b'\n_START_ARTICLE_\nPer\xc3\xadode rom\xc3\xa0 als Pa\xc3\xafsos Catalans\n_START_PARAGRAPH_\nEl per\xc3\xadode rom\xc3\xa0 als Pa\xc3\xafsos Catalans dur\xc3\xa0 set segles. Les dates m\xc3\xa9s significatives poden ser el desembarcament de les tropes romanes a Emp\xc3\xbaries l\'any 218 aC, la crisi imperial del segle III i la caiguda de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 d\'Occident al segle V (480). Tanmateix la influ\xc3\xa8ncia cultural romana perdurar\xc3\xa0 fins a la conquesta \xc3\xa0rab de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 la pol\xc3\xadtica, ja que l\'Imperi carolingi (amb la seva Marca hisp\xc3\xa0nica dins part de l\'actual Catalunya) pretenia ser una restauraci\xc3\xb3 de l\'Imperi Rom\xc3\xa0._NEWLINE_La situaci\xc3\xb3 anterior a l\'arribada dels romans (amb dades proporcionades per Estrab\xc3\xb3 que es basa en autors m\xc3\xa9s antics com Posidoni i Artemidor) era diferent segons els territoris dels actuals Pa\xc3\xafsos Catalans. Els pobles ind\xc3\xadgenes eren, de nord a sud, bascoides (Pirineu occidental) i \xc3\xadbers. En aquests segon cas les proves apunten a una iberitzaci\xc3\xb3 de Catalunya des del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, ja que en aquest territori s\'haurien format primer els trets culturals ib\xc3\xa8rics. Els cartaginesos havien colonitzat gran part del territori de l\'est de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i l\'illa d\'Eivissa (la ciutat d\'Eivissa tradicionalment es diu que va ser fundada l\'any 654 aC)_NEWLINE_Durant els segles IV a III aC el territori de l\'actual Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 era la frontera entre les zones d\'expansi\xc3\xb3 cartaginesa i romana. Pel tractat del 348 aC entre Roma i Cartago, la zona valenciana quedava fora de la influ\xc3\xa8ncia cartaginesa que no passava al nord de Mastia (zona de M\xc3\xbarcia), per\xc3\xb2 segons el tractat de l\'Ebre, del 226 aC, entrava dins l\'\xc3\xa0rea cartaginesa. Ann\xc3\xadbal en la seva expedici\xc3\xb3 contra Roma va travessar el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i destru\xc3\xad Sagunt (Arse) (219 aC)._NEWLINE_La romanitzaci\xc3\xb3 del territori no fou nom\xc3\xa9s ling\xc3\xbc\xc3\xadstica sin\xc3\xb3 que afect\xc3\xa0 a tots els \xc3\xa0mbits de la vida: el dret rom\xc3\xa0, la religi\xc3\xb3 primer la romana i despr\xc3\xa9s la cristiana, el calendari, la dieta, i per tant tota una organitzaci\xc3\xb3 de la vida. La romanitzaci\xc3\xb3 va ser gaireb\xc3\xa9 completa a tot el territori si b\xc3\xa9 ho va ser amb una intensitat m\xc3\xa9s gran a la zona d\'influ\xc3\xa8ncia litoral que no pas a l\'interior. Nom\xc3\xa9s Lleida (Ilerda) i Guissona (Iesso) eren ciutats importants dins la part occidental de Catalunya. Especialment feble va ser al Pirineu, segons Joan Coromines la llengua basca o bascoide es mantingu\xc3\xa9 a l\'Alt Pallars fins al segle XI._NEWLINE_El Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 tingu\xc3\xa9 una romanitzaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s tardana que no pas la de la Catalunya extrapirinenca. _NEWLINE_En la zona litoral el contacte amb la metr\xc3\xb2polis romana, la via mar\xc3\xadtima era molt m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida i segura que la terrestre: Era constant el pas de legionaris i mercaders, que transitaven al llarg de la costa dels Pa\xc3\xafsos Catalans. Mentre els militars retirats fundaven col\xc3\xb2nies agr\xc3\xadcoles amb un gran paper com a colonitzadors de les zones m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2ximes al litoral.