b"\n_START_ARTICLE_\nBeseit\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLo municipi de Beseit, situat a l'extrem sud-oriental de la comarca del Matarranya, al punt on esta limita amb Terra Alta, Baix Ebre i el Montsi\xc3\xa0, t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 96,8 km\xc2\xb2. \xc3\x89s lo segon de la comarca, en extensi\xc3\xb3, superat solament per Vall-de-roures, amb lo que limita al nord i a l'oest. La resta de l\xc3\xadmits los estableix amb municipis d'altres comarques, segons una divis\xc3\xb2ria que \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 avui la de les prov\xc3\xadncies de Terol i Tarragona. Termeneja al sud amb La S\xc3\xa9nia, al sud-est amb Tortosa i Alfara de Carles i a l'est amb Arnes.\n_START_SECTION_\nLo terme\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 631 habitants (INE 2008) i una extensi\xc3\xb3 de 96,8 km\xc2\xb2. Est\xc3\xa0 situat al peu dels Ports de Beseit. Pel seu terme municipal hi passa el tram alt del riu Matarranya, i els seus afluents Ulldem\xc3\xb3, Algars, i riu Pena, amb congostos com lo del Parrissal i tolls com los de la Peixquera, que juntament amb les serres i boscos de pi negral conformen un dels paisatges muntanyosos m\xc3\xa9s bonics i tur\xc3\xadstics de tot l'Arag\xc3\xb3._NEWLINE_La temperatura mitjana anual \xc3\xa9s de 12,6\xc2\xb0 i la precipitaci\xc3\xb3 anual, 800,2 mm.\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Coromines lo nom de Beseit deriva de l'\xc3\xa0rab bayt Zayd, \xd8\xa8\xd9\x8a\xd8\xaa \xd8\xb2\xd9\x8a\xd8\xaf la casa de Zayd. L'exist\xc3\xa8ncia a l'Arag\xc3\xb3 de diversos top\xc3\xb2nims que inclouen la paraula Zayd (Calaceit, Said\xc3\xad, la Zaida, Binaced, etc.), _NEWLINE_suggereix la pres\xc3\xa8ncia de la minoria xi\xc3\xafta zayd\xc3\xad en los districtes a l'est de Saraqusta\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nLo riu de la Pena assenyala a l'oest lo l\xc3\xadmit de Beseit amb Vall-de-roures. Lo barranc de Formenta neix sota la mola del Boixet, de 1 244 metres d'altitud, ressegueix lo peu del mass\xc3\xads de la punta de l'Aliga i desaigua al riu de la Pena._NEWLINE_Lo Matarranya entra en lo terme de Beseit amb Vall-de-roures pel congost del Parrisal, cenyit a la seua esquerra per les G\xc3\xbabies i a la dreta per les moletes d'Arany. Lo congost del Parrisal, de 4 km de longitud, \xc3\xa9s un indret de singular bellesa. Lo riu passa engorjat entre penya-segats que en alguns punts assoleixen los 60 metres d'elevaci\xc3\xb3, mentre que l'amplada tot just sobrepassa els 3 metres. Unes passeres de fusta, fixades al mur del roquer, donen continu\xc3\xaftat al cam\xc3\xad que voreja el riu i permeten d'accedir a la seua cap\xc3\xa7alera. Lo tossal de l'Algaret, de 1 082 metres d'altitud, separa les conques del Matarranya i del barranc de Formenta._NEWLINE_Lo riu d'Ulldem\xc3\xb3 neix a la pertinen\xc3\xa7a de la Mola de Cat\xc3\xad del terme de Tortosa. Travessa els estrets del Regatxol i el rac\xc3\xb3 de les Olles, deixa a la seua esquerra les puntes de Niern, de 1 046 metres, i forma un doble meandre al rac\xc3\xb3 de Sant Antoni. Prop d'este punt, aigua amunt, hi ha les cadolles anomenades los pous de la Pesquera, a les quals se pot accedir des de la vila per un bon cam\xc3\xad carreter. _NEWLINE_Lo riu Ulldem\xc3\xb3 rep per la dreta el barranc de na Graus, lo qual drena la vall que es forma, en sentit E-W, entre els vessants de ponent del mass\xc3\xads de Penya Galera i la carena de tossals que separen los termes de Vall-de-roures i Beseit. Desaigua al