b"\n_START_ARTICLE_\nPicaporta\n_START_PARAGRAPH_\nUn picaporta o tamb\xc3\xa9, anella/picador de porta, maneta, balda, baula, bald\xc3\xb3, armella, \xc3\xa9s una pe\xc3\xa7a de metall que es posa a les portes per a poder trucar colpejant sobre la mateixa porta, de vegades sobre la cabota d'un clau gros o fins i tot sobre una petita enclusa. Es fabrica de diferents materials, preferentment ferro o llaut\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres picaportes a l'edat mitjana van ser  amb forma de martellet suspesos de les portes per la part exterior. La forma m\xc3\xa9s t\xc3\xadpica i ben antiga \xc3\xa9s la d'argolla (de ferro les m\xc3\xa9s antigues), generalment unida a un cap de bronze. Es donaven cops amb l'anella sobre un cap de clau bastant gros i a les portes d'algunes esgl\xc3\xa9sies eren un signe d'asil que es demanava agafant aquesta anella. Servien a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s com tiradors per tancar la porta. _NEWLINE_N'hi ha amb forma de cap de lle\xc3\xb3, de grif\xc3\xb3 o de quimera. De lle\xc3\xb3 eren, per exemple, els picaportes de la portada de la catedral de Puy-en-Velay del segle XI i una altra del segle XIII de la porta occidental de la catedral de Noy\xc3\xb3n. Aquesta classe de picaportes es van destinar especialment a les portes de les esgl\xc3\xa9sies sens dubte perqu\xc3\xa8 aix\xc3\xad ho demanava la tradici\xc3\xb3 del dret d'asil. De tan antic costum en parla Sant Gregori de Tours._NEWLINE_La forma de martell es va usar m\xc3\xa9s en les cases particulars. Els m\xc3\xa9s antics eren molt senzills i estaven adornats amb gravats a bur\xc3\xad. Del segle XV, n'hi ha molts exemplars de ferro forjat entre els quals se'n poden veure de preciosos delicadament forjats i cisellats i amb escut pintat dels colors her\xc3\xa0ldics corresponents. Caminant el temps, aquestes picaportes van caure una mica en des\xc3\xbas i nom\xc3\xa9s es van conservar per a les portes de les habitacions rurals. Se sap que en les portes dels castells va haver picaportes sens dubte no adherides m\xc3\xa9s que a les fulles de les poternes sense pont llevad\xc3\xads oa les portes de les muralles exteriors. _NEWLINE_ _NEWLINE_Es conserven encara a moltes portes d'esgl\xc3\xa9sies i en cases senyorials notabil\xc3\xadssims exemples de picaportes molts d'ells de gran valor art\xc3\xadstic. La forma m\xc3\xa9s antiga i tamb\xc3\xa9 m\xc3\xa9s usual va ser la d'argolla suspesa b\xc3\xa9 d'una anella b\xc3\xa9 d'un cap de lle\xc3\xb3 o grif\xc3\xb3 que es destaca en el centre d'una placa circular o en el v\xc3\xa8rtex d'un con la base del qual est\xc3\xa0 sobre la porta. L'argolla sol estar acabada amb quatre cares adornades amb labor lineal gravada que es repeteix generalment en el disc. Es descobreix en tots els car\xc3\xa0cters d'aquests picaportes una influ\xc3\xa8ncia de l'art \xc3\xa0rab. _NEWLINE_A la catedral de Baiona de Fran\xc3\xa7a hi ha un exemplar molt notable en ferro de treball espanyol molt ric d'adorn de cap de grif\xc3\xb3 que amb la boca subjecta a aquella. Sembla datar del segle XIII i sens dubte, el tipus art\xc3\xadstic persistir en el XIV ja a la pen\xc3\xadnsula abunden exemplars que nom\xc3\xa9s varien en la mida. En molts d'ells com a la porta mud\xc3\xa8jar (segle XIV) de la sagristia dels Calzes a la catedral de Sevilla el cap de grif\xc3\xb3 destaca del centre d'una estrella. Molt m\xc3\xa9s antic, del segle XI, \xc3\xa9s el picaporta de la porta \xc3\xa0rab del castell de Daroca que avui es troba en el Museu Arqueol\xc3\xb2gic Nacional d'Espanya. Consisteix en una simple argolla pendent del v\xc3\xa8rtex d'un con tot de ferro. Una altra forma molt usual \xc3\xa9s la de tirador format per un gruix ferro corbat de manera que els seus extrems regiren cap a fora passant per dos anelles o abra\xc3\xa7adores de suspensi\xc3\xb3. _NEWLINE_A \xc3\x80vila, hi ha alguns exemplars, i tamb\xc3\xa9 en cases modestes, d'unes baldes que fan de tirador per la qual cosa ofereixen dos semicercles a la part de l'articulaci\xc3\xb3. A Toledo, abunden m\xc3\xa9s els d'argolla. Tamb\xc3\xa9 n'hi ha d'argolla a Barcelona. _NEWLINE_El Renaixement va produir tamb\xc3\xa9 bells picaportes volent extremar el seu art els serrallers. El tema m\xc3\xa9s com\xc3\xba s\xc3\xb3n dues  S  contraposades. Tamb\xc3\xa9 es van fer, encara que per excepci\xc3\xb3, picaportes de pedra. Bon exemple d'aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n els dos de serpentina formats per una gran argolla suspesa de la gola d'un lle\xc3\xb3 que van pert\xc3\xa0nyer al palau de Carles V a Granada i que es troben al Museu Arqueol\xc3\xb2gic Nacional.  _NEWLINE_Els picaportes ara caiguts en des\xc3\xbas, per raons \xc3\xb2bvies de l'evoluci\xc3\xb3, van tenir durant molts segles una funci\xc3\xb3 molt  important, avisar els inquilins de l'habitatge de l'arribada d'un visitant. A ciutat on les cases tenien pisos, es va crear un llenguatge propi dels picaportes, aquest consistia en donar un cop sec per a cada planta, \xc3\xa9s a dir el primer pis li corresponia donar un cop sec, quan \xc3\xa9s volia avisar el segon pis calia donar dos cops secs i aix\xc3\xad fins al pis que volies avisar. Quan al repl\xc3\xa0 del pis que volies avisar tenia dues portes i calia avisar a la segona porta (exemple: 2n 2a) el sistema consistia en donar dos cops secs seguit d'un anomenat repic\xc3\xb3 ( un seguit de cops m\xc3\xa9s pausats,  que el cop sec)."