b"\n_START_ARTICLE_\nJoan de Co\xc3\xafmbra i d'Urgell\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nVa prendre part en la Batalla de Alfarrobeira, on l'ex\xc3\xa8rcit del seu pare va ser derrotat per l'ex\xc3\xa8rcit real portugu\xc3\xa8s._NEWLINE_Va ser empresonat i havia de ser executat. No obstant aix\xc3\xb2, a causa de la intervenci\xc3\xb3 de la seva tia Isabel de Portugal, va ser enviat a l'exili a Borgonya, juntament amb el seu germ\xc3\xa0 Jaume i la seva germana Beatriu. La seva tia Elisabet va regnar com la duquessa de Borgonya i va ser capa\xc3\xa7 d'oferir protecci\xc3\xb3 als seus nebots i neboda com a esposa del duc Felip III de Borganya el Bo. En 1456, Joan va ser triat Caballero de l'Ordre del Tois\xc3\xb3n d'Or._NEWLINE_El 1439, el seu pare despr\xc3\xa9s de les corts, al desembre d'aquell any, havia pronunciat a favor seu, es va convertir en regent del Regne de Portugal en nom del rei, un menor d'edat, Alfons V._NEWLINE_Alfons V, que havia arribat a la majoria d'edat en 1446, del 9 de juny, 1448, va comen\xc3\xa7ar a governar directament, sense necessitat de la reg\xc3\xa8ncia de l'oncle de Peter, de fet sota la influ\xc3\xa8ncia de l'altre oncle, Alfons I de Bragan\xc3\xa7a, va cancel\xc2\xb7lar totes les mesures Vaig prendre a Pere, el primer duc de Coimbra, durant la reg\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xb2 va portar a la ruptura que va donar lloc, en 1449, en una guerra oberta que va acabar amb la batalla al riu Alfarrobeira, prop de Vila Franca de Xira, on el Duc de Co\xc3\xafmbra va perdre la vida, mentre que els dos fills que havia lluitat al seu costat, tenia diferents tipus: el primog\xc3\xa8nit, el conestable de Portugal, Pere de Co\xc3\xafmbra, havia de marxar de Portugal i exiliar-se a Castella; el segon, Giovanni va ser fet presoner i tancat a la pres\xc3\xb3, juntament amb el seu germ\xc3\xa0, Giacomo._NEWLINE_John, en un primer moment, va ser condemnat a mort, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s, per la intervenci\xc3\xb3 de la seva tia, Isabel d'Avis, duquessa de Borgonya, amb els seus germans, Jaume i Beatriu, va ser lliurat al duc de Borgonya, Felip III el Bo, que el va fer residir a Flandes._NEWLINE_El 21 de desembre 1456, despr\xc3\xa9s d'haver rebut el t\xc3\xadtol de Pr\xc3\xadncep (propietari) d'Antioquia, a Nic\xc3\xb2sia, John es va casar amb Charlotte de Lusignan, filla i hereva del rei de Xipre, Joan II i Helena Paleologina, filla de Theodore II Paleologus, d\xc3\xa8spota de la Morea (fill del basileus del romei Manuele II Paleologo), i de Cleofe Malatesta de Pesaro._NEWLINE_Aquest matrimoni s'esmenta en Lignages d'Ultramar on parla de les filles del rei de Xipre, Joan II, Cleofe (mort jove) i Charlotte, la filla gran que es van casar amb Joan de Portugal, pr\xc3\xadncep d'Antioquia._NEWLINE_En 1456, Juan es va casar amb la futura reina Carlota de Xipre (1444-1487) a Nic\xc3\xb2sia i li va ser atorgat el t\xc3\xadtol de Pr\xc3\xadncep de Antioquia. Carlota era filla del rei de Xipre, Joan II de Lusiny\xc3\xa0 i era n\xc3\xa9ta per la seva mare de Teodor II Pale\xc3\xb2leg, d\xc3\xa8spota de Morea._NEWLINE_John va morir a Nic\xc3\xb2sia 7 octubre 1457, assassinat per enverinament per ordre de la seva sogra, Helena Pale\xc3\xb2loga i va ser enterrat a Nic\xc3\xb2sia en una tomba que porta el seu escut d'armes.\n_START_SECTION_\nEscut d'armes\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del seu matrimoni amb la princesa Carlota, Juan va idear un escut d'armes, combinant: (I) el Regne de Jerusalem, (II) Portugu\xc3\xa8s-Angl\xc3\xa8s ancestres del seu pare, (III) el  Regne d'Arm\xc3\xa8nia, (IV) el Regne de Xipre, en la part superior les armes de Lusignan."