Matarranya sota el nucli urb\xc3\xa0 de la vila._NEWLINE_Lo riu d'Algars i el barranc de la Paridora, situat a la seua cap\xc3\xa7alera, estableixen los l\xc3\xadmits amb lo terme d'Arnes._NEWLINE_Lo pant\xc3\xa0 de la Pena, al riu del mateix nom, \xc3\xa9s a la divis\xc3\xb2ria entre Beseit i Vall-de-roures. T\xc3\xa9 una capacitat d'uns 20 milions de metres c\xc3\xbabics. La seua construcci\xc3\xb3, comen\xc3\xa7ada l'any 1919, fou enllestida el 1930. Durant les obres hi treballaren permanentment unes 180 persones dels pobles de la rodalia, la majoria de Beseit, Vall-de-roures i Pena-roja de Tastavins. Pel juliol de 1925 los obrers hi protagonitzaren la primera vaga industrial de la comarca i durant tres dies los treballs se deturaren. Lo pant\xc3\xa0 de la Pena rep una part de les aig\xc3\xbces de la conca del Matarranya les quals, desviades mitjan\xc3\xa7ant un assut bastit darrerament al Parrisal, hi s\xc3\xb3n acondu\xc3\xafdes per un canal subterrani de 3 km de longitud que travessa els Garrigons. des de Beseit s'accedeix al pant\xc3\xa0 per l'antic cam\xc3\xad de Pena-roja, ample i planer, que travessa la Solana de la Caixa. Una carretera local, que segueix lo curs del Matarranya, uneix Beseit amb Vall-de-roures. Una altra carretera local s'enfila entre el tossal de l'Algaret i l'alt de la Ma\xc3\xa7anera fins al rac\xc3\xb3 de Patorrat, mentre que una altra ressegueix lo curs del riu d'Ulldem\xc3\xb3._NEWLINE_Als rius del terme, especialment al Matarranya, s\xc3\xb3n abundants los peixos. Ja al segle XV gaudien de gran anomenada. Lo 13 de gener del 1420 la reina Maria de Castella, muller d'Alfons el Magn\xc3\xa0nim, demanava a les viles de Beseit i Vall-de-roures lo prove\xc3\xafment de truites per a nodrir la cort durant los dies d'abstin\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nLo relleu\n_START_PARAGRAPH_\nLes caracter\xc3\xadstiques del territori de Beseit, totalment muntany\xc3\xb3s, s\xc3\xb3n inadequades per al conreu, al qual se dediquen solament 621 ha. i el terme, amb un percentatge del 93,59 de terres incultes, esdev\xc3\xa9 el menys aprofitat de la comarca. Los conreus principals, al sec\xc3\xa0, s\xc3\xb3n les oliveres, los ametllers, la vinya i els cereals. Les terres de regadiu, situades principalment a les vores del Matarranya, prop de la vila, es dediquen a la producci\xc3\xb3 d'hortalisses, patates i fruita. Los sectors muntanyosos del terme s\xc3\xb3n coberts de pinedes i alzinar. Hi ha tamb\xc3\xa9 garrigars i pastures._NEWLINE_Al sector muntany\xc3\xb3s del terme de Beseit hi viu la cabra salvatge ib\xc3\xa8rica. La cacera d'est animal \xc3\xa9s regulada per un extens vedat. Los ve\xc3\xafns de Beseit pateixen, sobretot al principi de l'hivern, les corregudes de les cabres damunt los camps de conreus situats a la vora dels boscs; a la vegada, per\xc3\xb2, gaudeixen de merescuda fama de ca\xc3\xa7adors furtius.\n_START_SECTION_\nInd\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\nLa ind\xc3\xbastria paperera de Beseit, avui desapareguda completament, existia a la vila des del segle XIV. A la fi del XVIII quedava el record de l'exist\xc3\xa8ncia, en anys precedents, d'una farga, forns de vidre i tintoreries. Lo 1773, davant lo santuari de Santa Anna, fou bastida una f\xc3\xa0brica de paper blanc la qual l'any 1779 fou engrandida per fabricar-hi paper d'estrassa. Lo 1787 i el 1792 s'edificaren dues fabriques de paper, prop del Pon Nou, a l'aiguabarreig del Matarranya amb lo riu d'Ulldem\xc3\xb3. Lo 1790 es posa en servei una fabrica de paper fi damunt de la vila