b'\n_START_ARTICLE_\nCompanyia El\xc3\xa8ctrica Dharma\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nLa idea de formar un grup musical va dur els tres germans grans de la fam\xc3\xadlia Fortuny a convertir-se en Els Llums. El concert de debut va ser a l\'estiu del 1967 al llavors anomenat Casal Familiar Parroquial Sant Antoni de P\xc3\xa0dua, avui Casal Font d\'en Fargues, d\'aquest barri barcelon\xc3\xad, on conflu\xc3\xafen les colles de joves del barri en les estones de lleure. En Josep tocava la bateria, l\'Esteve es preocupava per l\'orgue i la guitarra, i en Joan es defensava amb el baix._NEWLINE_Els Llums fins i tot van compartir cartell amb Los Diablos en un final de festa d\'un certamen de la cervesa Damm, que van guanyar. La seva m\xc3\xbasica va sonar en les sessions matinals del diumenge pel circuit dels casals, centres parroquials i instituts de la Barcelona del final dels anys 60, uns anys en qu\xc3\xa8 triomfaven Els Dracs, Los S\xc3\xadrex i Los Mustang, entre d\'altres._NEWLINE_Els Llums cantaven versions de The Beatles, com el No contest\xc3\xa0 ning\xc3\xba que van popularitzar Els Dracs, la inevitable La casa del sol naixent, una adaptaci\xc3\xb3 rockera de Perduts en la immensa mar blava o la pe\xc3\xa7a tradicional catalana La llebreta, que havien recuperat Pau i Jordi.\n_START_SECTION_\nPrimeres influ\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nL\'efervesc\xc3\xa8ncia del folk va originar la reconversi\xc3\xb3 d\'Els Llums en La Roda. En Josep, l\'Esteve i en Joan van donar per tancat el cicle electrificat d\'Els Llums i van optar per un so ac\xc3\xbastic fundant La Roda._NEWLINE_En Josep, amb els diners que havia cobrat per unes classes particulars de matem\xc3\xa0tiques es va comprar una guitarra de dotze cordes i es va oblidar per uns mesos de la bateria. L\'Esteve provava sort amb el contrabaix, i en Joan s\'ocupava de la guitarra i la flauta._NEWLINE_Com a l\'\xc3\xa8poca d\'Els Llums, a La Roda cantaven en catal\xc3\xa0. Arrossegaven una part del repertori d\'Els Llums per\xc3\xb2 hi afegien algunes composicions pr\xc3\xb2pies (El pescador, Tinc Fred, Mariner, Cors humils...), musicacions seves de poemes i temes populars com Les pometes i d\'altres que treien de discos del segell Als 4 Vents i de can\xc3\xa7oners com Folk song._NEWLINE_L\'an\xc3\xa8cdota explica que el pare els havia de carregar i descarregar el contrabaix a la baca del Seat 600 cada cop que anaven actuar. Un dia, en comptes de fixar-lo en posici\xc3\xb3 correcta el va col\xc2\xb7locar tort. El 600 va arrencar. Hi havia un pal de tel\xc3\xa8fon a prop... Ad\xc3\xa9u, contrabaix! Del xoc, el m\xc3\xa0nec de la verra, l\'instrument i gaireb\xc3\xa9 el s\xc3\xadmbol m\xc3\xa9s preuat aleshores pels grups de folk, va quedar esmicolat. Va ser l\'excusa, segons confessen ells mateixos, per posar punt final a la hist\xc3\xb2ria de La Roda, en la qual tamb\xc3\xa9 els havien seguit dos amics: en Jordi Marig\xc3\xb3, al banjo, i en Francesc Granell, a la guitarra. _NEWLINE_Van fer creu i ratlla al folk. Es van sentir atrets de nou per la m\xc3\xbasica electrificada i van canviar-se de nom a Fang i Disbauxa. A trav\xc3\xa9s dels can\xc3\xa7oners de La Llar del Llibre havien tingut acc\xc3\xa9s als espirituals negres i, de retruc, al blues, i aquesta vegada pretenien esplaiar-se en solos com els de John Lee Hooker o Big Bill Broonzy. Ja no volien cantar, nom\xc3\xa9s els venia b\xc3\xa9 tocar peces instrumentals. Van durar tan poc, o menys, com Els Llums i la Roda.