b"\n_START_ARTICLE_\nComtat de Flandes\n_START_SECTION_\nUns comtes\n_START_PARAGRAPH_\nEl rei de Fran\xc3\xa7a va donar Flandes Reial al primer comte Baldu\xc3\xad I de Flandes anomenat \xc2\xabamb el bra\xc3\xa7 de ferro\xc2\xbb des de l'any 862. Volia crear aix\xc3\xad un para-xocs entre el seu regne i els invasors del Nord o els V\xc3\xadkings. El comtat va con\xc3\xa8ixer un primer auge al segle\xc2\xa0XII sota el comte Felip d'Als\xc3\xa0cia quan la ind\xc3\xbastria de la llana floria. Molts mercats coberts (lakenhalle) i torres de vila (belforts) es varen construir en aquesta \xc3\xa8poca._NEWLINE_L'any 1278 amb l'adveniment del comte Guiu de Dampierre el comtat pass\xc3\xa0 a la casa de Dampierre. Despr\xc3\xa9s del casament de Margareta de Male amb Felip II de Borgonya, dit Felip l'Atrevit el 1369, pass\xc3\xa0 sota la dominaci\xc3\xb3 de la casa de Valois, mestres del Ducat de Borgonya._NEWLINE_Quan Maria de Borgonya mor\xc3\xad el 1482 el comtat pass\xc3\xa0 a son esp\xc3\xb2s Maximili\xc3\xa0 d'\xc3\x80ustria de la fam\xc3\xadlia dels Habsburg. Son fill, Felip I de Castella, anomenat tamb\xc3\xa9 Felip el Bell va esdevenir comte, i el comtat feia part de les Disset Prov\xc3\xadncies reunit amb el ducat de Borgonya. D'aquest temps data la denominaci\xc3\xb3 \xc2\xabpa\xc3\xafsos baixos\xc2\xbb (encara no era un nom d'un estat) en contrast amb els \xc2\xabpa\xc3\xafsos alts\xc2\xbb de Borgonya. Les Disset Prov\xc3\xadncies van esdevenir una uni\xc3\xb3 personal: el sobir\xc3\xa0 era al mateix temps comte de Flandes, duc de Brabant, comte d'Holanda, etc\xc3\xa8tera.\n_START_SECTION_\nEl protestantisme i l'escissi\xc3\xb3 dels Pa\xc3\xafsos Baixos\n_START_PARAGRAPH_\nL'adveniment del protestantisme, comen\xc3\xa7at a Steenvoorde el 1566 va ser l'inici de la Guerra dels Vuitanta Anys i finalment a l'escissi\xc3\xb3 de les Disset Prov\xc3\xadncies amb la creaci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica de les Set Prov\xc3\xadncies Unides. Aquestes set van formar el nucli del futur regne dels Pa\xc3\xafsos Baixos del nord. Molts intel\xc2\xb7lectuals, empresaris i artistes flamencs van fugir a les prov\xc3\xadncies del nord m\xc3\xa9s tolerants i oberts al m\xc3\xb3n que la teocr\xc3\xa0cia de la casa de Castella que condu\xc3\xafa un persecuci\xc3\xb3 amarga amb l'ajut d'una Inquisici\xc3\xb3 fero\xc3\xa7 de tots que tenien idees diferents de l'ortod\xc3\xb2xia ultramuntana. Aquest moviment massiu d'emigraci\xc3\xb3 va ser l'inici d'un per\xc3\xadode negre de pobresa i de decad\xc3\xa8ncia. Amb l'extinci\xc3\xb3 de la branca castellana dels Habsburg, Flandes va tornar als austr\xc3\xadacs.\n_START_SECTION_\nLa fi d'un comtat gaireb\xc3\xa9 mil\xc2\xb7lenari\n_START_PARAGRAPH_\nMentrestant, els reis de Fran\xc3\xa7a que somiaven de fronteres naturals arrossegaven a la frontera sud del comtat, fins que la delimitaci\xc3\xb3 definitiva es va fixar el 1678 amb el tractat de Nimega. La Rep\xc3\xbablica de les Set Prov\xc3\xadncies Unides va ocupar la riba esquerra de l'estuari de l'Escalda. Aquesta part, Flandes Zeland\xc3\xa8s va esdevenir una Terra de la Generalitat. El 1795, Fran\xc3\xa7a va envair i annexar tot el comtat, compr\xc3\xa8s Flandes Zeland\xc3\xa8s. Era la fi d'un comtat gaireb\xc3\xa9 mil\xc2\xb7lenari. Despr\xc3\xa9s de la desfeta de Napole\xc3\xb3 a Waterloo el territori amb les fronteres de 1678 va fer part del Regne Unit dels Pa\xc3\xafsos Baixos i des del 1830 del regne de B\xc3\xa8lgica, reconegut definitivament despr\xc3\xa9s del Tractat de Londres (1839).\n_START_SECTION_\nFlandes contemporani\n_START_PARAGRAPH_\nAvui Flandes \xc3\xa9s el nom de la regi\xc3\xb3 aut\xc3\xb2noma de parla neerlandesa a B\xc3\xa8lgica de la qual nom\xc3\xa9s les prov\xc3\xadncies Flandes Occidental i Flandes Oriental eren parts del territori del comtat hist\xc3\xb2ric."