b"\n_START_ARTICLE_\nCle\xc3\xb2patra VII\n_START_SECTION_\nComen\xc3\xa7ament del regnat\n_START_PARAGRAPH_\nCle\xc3\xb2patra tenia diversos germans: Berenice IV i Cle\xc3\xb2patra VI com a germanes majors (ambd\xc3\xb3s van regnar en vida de son pare a qui havien expulsat del regne), una germana menor anomenada Arsinoe IV i dos germans menors amb el nom de Ptolemeu XIII i Ptolemeu XIV Filop\xc3\xa0tor. L'educaci\xc3\xb3 de tots ells va ser purament grega, segons costum ptolemaic. Cle\xc3\xb2patra va ser el primer membre d'aquesta dinastia que va aprendre a parlar l'idioma egipci; per\xc3\xb2 no nom\xc3\xa9s coneixia aquest idioma sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 el grec, l'hebreu, el siri\xc3\xa0 i l'arameu i potser tamb\xc3\xa9 el llat\xc3\xad. Va aprendre, aix\xc3\xad mateix, literatura, m\xc3\xbasica, ci\xc3\xa8ncies pol\xc3\xadtiques, matem\xc3\xa0tiques, astronomia i medicina. A m\xc3\xa9s, tenia fama de ser una dona molt bella i de maneres dolces i educades._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de tres anys regnant, el seu germ\xc3\xa0 Ptolemeu, aconsellat pels seus assessors Pothinus i Achillas, va expulsar la seva germana del tron i la va obligar a exiliar-se a S\xc3\xadria. Des d'aquesta regi\xc3\xb3, Cle\xc3\xb2patra va pretendre recuperar el tron, reunint un bon ex\xc3\xa8rcit per a aquest fi, per\xc3\xb2 realment no va aconseguir res fins a l'arribada a Alexandria de Juli C\xc3\xa8sar l'any 48 aC. Un any m\xc3\xa9s tard, el 47 aC, Ptolemeu XIII va morir ofegat quan fugia d'una batalla perduda contra Juli C\xc3\xa8sar, i aquest va proclamar Cle\xc3\xb2patra reina absoluta d'Egipte, i a m\xc3\xa9s la va obligar a casar-se novament amb el seu altre germ\xc3\xa0 menor, que tenia 12 anys i que seria Ptolemeu XIV. _NEWLINE_Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la lluita a Alexandria, es va declarar un gran incendi i el resultat final va ser la p\xc3\xa8rdua de molts i importants edificis, entre altres el fam\xc3\xb3s Museu amb la seva biblioteca.\n_START_SECTION_\nJuli C\xc3\xa8sar i Marc Antoni\n_START_PARAGRAPH_\nJa s'ha vist com la fam\xc3\xadlia reial de Cle\xc3\xb2patra havia desencadenat una guerra civil entre els seus membres. Juli C\xc3\xa8sar va arribar a Egipte com a general rom\xc3\xa0 per concloure aquesta q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 i va ser llavors quan va tenir lloc la batalla al mar i l'incendi d'Alexandria. Despr\xc3\xa9s d'assegurar Cle\xc3\xb2patra en el tron egipci i casar-la amb qui va ser Ptolemeu XIV (el seu germ\xc3\xa0 menor), Juli C\xc3\xa8sar va tornar a Roma, per\xc3\xb2 Cle\xc3\xb2patra va decidir seguir-lo, i es va preocupar de deixar al regne un govern segur. A Roma va viure com a concubina de C\xc3\xa8sar i all\xc3\xa0 va n\xc3\xa0ixer el seu fill (que se suposa ho era tamb\xc3\xa9 de Juli C\xc3\xa8sar) el qual van anomenar Ptolemeu Cesari\xc3\xb3 (futur Ptolemeu XV Cesari\xc3\xb3). L'any 44 aC va tenir lloc l'assassinat de C\xc3\xa8sar, projectat i executat per un grup de fam\xc3\xadlies senatorials republicanes que veien en ell l'ambici\xc3\xb3 d'un futur rei, cosa que odiaven. Despr\xc3\xa9s de la seva mort, Cle\xc3\xb2patra va tornar amb el seu fill a Egipte; es diu que va manar enverinar el seu germ\xc3\xa0, el rei Ptolemeu XIV, i que va convertir Cesari\xc3\xb3 en co-regent._NEWLINE_Marc Antoni era un general