\n_START_SECTION_\nDharma i vida de comuna\n_START_PARAGRAPH_\nQuan Els Llums, La Roda, Fang i Disbauxa ja eren aigua passada, cap al 1971, en Josep, l\'Esteve i en Joan van fitxar un saxofonista que es deia Leandro, feia poc que havia corpr\xc3\xa8s la lectura de la versi\xc3\xb3 en castell\xc3\xa0 editada per Losada d\'una novel\xc2\xb7la de Jack Kerouac que havia estat el llibre de cap\xc3\xa7alera dels beatniks, de la qual n\'existeix una traducci\xc3\xb3 al catal\xc3\xa0 de Manuel de Pedrolo que primer es va titular Els p\xc3\xb2tols m\xc3\xadstics o Els Pirats de la Dharma. Aquest fascinaci\xc3\xb3 els va facilitar la tria del nom de la nova banda. Tothom tenia clar que s\'havia de dir "Dharma"._NEWLINE_Per aquesta Dharma van desfilar, entre altres, el flautista Joan Bofill i el saxofonista terrassenc Joan Albert, el causant que en Joan es planteg\xc3\xa9s dedicar-se al saxo. La Dharma fins i tot va coincidir amb M\xc3\xa0quina!, la banda capdavantera a Catalunya del rock underground o la m\xc3\xbasica progressiva, etiqueta que tamb\xc3\xa9 es penjava a conjunts i m\xc3\xbasics com Agua de Regaliz, Baf o Bueyes Madereros._NEWLINE_El primer gran festival en el qual va prendre part Dharma va tenir lloc al local Les Palmeres, a Sants, el 30 de juny del 1972, amb un cartell en qu\xc3\xa8 tamb\xc3\xa9 figuraven Maria del Mar Bonet, Om, Baf, Fennech, Bueyes Madereros, Slo Blo, Jaume Sisa i Pau Riba._NEWLINE_Llavors en Josep, l\'Esteve i en Joan s\'havien capbussat de ple en el hippisme i les filosofies orientals i contraculturals. Seguint l\'exemple de les comunes K1 i K2 de Berl\xc3\xadn, en Josep va elaborar una mena de manifest per organitzar una comuna urbana, com a pas previ a una futura comuna rural. La comuna en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 va resultar ser un pis petit\xc3\xadssim del carrer Pintor Mir, a Horta, que havien de compartir amb els components del conjunt Brotcant, dels quals al final nom\xc3\xa9s s\'hi va apuntar en Carles Vidal._NEWLINE_El 1973 va ser un any important per a Dharma. La comuna urbana va comen\xc3\xa7ar a funcionar. En Carles Vidal es va incorporar al grup com a baixista i en Joan va passar al saxo, el so del qual va esdevenir a partir d\'aquest moment l\'element identificador de la banda, fins al punt que entre els seguidors del grup es va posar de moda anar a estudiar aquest instrument al conservatori per poder-lo tocar.\n_START_SECTION_\nRock laiet\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl 10 de maig de 1973, Pepe Aponte i V\xc3\xadctor Jou van inaugurar la sala Zeleste. Aquest local, situat al carrer barcelon\xc3\xad de l\'Argenteria, va llan\xc3\xa7ar i aixoplugar el moviment anomenat rock laiet\xc3\xa0, una de les iniciatives musicals m\xc3\xa9s f\xc3\xa8rtils de les que hi ha hagut a Catalunya._NEWLINE_La Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma i l\'Orquesta Mirasol van ser els dos m\xc3\xa0xims exponents d\'aquest corrent, al qual tamb\xc3\xa9 van estar m\xc3\xa9s o menys vinculats formacions i m\xc3\xbasics heterogenis com Santi Arisa, Arrels, Jordi Sabat\xc3\xa9s, Sisa o Max Sunyer._NEWLINE_El 10 de novembre de 1973, el XIII Concurs Nacional del Rotlle del Film Club Manresa va premiar el curtmetratge La Dansa de Moloc, escrit i protagonitzat pels integrants de Dharma. La Dansa de Moloc era una mena d\'acte sacramental modern que explicava la hist\xc3\xb2ria dels Costamunt, uns individus que representaven l\'executiu encorbatat i que constantment se sentien ven\xc3\xa7uts per les temptacions de la societat de consum._NEWLINE_A Malla (Osona) van