sembla distint del de Termena i de Tornaf\xc3\xb2rt, tots dos en territori de l'actual municipi. Fou sens dubte aquest castell de Rasigueres el que fou ocupat els anys 1389/90 per les companyies mercen\xc3\xa0ries de Bernat VII d'Armanyac i que el governador de Rossell\xc3\xb3 Gilabert de Cru\xc3\xaflles intent\xc3\xa0 en va d'ocupar l'agost de 1390. Al segle XVII la fam\xc3\xadlia de Viver tenia la senyoria de Rasigueres: Guilhem del Vivi\xc3\xa8r, senyor de Rasigueres, marit d'Anna de Verni\xc3\xb2la, la transmet\xc3\xa9 al seu fill Enric del Vivi\xc3\xa8r (mort el 1679), que tingu\xc3\xa9 greus enfrontaments per la seva vida escandalosa amb el bisbe jansenista d'Alet Nicolau Pavilhon.\n_START_SECTION_\nCant\xc3\xb3 n.\xc2\xba 15\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, juntament amb les viles catalanes d'Estagell, Ribesaltes i Salses i les occitanes de Sant Pau de Fenollet i Sorni\xc3\xa0 i la Tor de Fran\xc3\xa7a, a m\xc3\xa9s dels pobles catalans d'Arbo\xc3\xa7ols i Tarerac, de la comarca del Conflent, i les Cases de Pena, Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Montner, \xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s, Talte\xc3\xbcll i Vingrau, de la del Rossell\xc3\xb3, i dels occitans d'Ansiny\xc3\xa0, Bellestar, Camposs\xc3\xad, Caramany, Cassanyes, Caudiers de Fenollet, Centernac, l'Esquerda, Felluns, Fenollet, Fossa, Lan\xc3\xa7ac, Maur\xc3\xad, Pesill\xc3\xa0 de Conflent, Planeses, Prats de Sorni\xc3\xa0, Prunyanes, Rebollet, Sant Mart\xc3\xad de Fenollet, Trevillac, Trill\xc3\xa0, Vir\xc3\xa0 i el Viver forma part del cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 15, de la Vall de l'Agl\xc3\xad (nou agrupament de municipis fruit de la reestructuraci\xc3\xb3 cantonal feta amb motiu de les eleccions cantonals i departamentals del 2015), amb capitalitat a Ribesaltes.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1367 hi havia 5 focs, redu\xc3\xafts a 1 foc el 1395. El 1750 s'havia arribat a 100 h, i el 1759 hom comptava 26 focs, i el 1789, 24 focs. El segle XIX fou de signe positiu; 165 h el 1818, 209 el 1836, 227 el 1861 i 312 el 1896. Assol\xc3\xad un m\xc3\xa0xim vers 1926 (353 h) i despr\xc3\xa9s va anar disminuint; fins a arribar els 159 del 2015. (vegeu gr\xc3\xa0fic)"