i pol\xc3\xadtic rom\xc3\xa0, amic de Juli C\xc3\xa8sar, que havia estat comandant en cap en el seu ex\xc3\xa8rcit. Arran de l'assassinat d'aquest, va perseguir els culpables, Marc Brut i Gai Cassi i, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, va saber enfrontar el poble rom\xc3\xa0 contra ells i guanyar-se el suport i la inclinaci\xc3\xb3 de la gent cap a ell. En sorgir uns altres dos rivals, van formar un triumvirat. Es va desencadenar d'aquesta manera una guerra civil entre els partidaris del triumvirat i els seguidors republicans. Marc Antoni va cridar en la seva ajuda la reina Cle\xc3\xb2patra, perqu\xc3\xa8 acud\xc3\xads amb les seves naus a Tars (a l'actual Turquia), per\xc3\xb2 la reina es va negar que Egipte entr\xc3\xa9s en una guerra civil dels romans. Marc Antoni va decidir, llavors, viatjar a Egipte per parlar directament amb la sobirana i demanar-li explicacions. El resultat d'aquest viatge va ser que ambd\xc3\xb3s personatges es van enamorar i que Marc Antoni va decidir quedar-se a Egipte al costat de Cle\xc3\xb2patra. Per\xc3\xb2 els assumptes de Roma el cridaven i l'any 40 aC va haver de tornar a la capital de l'imperi. All\xc3\xa0 va complir amb la promesa de casar-se amb Oct\xc3\xa0via, germana de Gai C\xc3\xa8sar Octavi August, el futur primer emperador de Roma i renebot de Juli C\xc3\xa8sar. Octavi (que aix\xc3\xad se li anomenava llavors) era gran amic de Marc Antoni, encara que, amb el temps i els esdeveniments, aquesta amistat es va veure truncada._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la marxa de Marc Antoni a Roma, Cle\xc3\xb2patra va donar llum dos xiquets bessons (Alexandre Heli i Cle\xc3\xb2patra Selene) i un temps despr\xc3\xa9s, un altre (Ptolemeu Filadelf). L'any 36 aC, Marc Antoni va viatjar amb una expedici\xc3\xb3 a Orient per lluitar contra els parts. Cle\xc3\xb2patra es va reunir all\xc3\xa0 amb ell i van tenir-hi el seu tercer fill. La campanya va tindre un gran \xc3\xa8xit, que van decidir celebrar a Alexandria on es van quedar a viure, fins que l'any 32 aC, Octavi va declarar la guerra a ambd\xc3\xb3s, va sollevar el poble rom\xc3\xa0 contra la mala conducta de Marc Antoni i aquest es va divorciar oficialment d'Oct\xc3\xa0via. Es va donar llavors la batalla d'\xc3\x80ccium (\xc3\x80ccio), al 31 aC, que va ser un desastre per a Marc Antoni i la flota de Cle\xc3\xb2patra. Despr\xc3\xa9s d'aquesta derrota i enganyat per un fals informe sobre la mort de Cle\xc3\xb2patra, Marc Antoni es va su\xc3\xafcidar deixant-se caure sobre la seva pr\xc3\xb2pia espasa.\n_START_SECTION_\nMort de Cle\xc3\xb2patra\n_START_PARAGRAPH_\nOctavi (el futur emperador August) havia acusat l'any 32 aC p\xc3\xbablicament Cle\xc3\xb2patra de diversos c\xc3\xa0rrecs molt greus: m\xc3\xa0gia, incest, lux\xc3\xbaria, adoraci\xc3\xb3 d'\xc3\xaddols animals\xe2\x80\xa6 posant d'aquesta manera en contra seu el senat rom\xc3\xa0 i tota la poblaci\xc3\xb3. Es deia que la mala conducta de Marc Antoni es devia als embruixaments d'aquesta reina. _NEWLINE_Els plans d'Octavi implicaven agafar la reina com a presonera i portar-la a Roma per, aix\xc3\xad, demostrar la seva superioritat i la seva vict\xc3\xb2ria, per\xc3\xb2 no va ser possible perqu\xc3\xa8, veient el seu futur com a esclava tal vegada en el seu propi pa\xc3\xads on havia sigut sobirana, Cle\xc3\xb2patra va triar morir i va prendre la decisi\xc3\xb3 de su\xc3\xafcidar-se. Va demanar a les seves criades Ires i Charmion que li portessin una cistella amb fruites i que fiquessin dins una cobra eg\xc3\xadpcia el fam\xc3\xb3s \xc3\xa0spid, responsable de la seva mort. Abans de morir va escriure una missiva a Octavi que li comunicava el seu desig de ser soterrada juntament amb Marc Antoni. Aix\xc3\xb2 succe\xc3\xafa el 12 d'agost de l'any 30 aC.