con\xc3\xa8ixer un altre noi de Barcelona amb les mateixes passions que ells. Era en Jordi Soley, que va estar disposat al que fos per no perdre\'ls la pista i que volia formar part de la comuna urbana. Per\xc3\xb2 el pis s\'havia anat omplint i ja no donava per m\xc3\xa9s, i en Jordi Soley no hi tenia lloc per dormir. Malgrat tot, va decidir incorporar-se a Dharma com a pianista._NEWLINE_Ja amb en Jordi Soley al piano, Dharma va afrontar els seus dos primers reptes d\'una certa volada: compondre la m\xc3\xbasica per un homenatge a Picasso en un muntatge multivisi\xc3\xb3 que es va estrenar al Museu Picasso amb motiu del primer aniversari de la mort del pintor, i participar com a m\xc3\xbasics d\'estudi al disc Vetlles al voltant del foc, de Jaume Arnella.\n_START_SECTION_\nConsolidaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'estiu del 1974, en Josep, l\'Esteve, en Joan, en Carles i en Jordi, juntament amb Francesc Contra, es van establir a la Casa Nova de Can Comas, una masia situada a 10 minuts de Girona, entre Sarri\xc3\xa0 de Dalt i Palol de Revardit._NEWLINE_Van arreglar la part de dalt del paller que hi havia al costat de la casa per poder-hi assajar i van habilitar-ne l\'espai de baix com a taller per als treballs artesanals que els havien de garantir la superviv\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica: van confeccionar-hi passadors, moneders, cinturons, bosses, polseres i altres objectes amb cuir, que venien als mercats de la Costa Brava o a un representant._NEWLINE_Els cantants Jaume Sisa i Manel Joseph, el guitarra Josep Maria Par\xc3\xads, el pianista V\xc3\xadctor Ammann i el flautista Xavier Barenys, van ser alguns dels visitants que estaven a la Dharma Comuna. A la Casa Nova de Can Comas van n\xc3\xa9ixer les peces del seu primer disc, que es diria Diumenge._NEWLINE_El gener del 1975, pocs dies despr\xc3\xa9s d\'una actuaci\xc3\xb3 del grup, Merc\xc3\xa8 Arnella (companya de Josep) va decidir marxar per entrar al grup teatral Comediants, i Josep i Jordi conscients que potser d\'alguna manera la comuna havia mig fracassat, van abandonar-la. Entre 1975 i 1977 particip\xc3\xa0 en el Festival Canet Rock._NEWLINE_La Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma va enregistrar el seu primer elap\xc3\xa9, Diumenge, \xc3\xa0lbum influenciat pel jazz, el rock i el free-jazz, vinculat a la m\xc3\xbasica que escoltaven en aquell moment, com Miles Davis, Weather Report, John McLaughlin o Wayne Shorter, entre d\'altres. A l\'abril del 1975 per\xc3\xb2, quan no feia ni un mes que Diumenge era al carrer, els seus autors es van proposar oblidar aquest disc. No els agradava; buscaven un so m\xc3\xa9s personal i alhora m\xc3\xa9s impregnat de la tradici\xc3\xb3 musical aut\xc3\xb2ctona.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica de cobla\n_START_PARAGRAPH_\nJust en aquell moment, en Josep va "descobrir" un disc d\'una cobla que interpretava peces de l\'empordan\xc3\xa8s Joaquim Serra, un dels compositors de sardanes m\xc3\xa9s importants de Catalunya. El va captivar tant que de seguit va fer-lo escoltar als altres: "aquella m\xc3\xbasica ens va posar en contacte amb un passat que desconeix\xc3\xadem o ten\xc3\xadem adormit". A partir d\'aqu\xc3\xad van comen\xc3\xa7ar a sortir nous temes com L\'Oucomballa o Els pardals de la Rambla._NEWLINE_A m\xc3\xa9s estaven disposats a iniciar una nova etapa i volien treballar m\xc3\xa9s la posada en escena de la seva m\xc3\xbasica, amb l\'objectiu de crear un espectacle total. Per aconseguir-ho es van posar en contacte i se\'n van