i el 1794 dos mercaders francesos, residents a Tortosa, s'associaren amb un ve\xc3\xad de Beseit i bastiren una f\xc3\xa0brica, aigua avall del Pont Nou, la qual abans de ser inaugurada sofr\xc3\xad una inundaci\xc3\xb3 a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'una riuada del Matarranya, que en aquell punt puj\xc3\xa0 33 pams per damunt del seu nivell normal._NEWLINE_A mitjan segle XIX hi havia nou f\xc3\xa0briques, set en producci\xc3\xb3 i dues de r\xc3\xb2negues. Sis fabricaven paper fi i una paper d'estrassa. Les ind\xc3\xbastries de Beseit passaven llavors, mals moments per la compet\xc3\xa8ncia que els feien les f\xc3\xa0briques de paper que havien ja adoptat lo procediment continu. Hi havia, tamb\xc3\xa9, a la vila, un mol\xc3\xad draper i dos molins de farina. Lo vi constitu\xc3\xafa un dels productes principals i era exportat vers Tarragona i Reus. Hi havia tamb\xc3\xa9 dues fassines d'aiguardent._NEWLINE_Durant lo primer quart del segle XX se fabricava a Beseit paper d'estrassa, paper de barba i, sobretot, cartolina per a fer jocs de cartes. Lo paper s'enviava a Barcelona i de la vila sortien r\xc3\xa8cules de fins a vuit mules. Lo 1936 hi havia vuit f\xc3\xa0briques en funcionament, de les quals disposaven cadascuna del seu propi saltant d'aigua i s'escalonaven al llarg de tres quil\xc3\xb2metres a la vora del Matarranya. Hi havia tamb\xc3\xa9 una central el\xc3\xa8ctrica de poca pot\xc3\xa8ncia. Al Parrissal s'explotaren, anys enrere, dues mines de carb\xc3\xb3. L'una, la Mina Vella, era a la dreta del riu i l'altra, situada a la riba contr\xc3\xa0ria, fou la darrera a tancar. Durant molts anys i va haver les restes del carregador i del transportador aeri que baixaven lo lignit. Prop del Mas de Formenta s'explot\xc3\xa0 fa anys la mina de la Vall de Red\xc3\xb3. Avui nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n en producci\xc3\xb3 els jaciments d'argiles refract\xc3\xa0ries, amb una extracci\xc3\xb3 anual de l'ordre de les 3 000 tones.\n_START_SECTION_\nCastell de Beseit\n_START_PARAGRAPH_\nVila d'origen \xc3\xa0rab aturonada i prou envoltada pel curs del riu Matarranya. Al comen\xc3\xa7ament del segle XIII es va construir un palau i es va emmurallar. Actualment, a la vora d'un penya-segat i al cim  del caseriu, subsisteix una gran casa de pedra anomenada el Palau, encara habitada, que podria ser l'esmentat palau del segle XIII. De les muralles queden les torres-porta de Sant Gregori, Sant Roc i Vilanova.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori de Beseit, compr\xc3\xa8s dins la donaci\xc3\xb3 que f\xc3\xa9u Ramon Berenguer IV a la vila d'Alcany\xc3\xads, l'any 1157, fou reconquerit el 1169 pels estols del comte de Barcelona amb l'ajut dels cavallers dels ordres militars._NEWLINE_El 24 de juliol de 1175, Alfons el Cast, fill de Ramon Berenguer IV, f\xc3\xa9u donaci\xc3\xb3 a l'arquebisbe de Saragossa i a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Salvador d'aquella ciutat, a perpetu\xc3\xaftat, dels termes de la Pena d'Asnarlagaia, els quals comprenien el territori de Beseit. L'arquebisbe i el cap\xc3\xadtol enfeudaren el territori al canonge Fortuny Robert, el qual al morir el deix\xc3\xa0, a parts iguales, a la seva filla i al seu nebot. El bisbe de Tortosa s'opos\xc3\xa0 a la cessi\xc3\xb3 feta per Alfons el Cast a la seu aragonesa i interpos\xc3\xa0 un llarg plet, que dur\xc3\xa0 fins a l'any 1210, sense reeixir-ne. El 1210 ja hi havia esgl\xc3\xa9sia a Beseit, la qual ala fi dels segle XIII era servida per un vicari. El 1280 pertanyia al