\n_START_SECTION_\nEls fills de Cle\xc3\xb2patra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la batalla d'\xc3\x80ccio i tement el pitjor, Cle\xc3\xb2patra va voler enviar el seu fill Cesari\xc3\xb3 lluny d'Egipte cap al sud, per\xc3\xb2 va ser tra\xc3\xaft pel seu professor particular, Rhodon i va ser assassinat per ordre d'Octavi._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Cle\xc3\xb2patra, els seus altres fills van ser portats a Roma i criats per l'esposa d'Octavi. Cle\xc3\xb2patra Selene es va casar amb el rei Juba II de Maurit\xc3\xa0nia i van tindre un fill, a qui van anomenar Ptolemeu i que va heretar el regne de son pare l'any 23 aC, fins que l'emperador Cal\xc3\xadgula va fer-lo matar quaranta anys m\xc3\xa9s tard. D'Alexandre Heli i Ptolemeu Filadelf no se sap b\xc3\xa9 el seu parador, encara que es creu que se'n van anar a viure a Maurit\xc3\xa0nia amb la seva germana o van morir de malaltia.\n_START_SECTION_\nEl tema de Cle\xc3\xb2patra\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva vida i la seva mort, aix\xc3\xad com els seus amors amb els dos personatges romans, Juli C\xc3\xa8sar i Marc Antoni, han servit d'inspiraci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s dels temps pels literats i cineastes. Les obres m\xc3\xa9s famoses s\xc3\xb3n Antoni i Cle\xc3\xb2patra (1606), de William Shakespeare, Tot per amor (1678), de l'autor teatral angl\xc3\xa8s John Dryden i C\xc3\xa8sar i Cle\xc3\xb2patra (1901) de George Bernard Shaw. _NEWLINE_Els cineastes M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, i Cecil B. de Mille li van dedicat bones produccions. El cinema va fer la famosa pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Cle\xc3\xb2patra, protagonitzada per l'actriu Elizabeth Taylor. L'obra megal\xc3\xb2mana de Mankiewicz, amb Elizabeth Taylor (Cleopatra), Richard Burton (Antoni), i Rex Harrison (Cesar), cost\xc3\xa0 44 milions de d\xc3\xb2lars d'aquella \xc3\xa8poca (1963), i fou el segon film m\xc3\xa9s costos mai fet (despr\xc3\xa9s de War and Peace, de 1968). L'elevat cost va ser degut al fet que Mankiewicz feu un rodatge quilom\xc3\xa8tric que despr\xc3\xa9s seria retallat successivament, primer per la mateixa productora, i despr\xc3\xa9s pels distribu\xc3\xafdors, i deixaria finalment el metratge redu\xc3\xaft a 192 minuts. Un detall ens fa veure el que va fer Mankiewicz: va reconstruir el f\xc3\xb2rum de Roma amb les mides doblades, d'altra manera no hi cabien tots els actors, extres, etc. de l'escena de l'entrada de Cle\xc3\xb2patra a Roma. _NEWLINE_Molts artistes han realitzat pintures i escultures: Tiepolo, Regnault, etc. _NEWLINE_En el 2001, el museu Brit\xc3\xa0nic li va dedicar una exposici\xc3\xb3 i amb aquest marc va haver-hi un interessant debat sobre la seva bellesa. Sense comptar que \xc3\xa9s una protagonista bastant significativa dels personatges d'Ast\xc3\xa8rix. I a m\xc3\xa9s de tot a\xc3\xa7\xc3\xb2, hi ha una marca de cigarrets que porta el seu nom."