\n_START_SECTION_\nEls desembarcaments a Emp\xc3\xbaries\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 218 aC els germans Escipions, Publi i Gneu Corneli, desembarcaren a Emporion com a contraofensiva davant l\'avan\xc3\xa7 d\'Annibal cap a Roma, durant la segona guerra p\xc3\xbanica._NEWLINE_Poc temps despr\xc3\xa9s del desembarcament, l\'any 197 aC, els romans dividiren el territori de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica entre la Hispania Citerior (zona m\xc3\xa9s o menys propera al litoral catal\xc3\xa0 i valenci\xc3\xa0) i la Hisp\xc3\xa0nia Ulterior (a partir de la primera zona cap a l\'interior peninsular). L\'any 195 aC tamb\xc3\xa9 Marc Porci Cat\xc3\xb3 Censor\xc3\xad hagu\xc3\xa9 de desembarcar a Emp\xc3\xbaries amb un ex\xc3\xa8rcit que aconsegu\xc3\xad el domini definitiu de les tribus ind\xc3\xadgenes de Catalunya. En aquesta col\xc3\xb2nia grega es mantingu\xc3\xa9 la cultura grega un cert temps, per\xc3\xb2 acab\xc3\xa0 romanitzada encara que amb posterioritat a la romanitzaci\xc3\xb3 del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nResist\xc3\xa8ncia ind\xc3\xadgena\n_START_PARAGRAPH_\nInd\xc3\xadbil i Mandoni, en el primer per\xc3\xadode de la colonitzaci\xc3\xb3 romana, dirigiren la revolta antiromana m\xc3\xa9s destacable que va ser protagonitzada per la tribu ibera dels ilergets coaligats amb altres tribus ve\xc3\xafnes.\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de ciutats\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen de Tarragona (Tarraco) \xc3\xa9s una guarnici\xc3\xb3 militar (al costat d\'un oppidum ind\xc3\xadgena) fundat pels germans Escipions el mateix any del desembarcament d\'Emp\xc3\xbaries (218 aC). Juli C\xc3\xa8sar li conced\xc3\xad l\'estatus de Col\xc3\xb2nia romana el 45 aC. T\xc3\xa0rraco era una de les ciutats i prov\xc3\xadncies (primer anomenada prov\xc3\xadncia Citerior que pass\xc3\xa0 a dir-se Tarraconense) m\xc3\xa9s grans de l\'imperi Rom\xc3\xa0. Hi residia un legatus (governador). _NEWLINE_Val\xc3\xa8ncia (Valentia) es va fundar l\'any 138 aC X\xc3\xa0tiva (Saetabis) era una antiga ciutat ibera que encuny\xc3\xa0 moneda ja abans de la romanitzaci\xc3\xb3._NEWLINE_La contraofensiva romana, des d\'Emp\xc3\xbaries (218), provoc\xc3\xa0 la r\xc3\xa0pida ocupaci\xc3\xb3 romana del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, ja que l\'ex\xc3\xa8rcit rom\xc3\xa0 arrib\xc3\xa0 a Cartago Nova (Cartagena) el 209. La resist\xc3\xa8ncia ind\xc3\xadgena va ser poc important. Les tribus eren ilercavons, del nord de l\'Ebre fins a la Plana de Castell\xc3\xb3, els edetans, a la part central fins al X\xc3\xbaquer, i els contestans, del X\xc3\xbaquer al Segura. Com a jaciments arqueol\xc3\xb2gics emblem\xc3\xa0tics del per\xc3\xadode rom\xc3\xa0 al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 trobem: Sant Miquel de Ll\xc3\xadria, Tossal de Manises d\'Alacant o la Serreta d\'Alcoi. _NEWLINE_Quint Cecili Metel Bale\xc3\xa0ric fund\xc3\xa0 el 123 aC Alc\xc3\xbadia (Pol\xc2\xb7l\xc3\xa8ntia) i la Ciutat de Mallorca (Palma). Les Balears fins a la seva romanitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica no varen assolir la seva unitat, ja que Mallorca i Menorca formaven pr\xc3\xb2piament les Balears mentre Eivissa i Formentera eren les illes Piti\xc3\xbcses ("\xce\xa0\xce\xb9\xcf\x84\xcf\x85\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb1\xce\xb9", segons el nom que els donaven els grecs).\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Imperi rom\xc3\xa0, en els primers anys de la colonitzaci\xc3\xb3, es limit\xc3\xa0 a l\'explotaci\xc3\xb3 dels territoris amb impostos, tanmateix en la segona meitat del s. II aC es va fer la reestructuraci\xc3\xb3 del sistema econ\xc3\xb2mic construint una xarxa vi\xc3\xa0ria. En la zona litoral el contacte amb la metr\xc3\xb2polis romana, la via mar\xc3\xadtima era molt m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida i segura que la terrestre, era constant legionaris i mercaders, que transitaven al llarg de la costa dels Pa\xc3\xafsos Catalans. Mentre els militars retirats hi fundaven col\xc3\xb2nies agr\xc3\xadcoles hi tenien un gran paper com a colonitzadors de les zones m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2ximes al litoral cosa que explica l\'evoluci\xc3\xb3 de la llengua catalana en contrast amb la \xc3\xa0rt occidental peninsular. L\'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola va ser renovada amb el sistema de villae (vil\xc2\xb7la r\xc3\xbastica). La llengua llatina parlada era ja molt diferent del llat\xc3\xad cl\xc3\xa0ssic, es va introduir \xc3\xa0mpliament el dret rom\xc3\xa0 i la moneda es va unificar a m\xc3\xa9s d\'encunyar-se a Roma. Al segle III hi va haver una crisi econ\xc3\xb2mica a tot l\'Imperi rom\xc3\xa0 agreujada, especialment a Catalunya, amb les invasions dels pobles germ\xc3\xa0nics alamans i francs amb destrucci\xc3\xb3, en gran manera, de ciutats i vil\xc2\xb7les agr\xc3\xadcoles.