bisbat de Saragossa. El 1324 l'esgl\xc3\xa9sia era sota l'advocaci\xc3\xb3 de Sant Bartomeu- En un document signat, el 8 d'octubre de 1308, Guillem d'Oteiza, senyor de Vall-de-roures, Mart\xc3\xad Peres d'Oteiza, senyor de Massali\xc3\xb3, el terme i la vila de Beseit hi figuren com a part integrant del territori de Vall-de-roures._NEWLINE_El 1312 fou autoritzada la construcci\xc3\xb3 d'una nova esgl\xc3\xa9sia a la vila en substituci\xc3\xb3 de la primitiva. Les obres, per`, no foren comen\xc3\xa7ades fins passats molts anys._NEWLINE_Brots de bandolerisme feren aparici\xc3\xb3 a la contrada al llarg del segle XVI i obligaren els pobles a crear una for\xc3\xa7a mancomunada per tal de defensar-se'n. Joan Roio, s\xc3\xadndic de Beseit, man\xc3\xa0 alguns anys aquesta mil\xc3\xadcia._NEWLINE_Al principi del segle XVIII a l'esclat de la Guerra de Successi\xc3\xb3 Espanyola, Beseit fou la vila capdavantera a abra\xc3\xa7ar la causa de l'arxiduc Carles. Els filipistes atacaren la vila, manats pel capit\xc3\xa0 Crostels, mentre que els austriacistes eren a les ordres de Josep Tello. El primer de juliol de 1708 les tropes borb\xc3\xb2niques entraren a la vila, on incendiaren nombroses cases, cremaren el Palau, edifici notable de la vila, i saquejaren l'ajuntament. Estev Gil i altres voluntaris de Vall-de-roures que havien acudit a Beseit, en socors dels defensors, foren executats aquell mateix dia per les forces assaltants._NEWLINE_Durant la Guerra del Franc\xc3\xa8s, el 20 de maig de 1809, les tropes angleses, amb l'ajuda de voluntaris de tota la contrada, derrotaren els francesos a Beseit i els obligaren a retirar-se fins a Alcany\xc3\xads. Refets de la desfeta, el 12 d'octubre els francesos assetjaren i prengueren Vall-de-roures i prepararen l'assalt a Beseit. El 14 d'octubre ocuparen amb la cavalleria el coll de les Forques mentre la infanteria avan\xc3\xa7ava vers la vila seguint les vores del Matarranya. Els de Beseit, ajudats per molts fugitius de Vall-de-roures, tancaren les portes de la murada i fins al 24 resistiren les escomeses dels assaltants. el poble fou incendiat i saquejat i es perderen l'arxiu municipal i els objectes del culte de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_Nombroses partides de bandolers feren aparici\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s per la contrada. La situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica de Beseit propiciava l'ocultaci\xc3\xb3 d'aquests escamots a les muntanyes que environen la vila. Bernat Borr\xc3\xa0s, cap d'un d'aquests escamots, es present\xc3\xa0 a la vila el 27 d'agost de 1810 i prengu\xc3\xa9 diners i queviures._NEWLINE_En esclatar la primera guerra carlina, malgrat les visites que f\xc3\xa9u a la poblaci\xc3\xb3 Enric Monta\xc3\xb1es, partidari de la revolta que havia proclamat el bar\xc3\xb3 d'Herbers, la vila es mostr\xc3\xa0 majorit\xc3\xa0riament liberal. El 30 de setembre del 1834 Beseit rebutj\xc3\xa0, amb una guarnici\xc3\xb3 de 70 homes, comandats pel capit\xc3\xa0 Josep Foz, el sotstinent Miquel Rodr\xc3\xadguez i el sergent Dom\xc3\xa8nec Tello, l'escomesa dels exercits carlins. M\xc3\xa9s tard, per\xc3\xb2, la vila fou conquerida per Cabrera, Carnicer i Qu\xc3\xadlez i esdevingu\xc3\xa9 un dels punts forts dels insurrectes. Amo de Beseit, Cabrera convert\xc3\xad la vila en el seu quarter general. Hi bast\xc3\xad un mol\xc3\xad d'oli i un de farina per a proveir les seves tropes, instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 la intend\xc3\xa8ncia militar i tamb\xc3\xa9 una impremta. constru\xc3\xad