b"\n_START_ARTICLE_\nAdolfo Aristarain\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la seva inf\xc3\xa0ncia ha estat lector vora\xc3\xa7 i cin\xc3\xa8fil empedre\xc3\xaft. Va estudiar angl\xc3\xa8s fins a convertir aquest idioma en la seva segona llengua. Respecte al cinema i la literatura, va decidir ser autodidacta. Va intentar ser contista en la seva adolesc\xc3\xa8ncia i va fer un programa en Radio Nacional, en el qual llegia traduccions pr\xc3\xb2pies de Dylan Thomas._NEWLINE_Va tenir alguns acostaments al cinema com a muntador i sonista en Rio de Janeiro, i com a ajudant de producci\xc3\xb3 a Buenos Aires. Finalment, al comen\xc3\xa7ament dels anys setanta va comen\xc3\xa7ar a treballar com a ajudant de direcci\xc3\xb3 de manera sistem\xc3\xa0tica i professional. L'any 1967 es va radicar en Madrid i va tornar a Buenos Aires en 1974. Va continuar aprenent l'ofici del cinema treballant com a ajudant fins que, despr\xc3\xa9s de trenta llargmetratges assistint a directors com Mario Camus, Vicente Aranda, Sergio Leone, Lewis Gilbert, Gordon Flemyng, Peter Collinson, Daniel Tinayre i Sergio Ren\xc3\xa1n, va escriure un gui\xc3\xb3 i va aconseguir realitzar la seva primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula en 1978._NEWLINE_Va desenvolupar la seva tasca com a director, productor i guionista de cinema entre l'Argentina i Espanya, i espor\xc3\xa0dicament als Estats Units. \xc3\x89s membre de l'Acad\xc3\xa8mia Espanyola i va ser vicepresident de Directores Argentinos Cinematogr\xc3\xa1ficos (DAC) durant els dos anys en qu\xc3\xa8 des d'aquesta entitat es va promoure l'actual Llei de Cinema. L'any 2003 li va ser atorgada la nacionalitat espanyola per Reial decret, en m\xc3\xa8rit a la seva aportaci\xc3\xb3 a la cultura iberoamericana._NEWLINE_Al llarg de la seva filmografia s'observa una certa repetici\xc3\xb3 en els elencs, apareixent en m\xc3\xa9s d'una ocasi\xc3\xb3 actors com Juan Diego Botto, Cecilia Roth, Jos\xc3\xa9 Sacrist\xc3\xa1n i, el m\xc3\xa9s destacat, Federico Luppi,  al qual sovint s'ha considerat com l'actor fetitxe de Aristarain, malgrat que aquest sempre ho ha negat. En la d\xc3\xa8cada del '80 Aristarain va declarar que els seus mestres eren John Ford, Howard Hawks, Raoul Walsh, Nicholas Ray i John Huston._NEWLINE_En diverses entrevistes Aristarain ha parlat de les seves tres \xc3\xbaltimes obres, Mart\xc3\xadn (Hache), Lugares comunes (basat en la novel\xc2\xb7la de seu cos\xc3\xad Lorenzo F. Aristarain) i Roma, com a tres parts d'un mateix conjunt de pors."