b'\n_START_ARTICLE_\nLa Encina (Villena)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls assentaments m\xc3\xa9s antics coneguts corresponen a un jaciment arqueol\xc3\xb2gic de l\'Edat del Bronze situat en la Ferrada del Roc\xc3\xadn i a un posterior assentament iber en El Rodriguillo._NEWLINE_A m\xc3\xa9s es presumix per diversos historiadors que durant l\'\xc3\xa8poca romana es trobava en esta zona la vila d\'Ad Aras que apareix en els Vasos Apol\xc2\xb7linars, encara que fins a la data no s\'han obtingut resultats arqueol\xc3\xb2gics que ho confirmen._NEWLINE_Posteriorment, durant l\'edat mitjana va passar a ser un ric territori de cultiu de cereals i pasturatge, disputat entre Ontinyent i Cabdet d\'una banda (ambdues ciutats del Regne de Val\xc3\xa8ncia) i Villena per l\'altra (Corona de Castella). Donant com a resultat un dels litigis m\xc3\xa9s llargs de la hist\xc3\xb2ria d\'Espanya (Conflicte dels Alforins)._NEWLINE_A final del segle XVIII i al principi del XIX es creen una s\xc3\xa8rie de camins a fi de millorar la comunicaci\xc3\xb3 de Madrid amb les ciutats mediterr\xc3\xa0nies, construint-se a La Encina el cam\xc3\xad de la Reina, en direcci\xc3\xb3 a la Font de la Figuera i a Val\xc3\xa8ncia, i el Cam\xc3\xad Real, amb destinaci\xc3\xb3 a Villena i a Alacant. Prop de l\'encreuament d\'ambd\xc3\xb3s camins existia una venda denominada Venda de La Encina (constru\xc3\xafda cap a 1840), que posteriorment donaria nom a la pedania, i que junt amb les cases de labor existents en les proximitats serien l\'origen del poblat que es va anar desenvolupant amb l\'arribada del ferrocarril._NEWLINE_El 1852 comen\xc3\xa7a l\'activitat ferrovi\xc3\xa0ria a La Encina en concedir-se la construcci\xc3\xb3 del ferrocarril Almansa - Alacant, que uniria definitivament Alacant amb Madrid per tren. Sis anys despr\xc3\xa9s s\'inaugura oficialment la l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria Madrid - Alacant, explotada per MZA i promoguda pel marqu\xc3\xa9s de Salamanca, el senyor Jos\xc3\xa9 de Salamanca, i el marqu\xc3\xa9s de Rioflorido, el senyor Jos\xc3\xa9 Viudes. I tan sols un any m\xc3\xa9s tard (1859) es posa en funcionament la l\xc3\xadnia que connectaria Almansa amb Val\xc3\xa8ncia i Tarragona (A.V.T.), passant per La Encina, pertanyent al Marqu\xc3\xa9s de Campo, el senyor Jos\xc3\xa9 Campo. Si b\xc3\xa9 no ser\xc3\xa0 fins a 1863 quan s\'inaugura l\'estaci\xc3\xb3 de La Encina que serviria per a fer transbords entre les dues l\xc3\xadnies, comen\xc3\xa7ant a consolidar-se com un dels nusos ferroviaris m\xc3\xa9s importants del pa\xc3\xads._NEWLINE_El 1932, intenta, junt amb La Zafra, segregar-se de Villena per a establir-se en municipi independent, presentant per a aix\xc3\xb2, davant del consistori villener, un escrit acompanyat de les signatures dels ve\xc3\xafns. No obstant aix\xc3\xb2, aquesta iniciativa fou rebutjada al\xc2\xb7legant que si s\'aprovara la dita petici\xc3\xb3, la solv\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica de l\'Ajuntament de Villena es veuria minvada, en tractar-se de les partides m\xc3\xa9s riques del terme municipal._NEWLINE_Malgrat aquesta frenada i la falta d\'inversions municipals, La Encina va continuar creixent, afavorida per la intensa activitat ferrovi\xc3\xa0ria, fins a sobrepassar els 1.200 habitants en la d\xc3\xa8cada dels 1960. No obstant aix\xc3\xb2, a partir dels anys 70, la incorporaci\xc3\xb3 de nova tecnologia com la substituci\xc3\xb3 de les locomotores de vapor per les m\xc3\xa0quines di\xc3\xa8sel, aix\xc3\xad com la posterior construcci\xc3\xb3 del desviament que feia innecessaris els transbordaments, propicia un continu i progressiu declivi econ\xc3\xb2mic que es va traduir en un descens de la poblaci\xc3\xb3 fins a l\'actualitat en qu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 155 habitants (INE 2008).