un fort\xc3\xad damunt la F\xc3\xa0brica Cremada, al pas del Parrissal, i un altre al coll de les Forques, damunt de la font de la Palla. Les restes d'aquestes fortificacions, conegudes amb el nom de forts de Cabrera, s\xc3\xb3n encara avui visibles. Una \xc3\xa9s formada per dues torres, molt malmeses, de planta rodona i part del mur de defensa. L'altra consta solament d'una murada circular, d'uns deu metres de di\xc3\xa0metre, amb les espitlleres corresponents per als canons i els fusells. El 1840 el general crist\xc3\xad Zurbano atac\xc3\xa0 la vila i la prengu\xc3\xa9 als carlins, els quals, en abandonar-la, cremaren les f\xc3\xa0briques i aterraren les fortificacions._NEWLINE_El 1915 es fund\xc3\xa0 a Beseit el Centre Obrer i poc despr\xc3\xa9s la Societat de Socors Mutus La Protecci\xc3\xb3 i una cooperativa de consum. El 1931 fou fundat el Centre d'Acci\xc3\xb3 Republicana. Cap al 1930 Crusafont i Cid afirmen <<Beseit se us presenta pobre, miserable, per\xc3\xb2 simp\xc3\xa0tic de conjunt: quatre carrers escalonats, enllosats sense miraments i unes quantes cases r\xc3\xbastegues>>, tota la vida, continuen, li ve del Matarranya; hi havia una pedrera abandonada per a la qual es constru\xc3\xad una via f\xc3\xa8rria per a les vagonetes.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 de Beseit era de 1.898 h. a mitjan segle XIX (1857), que representa nom\xc3\xa9s un guany relatiu al cens del 1787 (1.239 h). Lo 1877 n'assol\xc3\xad 2.069 i a l'acabament del segle, l'any 1900, en tenia 2.158. Al llarg del segle XX la poblaci\xc3\xb3 va anar disminuint a causa sobretot de l'emigraci\xc3\xb3. Lo 1930 en tenia 1.660, i el 1960 baix\xc3\xa0 a 1.178 h. i el 1965 en tenia 1.122. Lo 1970 havia baixat a 1.003 h., lo 1975 a 810 i el 1981 a 723.\n_START_SECTION_\nLa vila de Beseit\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila \xc3\xa9s situada a la riba del Matarranya, a 577 metres d'altitud, en un tur\xc3\xb3 que domina l'eixamplament de la vall del riu, a red\xc3\xb3s de la serra de les Escales._NEWLINE_El nucli principal, situat al marge dret, t\xc3\xa9 a la part superior les restes de la murada del primitiu recinte clos lo qual conserva encara el nom de Vilaclosa. Un segon recinte, de construcci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s tardana, segurament del segle XVI, \xc3\xa9s al voltant del primer. Lo clos de la vila tenia set portals d'acc\xc3\xa9s dels quals, avui, cinc resten dempeus. Lo Portal de Vilanova \xc3\xa9s lo que d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s a la vila des de la carretera. La construcci\xc3\xb3, amb pedra carreuada, \xc3\xa9s en arc de mig punt i a la banda de fora vila, al damunt, figura un escut de la vila. Lo Portal del Coll, dit tamb\xc3\xa9 el Portalet, \xc3\xa9s un arc de dovelles de mig punt. Hi figura la data de 1588. Lo portal de Sant Roc, arredossat al mur posterior de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial, t\xc3\xa9 al damunt, dins l'antic clos, la capella dedicada a este sant, al qual la vila f\xc3\xa9u un vot i dedic\xc3\xa0 una festa amb motiu d'una epid\xc3\xa8mia de pesta que assol\xc3\xa0 la vila el segle XII. Lo portal del Carrer Pla \xc3\xa9s format per un arc escarser. Lo portal de Sant Gregori, el m\xc3\xa9s antic de la vila segons la tradici\xc3\xb3 popular, \xc3\xa9s al costat de la capella d'este sant, la qual \xc3\xa9s situada en una balconada al damunt del carrer. Uns amplis portellons tanquen la capella i nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n oberts en festes assenyalades. Lo