b'\n_START_ARTICLE_\nEstany de Banyoles\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 de l\'estany i la conca lacustre\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estany de Banyoles est\xc3\xa0 situat al costat de la falla de l\'Empord\xc3\xa0, que separa un bloc de material impermeable, ara elevat a l\'est de l\'actual empla\xc3\xa7ament de l\'estany, d\'un bloc format per materials calcaris, permeable, que forma el terreny propi on s\'ubica el llac. _NEWLINE_El trencament provocat per la falla hauria elevat una secci\xc3\xb3 del terra, deixant al descobert, i formant una barrera al mateix nivell que la part no elevada, el material impermeable. _NEWLINE_L\'origen del llac es deu a les filtracions del riu Fluvi\xc3\xa0, m\xc3\xa9s al nord, a trav\xc3\xa9s d\'un conjunt d\'estrats carstificats, sedimentats just a sobre de la capa impermeable. Al llarg del temps la carstificaci\xc3\xb3 (dissoluci\xc3\xb3) del material calcari, ha creat una xarxa de drenatge que fa circular les aig\xc3\xbces d\'infiltraci\xc3\xb3 cap al sud, fins que troben la falla, entrant en contacte amb el material impermeable, que actua de barrera. No podent continuar la circulaci\xc3\xb3 horitzontal, aquesta prossegueix el cam\xc3\xad verticalment, obrint-se un cam\xc3\xad a trav\xc3\xa9s dels estrats permeables (calcari, guixos) fins a aflorar a la superf\xc3\xadcie formant un llac en forma de "8", resultat de la uni\xc3\xb3 de dos embuts (o dolines d\'enfonsament)._NEWLINE_El primer Estany de Banyoles tenia una extensi\xc3\xb3 molt superior a l\'actual, inundant tota la seva zona de ponent entre sis i vuit metres per sobre del nivell actual.\n_START_SECTION_\nL\'origen de les aig\xc3\xbces\n_START_PARAGRAPH_\nMolts autors creien que l\'origen de les aig\xc3\xbces de l\'Estany estava relacionat amb p\xc3\xa8rdues dels rius Ter i Fluvi\xc3\xa0. Els estudis de la segona meitat del segle XX, per\xc3\xb2, demostraren que l\'Estany \xc3\xa9s alimentat de manera subterr\xc3\xa0nia pels aq\xc3\xbc\xc3\xadfers provinents del nord i l\'oest, a la zona de l\'Alta Garrotxa.\n_START_SECTION_\nSortida d\'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nLa sortida de l\'aigua de l\'Estany s\'efectua, principalment, a trav\xc3\xa9s dels seus recs emissaris, els quals aboquen al riu Terri. D\'altra banda, per facilitar la sortida d\'aigua en moments de molta pluja, l\'Ajuntament va construir, a principis dels \'90, dos col\xc2\xb7lectors que permeten controlar millor el nivell de les aig\xc3\xbces.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha moltes aus que viuen a la zona de l\'estany de Banyoles, especialment \xc3\xa0necs. Cal destacar el xarrasclet, xatrac menut, l\'\xc3\x80nec collverd i el cabuss\xc3\xb3 emplomallat._NEWLINE_Hi ha tamb\xc3\xa9 amfibis que viuen a la vora del llac, com la granota pintada, el t\xc3\xb2til, la reineta, i el trit\xc3\xb3 verd. Entre els r\xc3\xa8ptils cal esmentar la tortuga d\'estany, la serp d\'aigua i la serp de Montpeller._NEWLINE_Entre els peixos del llac hi ha peixos aut\xc3\xb2ctons, com la bavosa de riu, la bagra(Leuciscus cephalus), el barb (Barbus meridionalis), el jonqueter i l\'anguila (Anguilla anguilla), aix\xc3\xad com aquells que pertanyen a la fauna ex\xc3\xb2tica i que s\'han adaptat al llac, com la carpa, el gard\xc3\xad, el peix sol, el black bass i la gamb\xc3\xbasia._NEWLINE_Hi ha altres esp\xc3\xa8cies de peixos que hom sap que foren introdu\xc3\xafdes al llac de Banyoles en el s. XIX i el s. XX, com el luci(Esox lucius), el carp\xc3\xad i el peix gat negre, per\xc3\xb2 que no s\'han pogut detectar en els darrers anys.