\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima de La Encina \xc3\xa9s un clima mediterrani clarament continentalizat, amb estius calorosos i secs, encara que amb possibilitat d\'intenses tempestes de poca duraci\xc3\xb3 i acompanyades de fort aparell el\xc3\xa8ctric; i amb inverns freds, amb tend\xc3\xa8ncia a tindre alguna forta nevada espor\xc3\xa0dica a causa de la seua altitud. Les majors precipitacions s\'arrepleguen a la tardor i primavera, encara que la pluviometria anual \xc3\xa9s de nom\xc3\xa9s uns 380 mm. Els vents predominants s\xc3\xb3n de ponent. La temperatura mitjana anual \xc3\xa9s d\'aproxim\xc3\xa1damente 13\xc2\xa0\xc2\xb0C, encara que l\'amplitud t\xc3\xa8rmica pot arribar a superar els 20\xc2\xa0\xc2\xb0C. De fet, les temperatures m\xc3\xa0ximes di\xc3\xa0ries poden superar els 40\xc2\xa0\xc2\xb0C al juliol i agost, mentres que les m\xc3\xadnimes poden baixar dels -10\xc2\xa0\xc2\xb0C a l\'hivern.\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nLa flora i la fauna de La Encina \xc3\xa9s la caracter\xc3\xadstica del Sistema Preb\xc3\xa8tic Extern. La vegetaci\xc3\xb3 arb\xc3\xb2ria \xc3\xa9s escassa, destacant el pi blanc._NEWLINE_Quant a la fauna que habita en la zona abunda el conill i la llebre, el rabosot, el porc senglar, l\'escur\xc3\xa7\xc3\xb3, rates penades, sargantanes, dragons, perdius, eri\xc3\xa7ons i nombrosos insectes (lib\xc3\xa8l\xc2\xb7lules, mantis, abelles, ...) i ar\xc3\xa0cnids (aranyes, escorpins,...)\n_START_SECTION_\nPatrimoni\n_START_PARAGRAPH_\nLa Encina \xc3\xa9s un aut\xc3\xa8ntic santuari ferroviari en qu\xc3\xa8 destaquen, a m\xc3\xa9s dels habitatges constru\xc3\xafdes per a albergar els ferroviaris (com el pavell\xc3\xb3 del Nord, el carrer Albereda o les Casas Noves), les construccions seg\xc3\xbcents:_NEWLINE_Estaci\xc3\xb3 del ferrocarril. Constru\xc3\xafda en 1878, despr\xc3\xa9s d\'haver sigut cremada, en dos ocasions per les tropes carlines, la primera que datava de 1863._NEWLINE_Dep\xc3\xb2sit d\'aigua._NEWLINE_Placa per a girar locomotores._NEWLINE_Parr\xc3\xb2quia de Sant Joan Baptista. Bene\xc3\xafda en 1913._NEWLINE_Passeig de l\'Av. Constituci\xc3\xb3: amb nombrosos senyals i mobiliari ferroviari, a m\xc3\xa9s de l\'escultura de metall "La Encina a sus ferroviarios", realitzada en record de la principal activitat del poblat durant d\xc3\xa8cades.\n_START_SECTION_\nFestes\n_START_PARAGRAPH_\nFestes de Sant Joan Baptista. Es v\xc3\xa9nen celebrant des de 1914 durant el divendres, dissabte i diumenge posteriors al 24 de juny. Entre els actes m\xc3\xa9s destacats s\'inclouen el tradicional concert de la Molt Llorejada Banda Municipal de Villena, la desfilada de disfresses, l\'ofrena, la process\xc3\xb3, les mascletaes, el castell de focs artificials i la crema de la falla. _NEWLINE_Festa del ve\xc3\xad. Se celebra a principis d\'agost, cuinant-se una paella gegant per a tots els ve\xc3\xafns del poble._NEWLINE_Nadal i Reis. Destaca l\'arribada dels Reis Mags el dia 5 de gener a la nit, que despr\xc3\xa9s de passar pel poblat entreguen als xiquets els seus regals en una acte realitzat en el cine de la pedania.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nEntre la gastronomia t\xc3\xadpica de La Encina destaca sobretot la rebosteria. Aix\xc3\xad, podem trobar gustosos menjars elaborats de manera artesanal, i en forn de llenya, com els rotllos de vi, d\'an\xc3\xads, magdalenes, mantegades terrosos, mantegades manxecs, pastissos de moniato,... sense oblidar les famoses mones de La Encina.'