b'\n_START_ARTICLE_\nMonique Wittig\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nMonique Wittig fou una de les fundadores del Mouvement de lib\xc3\xa9ration des femmes (MLF). A partir del mes d\'octubre de 1968 s\'implic\xc3\xa0 en un dels nombrosos grups que formaren el MLF. El mes de maig de 1970 sign\xc3\xa0 amb la seva germana Gille Wittig, Margaret Stephenson (Namascar Shaktini) i Marcia Rothenburg, el text fundacional (literalment el primer text) del Moviment franc\xc3\xa8s a la revista mensual L\'idiot international: \xc2\xabCombat pour la lib\xc3\xa9ration de la femme\xc2\xbb (el t\xc3\xadtol original era \xc2\xabPour un mouvement de lib\xc3\xa9ration des femmes\xc2\xbb)._NEWLINE_El 26 d\'agost de 1970 pos\xc3\xa0 un pom de flors a la dona del soldat desconegut en el monument de l\'Arc de Triomf a Par\xc3\xads, fet que \xc3\xa9s considerat com l\'element fundacional del moviment feminista franc\xc3\xa8s. Portava una banderola que deia: "Un de cada dos homes \xc3\xa9s una dona". La policia n\'arrest\xc3\xa0 una desena de manifestants._NEWLINE_L\'abril de 1971, sign\xc3\xa0 el Manifest de les 343 a favor del dret a l\'avortament, publicat per la revista Le Nouvel Observateur. El mateix any form\xc3\xa0 part de Gouines rouges, primer grup per la defensa dels drets de les lesbianes, constitu\xc3\xaft a Par\xc3\xads. Tamb\xc3\xa9 particip\xc3\xa0 en el grup F\xc3\xa9ministes R\xc3\xa9volutionnaires i col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 en la revista Questions f\xc3\xa9ministes.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1964 reb\xc3\xa9 el premi M\xc3\xa9dicis per L\'Opoponax, la seva primera novel\xc2\xb7la, considerada com un text d\'avantguarda pel que fa a les q\xc3\xbcestions de g\xc3\xa8nere. L\'escriptora Marguerite Duras elogia el llibre:_NEWLINE_\xc3\x89s segurament el primer llibre modern que s\'ha escrit sobre la infantesa... \xc3\x89s un llibre a la vegada admirable i molt important perqu\xc3\xa8 es regeix per una sola regla, no utilitzar sin\xc3\xb3 un material descriptiu pur, i una sola eina, el llenguatge objectiu pur... Una obra mestra.\xc2\xbb_NEWLINE_L\'Opoponax fou tradu\xc3\xaft als estats seg\xc3\xbcents: Alemanya, Dinamarca, Espanya, Estats Units, Finl\xc3\xa0ndia, Gran Bretanya, It\xc3\xa0lia, Jap\xc3\xb3, Noruega, Pa\xc3\xafsos Baixos, Su\xc3\xa8cia i l\'antiga Txecoslov\xc3\xa0quia._NEWLINE_Les seves obres liter\xc3\xa0ries no passaren desaparcebudes: Les Gu\xc3\xa9rill\xc3\xa8res (1969), un poema \xc3\xa8pic considerat una obra cabdal del feminisme, Le Corps lesbien (1973), Brouillon pour un dictionnaire des amantes, escrit amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de la seva parella Sande Zeig (1975), Virgile, non (1985), Paris-la-politique et autres histoires (1999) i La Pens\xc3\xa9e straight (2001). _NEWLINE_Les seves obres es publicaren tant en franc\xc3\xa8s com en angl\xc3\xa8s. El 1986 present\xc3\xa0 la seva tesi: Le chantier litt\xc3\xa9raire: t\xc3\xa9moignage sur l\'exp\xc3\xa9rience langagi\xc3\xa8re d\'un \xc3\xa9crivain a l\'\xc3\x89cole des Hautes \xc3\x89tudes en Sciences Sociales de Par\xc3\xads, publicada al 2010. Aquesta tesi vol ser, entre altres coses, un homenatge de l\'autora a l\'escriptora francesa d\'origen rus, Nathalie Sarraute, amiga seva des de 1964._NEWLINE_El 1976 es va instal\xc2\xb7lar als Estats Units, on es va dedicar a la doc\xc3\xa8ncia, sobretot a la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, a Berkeley i a la Universitat de Tucson (Arizona), on va treballar al departament d\'estudis (de g\xc3\xa8nere) de dones._NEWLINE_L\'any 2000 es va estrenar la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula The Girl, basada en una narraci\xc3\xb3 seva escrita en angl\xc3\xa8s i dirigida per la seva parella Sande Zeig._NEWLINE_Monique Wittig va morir d\'un atac de cor a Tucson als 67 anys, el dia 3 de gener de 2003.