b'\n_START_ARTICLE_\nGuerra de Torstenson\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc3\xa8cia havia aconseguit nombroses vict\xc3\xb2ries en el marc de la guerra dels Trenta Anys, i havia ven\xc3\xa7ut els ex\xc3\xa8rcits danesos a Alemanya, sota el regnat de Gustau II Adolf i, despr\xc3\xa9s de la seva mort, sota les ordres del comte Axel Oxenstierna, Gran Canceller de Su\xc3\xa8cia. Al mateix temps, Su\xc3\xa8cia continuava sent amena\xc3\xa7ada per Dinamarca i Noruega, que envoltaven completament Su\xc3\xa8cia al sud (Blekinge, Esc\xc3\xa0nia, i Halland), a l\'oest (Bohusl\xc3\xa4n) i cap al nord-oest (J\xc3\xa4mtland). Els Drets del Sund danesos eren igualment una font constant de tensi\xc3\xb3 i un factor que va contribuir al desencadenament de les hostilitats._NEWLINE_A la primavera 1643, el Consell privat determina que les forces militars sueques preveien possible que hi hagu\xc3\xa9s guanys territorials en detriment de Dinamarca. El comte concep un pla ofensiu i condueix un atac sorpresa sobre diversos fronts contra Dinamarca el maig.\n_START_SECTION_\nComen\xc3\xa7ament de les hostilitats\n_START_PARAGRAPH_\nEl mariscal suec Lennart Torstensson rep l\'ordre de marxar amb els seus ex\xc3\xa8rcits sobre Dinamarca. Les seves forces surten de  Mor\xc3\xa0via i entren sobre el territori dan\xc3\xa8s a Holstein el 12 de desembre i al final del mes de gener de 1644) la pen\xc3\xadnsula de Jutl\xc3\xa0ndia havia caigut a les seves mans. El febrer de 1644, el general suec Gustaf Horn ocupa un gran parts de les prov\xc3\xadncies - llavors sota sobirania danesa - de Halland i d\'Esc\xc3\xa0nia, a excepci\xc3\xb3 de la fortalesa danesa de la ciutat de Malm\xc3\xb8, amb un ex\xc3\xa8rcit d\'11.000 homes.\n_START_SECTION_\nDinamarca\n_START_PARAGRAPH_\nAquest atac va agafar desprevinguda i mal preparada Dinamarca, per\xc3\xb2 el rei Cristi\xc3\xa0 IV va conservar el seu estat d\'\xc3\xa0nim. Va posar la seva confian\xc3\xa7a en la flota per protegir les illes del territori, una flota que tot just havia guanyat la batalla de Colberger Heide l\'1 de juliol de 1644, per\xc3\xb2 que havia patit una derrota decisiva en la Batalla de Fehmarn el 13 octubre de 1644, contra d\'una flota holandesa i sueca._NEWLINE_Es va comptar tamb\xc3\xa9 amb les forces de Noruega per alleujar les pressions sobre les prov\xc3\xadncies daneses a Esc\xc3\xa0nia atacant Su\xc3\xa8cia al llarg de la frontera noruega-sueca.\n_START_SECTION_\nNoruega\n_START_PARAGRAPH_\nNoruega, que llavors estava governada pel gendre de Cristi\xc3\xa0, el Governador General Anibal Sehested, va ser un participant reticent. El poble de Noruega es va oposar a un atac a Su\xc3\xa8cia, perqu\xc3\xa8 sospitava correctament que un atac a Su\xc3\xa8cia nom\xc3\xa9s deixaria oberta la porta per al contraatac. La seva oposici\xc3\xb3 a la direcci\xc3\xb3 de Statholder Sehested va cr\xc3\xa9ixer amargament, i la guerra va ser satiritzada com la "guerra contra Anibal." \xc3\x89s comprensible que els danesos es preocupessin poc pel sentiment del poble de Noruega quan la mateixa Dinamarca es veia seriosament amena\xc3\xa7ada. Per tant Jacob Ulfeld va iniciar un atac a Su\xc3\xa8cia des de