portal, tot de carreus, \xc3\xa9s un arc ogival rebaixat. Un escut representant una lluna minvant \xc3\xa9s atribu\xc3\xaft al comanador del Temple Pere Llop de Luna._NEWLINE_La majoria dels carrers s\xc3\xb3n estrets i pendents, de tra\xc3\xa7at irregular, per\xc3\xb2 ben pavimentats. Les cases tenen vistosos r\xc3\xa0fecs que les protegeixen de les nevades. Hi ha molts edificis de pedra carreuada corresponents als segles XVII i XVIII. Una resclosa, situada al riu, damunt la vila, desvia les aig\xc3\xbces vers un canal que les acondueix fins lo poble i alimenta els rentadors i els regadius extramurs._NEWLINE_La casa de la vila, situada a la pla\xc3\xa7a, t\xc3\xa9 els baixos de llotja, constru\xc3\xafda amb arcs ogivals, i al primer pis les depend\xc3\xa8ncies municipals. A la fa\xc3\xa7ana del carrer de Vilaclosa hi ha les restes d'un antic portal del primitiu nucli urb\xc3\xa0. En una finestra figura la data del 1595._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia parroquial, dedicada a Sant Bartomeu, \xc3\xa9s al bell mig de la vila. La construcci\xc3\xb3 de l'actual temple fou enllestida l'any 1680. Al mateix lloc hi havia abans l'antic temple rom\xc3\xa0nic, dedicat tamb\xc3\xa9 a Sant Bartomeu, i algunes cases que foren aterrades per bastir-lo i fer la pla\xc3\xa7a que hi ha davant. \xc3\x89s de planta de creu llatina, amb cimbori al creuer, i campanar de planta vuitavada. La fa\xc3\xa7ana, d'estil barroc fou constru\xc3\xafda l'any 1782. Durant la guerra civil de 1936-39 foren cremats tots los retaules que hi havia._NEWLINE_Al marge esquerre del riu hi ha la barriada de la capella de Santa Anna, limitada pels barrancs de les Voltes i dels Olivars. La capella d'una sola nau amb atri, fou bastida l'any 1621. Un pont d'arc de mig punt, bastit damunt lo Matarranya, posa en comunicaci\xc3\xb3 els dos nuclis de la vila._NEWLINE_A l'extrem superior del nucli urb\xc3\xa0, al costat de la carretera que duu al Parrissal hi ha un calvari clos, destru\xc3\xaft durant la guerra i refet l'any 1940._NEWLINE_Als pendents de ponent de la mola de Sant Miquel, situada a la dreta del Matarranya, damunt la vila, hi ha arredossada a la Masia de Sant Miquel, una capella de Sant Miquel._NEWLINE_Hom parla de l'exist\xc3\xa8ncia d'una vila romana a l'indret on avui \xc3\xa9s lo santuari de Santa Anna. Algunes restes de civilitzaci\xc3\xb3 primitiva han estat trobades a diferents indrets del terme; manquen, per\xc3\xb2, estudis seriosos que permetin d'autentificar-les i datar-les._NEWLINE_A 4 km de la vila, prop del Parrissal, a la riba esquerra del Matarranya, hi ha un paret de roca calc\xc3\xa0ria on hi ha unes pintures d'inter\xc3\xa8s. De manera esquem\xc3\xa0tica representen homes i cavalls. Cinc figures representen homes dalt lo cavall, a vegades drets damunt de l'animal, i hi ha dos cavalls a\xc3\xafllats. S\xc3\xb3n pintats amb detall alguns trets anat\xc3\xb2mics: orelles, fal\xc2\xb7lus i d'altres. Alguns autors les daten a l'edat de bronze.\n_START_SECTION_\nFestes\n_START_PARAGRAPH_\nLa Festa Major de la vila de Beseit se celebra per sant Bartomeu ap\xc3\xb2stol (24 d'agost) i sant Eutropi (del 23 al 26 d'agost). Per sant Antoni Abat, 17 de gener, es fa la tradicional foguera a la pla\xc3\xa7a. Abans se representava el ball parlat de Sant Antoni, obra en vers, en la qual los personatges parlaven en castell\xc3\xa0 excepte el que representava l'home r\xc3\xbastec que s'expressava en catal\xc3\xa0. Per la mateixa diada es cantaven los dits o la lloa, en catal\xc3\xa0, de contingut sat\xc3\xadric."