\n_START_SECTION_\nTeories\n_START_PARAGRAPH_\nMonique Wittig es va proclamar "lesbiana radical". El moviment lesbiennes radicales va comen\xc3\xa7ar a Fran\xc3\xa7a el 1980, i es va convertir en organitzaci\xc3\xb3 el 1981 amb el nom de Front des lesbiennes Radicales (FLR), l\'expressi\xc3\xb3 tant fa refer\xc3\xa8ncia a una opci\xc3\xb3 sexual com a una opci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica. Aquesta manera de pensar es trasllada als seus llibres, de manera que nom\xc3\xa9s hi apareixen dones. Per tal d\'evitar qualsevol mena de confusi\xc3\xb3 puntualitz\xc3\xa0: "No hi ha una literatura femenina, aix\xc3\xb2 no existeix. En literatura, no separo les dones dels homes. S\'\xc3\xa9s escriptor o no s\'\xc3\xa9s escriptor. Som en un espai mental on el sexe no \xc3\xa9s determinant. B\xc3\xa9 cal que hi hagi un espai de llibertat. El llenguatge ho permet. Es tracta de construir una idea del neutre que fugi del sexe."_NEWLINE_Te\xc3\xb2rica del feminisme materialista, denuncia el mite de "la dona", q\xc3\xbcestiona l\'heterosexualitat com a r\xc3\xa8gim pol\xc3\xadtic, base d\'un contracte social al qual les lesbianes no es volen sotmetre: "La dona nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 sentit en els sistemes de pensament i en els sistemes econ\xc3\xb2mics heterosexuals. Les lesbianes no s\xc3\xb3n dones." (1978). Aquesta afirmaci\xc3\xb3 s\'emmarca en la idea que, segons Wittig, la categoria "dona" fou creada per la dominaci\xc3\xb3 heterosexual masculina per servir les seves pr\xc3\xb2pies finalitats. Wittig insta totes les dones a "convertir-se en lesbianes", entenent la paraula des d\'un punt de vista pol\xc3\xadtic, i no pas des del punt de vista de l\'orientaci\xc3\xb3 sexual, per tal d\'aconseguir l\'alliberament de la classe dona._NEWLINE_Critica no solament el marxisme (que impedeix la lluita feminista), sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 el feminisme (que no q\xc3\xbcestiona el dogma heterosexual) per acabar fent una cr\xc3\xadtica del dogma heterosexual que es fonamenta en "el pensament straight" (\'correcte\')._NEWLINE_Mitjan\xc3\xa7ant aquestes cr\xc3\xadtiques, Wittig proposa una posici\xc3\xb3 universalista: l\'adveniment del subjecte individual i l\'alliberament del desig exigeixen l\'abolici\xc3\xb3 de les categories de sexe.\n_START_SECTION_\nControv\xc3\xa8rsies sobre la fundaci\xc3\xb3 del MLF\n_START_PARAGRAPH_\nMonique Wittig explica com va comen\xc3\xa7ar a participar en el MLF en una entrevista recollida l\'any 1979 (in\xc3\xa8dita fins al 2008) per Josy Thibaut, soci\xc3\xb2loga i militant. Com a reacci\xc3\xb3 a la inscripci\xc3\xb3 d\'una associaci\xc3\xb3 anomenada MLF, aix\xc3\xad com de la marca i el logo al registre de la propietat industrial (de Fran\xc3\xa7a) per part d\'Antoinette Fouque i de dues persones m\xc3\xa9s (Sylvina Boissonnas i Marie-Claude Grumbach), Wittig afirma:_NEWLINE_[...] jo era l\'\xc3\xbanica que pensava en un moviment d\'alliberament de les dones en aquella \xc3\xa8poca, \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que hauria de reivindicar el MLF._NEWLINE_A la primera reuni\xc3\xb3 que convoc\xc3\xa0 l\'octubre de 1968, hi eren presents, segons el testimoni de Wittig: Josiane Chanel, Suzanne Fenn i Antoinette Fouque (l\'amfitriona). El grup es fa m\xc3\xa9s gran i les reunions seg\xc3\xbcents tenen lloc a casa de Monique Wittig.'