la noruega Jemtland. Va haver de retrocedir fora de Su\xc3\xa8cia i les tropes sueques van ocupar temporalment Jemtland, i tamb\xc3\xa9 van avan\xc3\xa7ar a la noruega \xc3\x98sterdal abans de ser rebutjades._NEWLINE_Sehested havia fet preparatius per avan\xc3\xa7ar amb el seu propi ex\xc3\xa8rcit i un ex\xc3\xa8rcit semblant sota les ordres de Henrik Bjelke cap a la regi\xc3\xb3 sueca de V\xc3\xa4rmland, per\xc3\xb2 va rebre ordres d\'ajudar el rei en l\'atac dan\xc3\xa8s a G\xc3\xb6teborg. A l\'arribada de Sehested el rei es va unir a la seva flota i es bat\xc3\xa9 heroicament, tot i els ferits, i imped\xc3\xad que l\'ex\xc3\xa8rcit del Torstensson es pogu\xc3\xa9s despla\xc3\xa7ar a les illes daneses._NEWLINE_Al front noruec, Sehested va atacar la recentment fundada ciutat sueca de V\xc3\xa4nersborg i la va destruir. Tamb\xc3\xa9 va enviar tropes noruegues sota el comandament de George von Reichwein a la frontera amb Vinger i Eidskog, aix\xc3\xad com les tropes sota Henrik Bjelke a la regi\xc3\xb3 sueca de Dalsland.\n_START_SECTION_\nDesenlla\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nLes forces daneses de Christian estaven tan esgotades que es va veure obligat a acceptar la mediaci\xc3\xb3 de Fran\xc3\xa7a i les Prov\xc3\xadncies Unides per demanar la pau, i signar la Pau de Br\xc3\xb6msebro el 13 d\'agost de 1645, un desastre humiliant per al regne de Dinamarca-Noruega. Els suecs havien aconseguit molt amb seu atac sorpresa a Dinamarca. Estaven exempts dels Drets del Sund, el peatge per passar per territori dan\xc3\xa8s en el Mar B\xc3\xa0ltic. Dinamarca-Noruega va cedir a Su\xc3\xa8cia les prov\xc3\xadncies noruegues de Jemtland, Hejedalen i Idre i Serna i les estrat\xc3\xa8giques illes daneses de Gotland al centre del Mar B\xc3\xa0ltic i \xc3\x98sel al Mar B\xc3\xa0ltic. A m\xc3\xa9s, Su\xc3\xa8cia va ocupar la prov\xc3\xadncia danesa de Halland, aix\xc3\xad com altres territoris durant 30 anys com a garantia d\'aquestes disposicions. A la pau tamb\xc3\xa9 s\'inclo\xc3\xafa l\'hereu al tron dan\xc3\xa8s, Frederic II, administrador dioces\xc3\xa0 del Pr\xc3\xadncep-Arquebisbat de Verden (1634 -1645) i de l\'Arquebisbat de Bremen (1635-1645), que va haver de renunciar, amb els dos pr\xc3\xadnceps-bisbats ocupats pels suecs. D\'acord amb la Pau de Westf\xc3\xa0lia tots dos pr\xc3\xadnceps-bisbes pr\xc3\xadncep es van convertir en un feu del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic per a la corona sueca el 1648.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies a llarg termini\n_START_PARAGRAPH_\nLa derrota de Dinamarca inverteix l\'equilibri hist\xc3\xb2ric de poder al B\xc3\xa0ltic. Su\xc3\xa8cia ja pr\xc3\xa0cticament controlava el B\xc3\xa0ltic, tenia acc\xc3\xa9s lliure a la Mar del Nord i ja no estava envoltada per Dinamarca-Noruega._NEWLINE_Igual d\'important, el reeixit atac sorpresa l\'\xc3\xa8xit assegurava que Dinamarca-Noruega ara buscava una oportunitat per recuperar les seves p\xc3\xa8rdues, mentre que Su\xc3\xa8cia buscava oportunitats per expandir encara m\xc3\xa9s, la qual coa pos\xc3\xa0 les bases per a la continuaci\xc3\xb3 del conflicte al B\xc3\xa0ltic durant el segle seg\xc3\xbcent.'