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la quantitat d\'aigua present al s\xc3\xb2l, les diferents plantes aqu\xc3\xa0tiques se situen esglaonadament cobrint el l\xc3\xadmit de l\'estany, fet que d\xc3\xb3na lloc a una t\xc3\xadpica distribuci\xc3\xb3. Aix\xc3\xad, al per\xc3\xadmetre de l\'estany, estanyols i rieres es formen unes franges conc\xc3\xa8ntriques com a cinyell vegetal. Es defineix, doncs, una zona de canvi entre el medi aqu\xc3\xa0tic i el medi terrestre on el gradient h\xc3\xaddric \xc3\xa9s el principal factor que determina la situaci\xc3\xb3 de cada una de les esp\xc3\xa8cies de plantes aqu\xc3\xa0tiques._NEWLINE_Segons el gradient h\xc3\xaddric, trobem tres grups de plantes:_NEWLINE_Els hidr\xc3\xb2fits: S\xc3\xb3n les plantes totalment submergides o que tenen, com a m\xc3\xa0xim, alguns \xc3\xb2rgans flotants._NEWLINE_Els hel\xc3\xb2fits: S\xc3\xb3n plantes parcialment submergides, que arrelen sota l\'aigua, per\xc3\xb2 que tenen parts a\xc3\xa8ries erectes amb fulles i flors._NEWLINE_Els higr\xc3\xb2fits: S\xc3\xb3n plantes que viuen a la riba, ja fora de l\'aigua per\xc3\xb2 que requereixen una humitat considerable en el s\xc3\xb2l per poder-se desenvolupar._NEWLINE_Les ribes de l\'estany presenten una zonaci\xc3\xb3 t\xc3\xadpica: els herbassars subaqu\xc3\xa0tics de macr\xc3\xb2fits (h\xc3\xa0bitat d\'inter\xc3\xa8s comunitari,_NEWLINE_codi 3150) i la vegetaci\xc3\xb3 bent\xc3\xb2nica amb carof\xc3\xadcies (h\xc3\xa0bitat d\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s comunitari, codi 3140); la vegetaci\xc3\xb3 helof\xc3\xadtica dels_NEWLINE_canyissars (Phragmition australis) a les terres inundades de les vores de l\'estany i les comunitats herb\xc3\xa0cies de grans_NEWLINE_ciper\xc3\xa0cies (h\xc3\xa0bitat d\'inter\xc3\xa8s comunitari prioritari, codi 7210); prats i jonqueres de s\xc3\xb2ls humits per\xc3\xb2 emergits (h\xc3\xa0bitat d\'inter\xc3\xa8s comunitari, codi 6410). Destaquen els prats de s\xc3\xb2ls humits calcaris (h\xc3\xa0bitat d\'inter\xc3\xa8s comunitari, codi 6420), que_NEWLINE_ocupen grans extensions. En conjunt la zona constitueix un extraordinari refugi d\xe2\x80\x99esp\xc3\xa8cies higr\xc3\xb2files, algunes d\'elles molt_NEWLINE_rares a Catalunya. Cal destacar l\'inter\xc3\xa8s que t\xc3\xa9 el cinyell de vegetaci\xc3\xb3 helof\xc3\xadtica per a l\'ornitofauna nidificant i hivernal._NEWLINE_Dir, per \xc3\xbaltim, que en aquest espai del PEIN es troba estrictament protegida pel Decret 328/1992, d\'aprovaci\xc3\xb3 del PEIN,_NEWLINE_la falguera Thelypteris palustris, que creix en llocs molt humits i ombrejats. Pel que fa a la vegetaci\xc3\xb3 arb\xc3\xb2ria es troben boscos de ribera amb vernedes (h\xc3\xa0bitat d\'inter\xc3\xa8s comunitari, codi 91E0), alberedes i salzedes (h\xc3\xa0bitat d\'inter\xc3\xa8s_NEWLINE_comunitari, codi 92A0).\n_START_SECTION_\nProtecci\xc3\xb3 de la zona\n_START_PARAGRAPH_\nS\'ha executat un programa LIFE (2003-2007) de recuperaci\xc3\xb3 de diverses zones humides, anomenat "Restauraci\xc3\xb3 dels ambients aqu\xc3\xa0tics de Porqueres i de Banyoles". Els espais recuperats s\xc3\xb3n les Llacunes dels Amaradors, d\'en Margarit, de l\'Aulina, de l\'Artiga i de la Deu de Can Morgat. En aquests nous espais s\'ha detectat corriol petit, reineta, gripau corredor, granoteta de puntets i granota comuna._NEWLINE_L\'espai de l\'estany de Banyoles forma part de l\'espai del PEIN i de la Xarxa Natura 2000 ES5120008 "Estany de_NEWLINE_Banyoles".'