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode rom\xc3\xa0 a les Illes Balears\n_START_PARAGRAPH_\nEls grecs, fenicis, cartaginesos i romans s\xc3\xb3n les invasions de les grans civilitzacions mediterr\xc3\xa0nies, seran primerenques i notables i causants del primer poblament estable a les illes. Aquesta difer\xc3\xa8ncia rau en la diferent hist\xc3\xb2ria paleogeogr\xc3\xa0fica que ha condicionat ecosistemes diferents, molt pobres per als humans en el cas de les Piti\xc3\xbcses, i amb m\xc3\xa9s recursos aprofitables en el cas de les Gimn\xc3\xa8sies._NEWLINE_El nom de les Illes Balears prov\xc3\xa9 del grec \xce\x92\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb9\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xcf\x82, nom amb el qual eren conegudes des de l\'Antiguitat cl\xc3\xa0ssica. Els autors grecs i romans derivaven el nom del poble de la seva habilitat com a llan\xc3\xa7adors (baleareis, \xce\xb2\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xcf\x82, de ballo, \xce\xb2\xce\xac\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x89), encara que Estrab\xc3\xb3 considerava que l\'origen del nom era fenici. De fet, l\'arrel bal- t\xc3\xa9 un origen fenici; potser les illes foren consagrades al d\xc3\xa9u Baal; la similitud amb l\'arrel grec \xce\x92\xce\x91\xce\x9b (en \xce\xb2\xce\xac\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x89), i l\'ocupaci\xc3\xb3 de les persones, podrien ser el fonament de l\'assimilaci\xc3\xb3 d\'aquesta designaci\xc3\xb3 al grec. Que el seu origen no sigui grec, s\'ha inferit del fet que el nom grec m\xc3\xa9s com\xc3\xba per a les illes no \xc3\xa9s \xce\xb2\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xcf\x82._NEWLINE_Els fenicis s\'estableixen a l\'illa d\'Eivissa el segle VIII aC, i el 654 aC funden la ciutat d\'Eivissa passant a convertir-se, gr\xc3\xa0cies a la seva privilegiada i estrat\xc3\xa8gica ubicaci\xc3\xb3, en el centre del comer\xc3\xa7 mediterrani occidental. Durant la Segona Guerra P\xc3\xbanica, l\'illa pacta amb Roma una capitulaci\xc3\xb3 que li permet conservar autonomia pol\xc3\xadtica i econ\xc3\xb2mica. El general cartagin\xc3\xa8s Mag\xc3\xb3 intenta entrar a l\'illa i, en no permetre-li els eivissencs, intenta desembarcar a Mallorca. En fracassar l\'intent de desembarcar a Mallorca, decideix posar rumb a Menorca, on s\'estableix temporalment i tradicionalment s\'ha dit que funda Ma\xc3\xb3 (avui aix\xc3\xb2 es posa en dubte). Els foners menorquins s\'uneixen als ex\xc3\xa8rcits cartaginesos. La necr\xc3\xb2polis p\xc3\xbanica d\'Eivissa, formada per unes cinc mil tombes, data d\'aquesta \xc3\xa8poca. _NEWLINE_Acabada la Guerra P\xc3\xbanica, els romans intenten sotmetre Mallorca en diverses ocasions, per\xc3\xb2 fracassen fins al 123 aC, quan les hostes de Quint Cecili Metel c\xc3\xb2nsol de Roma, anomenat per aix\xc3\xb2 "el Bale\xc3\xa0ric", conquereix l\'illa i funda amb tres mil colons les ciutats de Palma i Pollentia (a Alc\xc3\xbadia). Expliquen els historiadors que les tropes invasores van ser rebudes per una pluja de pedres llan\xc3\xa7ades pels foners, m\xc3\xadtics i avesats llan\xc3\xa7adors que perviuen en l\'art i la mem\xc3\xb2ria col\xc2\xb7lectiva. Gaireb\xc3\xa9 dotze anys despr\xc3\xa9s de la conquesta ja s\'havien integrat a la campanya africana dels ex\xc3\xa8rcits romans. Al segle IV, l\'emperador Teodosi va unir les Piti\xc3\xbcses a Mallorca i Menorca per formar la prov\xc3\xadncia de les Illes Balears el 395._NEWLINE_Amb la caiguda de Roma en el segle V, les illes de la Mediterr\xc3\xa0nia occidental queden en mans dels v\xc3\xa0ndals, que estableixen el seu regne al nord d\'\xc3\x80frica en el marc d\'un per\xc3\xadode turbulent. El 534, en temps de Justini\xc3\xa0 I, Belisari conquereix el regne v\xc3\xa0ndal i les Illes Balears queden sota el domini bizant\xc3\xad.'