anar a viure a la comuna que Comediants tenia a Canet de Mar, al Maresme. Van pactar amb Comediants que s\'acompanyarien m\xc3\xbatuament en els seus muntatges i que n\'assajarien plegats algun en qu\xc3\xa8 els elements musicals es barregessin amb els teatrals. _NEWLINE_Viure junts era complicat per\xc3\xb2 sintonitzaven en el pla art\xc3\xadstic, i en tan sols un mes van planejar junts un concert al teatre Poliorama de Barcelona, on ja van interpretar composicions de L\'oucomballa, que seria el seu segon disc._NEWLINE_L\'estiu del 1975 va ser f\xc3\xa8rtil amb projectes, experi\xc3\xa8ncies i \xc3\xa8xits per al grup, que havia anat guanyant prestigi, sobretot a partir d\'haver estat el gran triomfador de la primera Trobada de l\'Ona Mediterr\xc3\xa0nia, que es va fer al palau de gel del Futbol Club Barcelona, amb altres grups com Toti Soler, Orquestra Mirasol o Jordi Sabat\xc3\xa9s. Aquell estiu va ser el de la seva veritable consolidaci\xc3\xb3 com una de les bandes m\xc3\xa9s originals del seu g\xc3\xa8nere als Pa\xc3\xafsos Catalans, que es veu immersa en un camp musical ple d\'actuacions en les quals la m\xc3\xa9s destacables s\xc3\xb3n Canet Rock i les Quinze hores de M\xc3\xbasica Pop de la ciutat de Burgos. _NEWLINE_Alhora, seguint el circuit d\'actuacions de Comediants a les festes majors, els components de la Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma van passar dels concerts subterranis de Zeleste a la llum dels espais oberts. Anaven a un poble i hi feien jornada completa: obrien la festa amb una cercavila disfressats de pallassos, amb gegants i cap-grossos; en Josep tocava el bombo i els plats, l\'Esteve el saxo tenor, en Joan el saxo soprano, en Carles el banjo i en Jordi l\'acordi\xc3\xb3._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament de la tardor van abandonar la casa de Comediants, perqu\xc3\xa8 tenien ganes de treballar d\'una manera m\xc3\xa9s independent. Sense fugir del Maresme, van trobar casa a Arenys de Mar. All\xc3\xa0 van trobar inspiraci\xc3\xb3 per polir la resta de peces del segon disc, que van gravar el gener del 1976. _NEWLINE__NEWLINE_En aquest segon \xc3\xa0lbum, batejat L\'oucomballa (en honor a la tradici\xc3\xb3 barcelonina de l\'ou com balla que t\xc3\xa9 lloc el dia de Corpus), el grup va anar a la recerca d\'un so propi, que aprofundia en les arrels musicals del pa\xc3\xads i marcava dist\xc3\xa0ncia respecte del so del seu primer \xc3\xa0lbum. El disc va estar a punt de comercialitzar-se a It\xc3\xa0lia._NEWLINE_L\'arribada de L\'oucomballa a les botigues, a la primavera del 1976, va lligada a la fi de la Dharma Comuna. Just en el mateix moment en qu\xc3\xa8 es va distribuir el seu segon disc, els membres de la Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma van tornar a Barcelona i cadasc\xc3\xba se\'n va anar a viure pel seu compte. Van continuar assajant, i marcats encara per l\'euf\xc3\xb2ria de la desaparici\xc3\xb3 del r\xc3\xa8gim franquista, van anar donant joc a les composicions de Tramuntana, considerat pel mateix grup com el seu millor \xc3\xa0lbum.\n_START_SECTION_\nL\'\xc3\xa8xit\n_START_PARAGRAPH_\nSi L\'Oucomballa era la troballa d\'un so peculiar basant-se en una m\xc3\xbasica m\xc3\xa9s genu\xc3\xafnament aut\xc3\xb2ctona, Tramuntana va representar la maduresa i la consolidaci\xc3\xb3 d\'aquesta investigaci\xc3\xb3 sonora. Aquest \xc3\xa0lbum, presentat al Festival Canet Rock el 1976 i publicat l\'any seg\xc3\xbcent, va significar la consagraci\xc3\xb3 del grup: se\'n van vendre 30.000 c\xc3\xb2pies nom\xc3\xa9s d\'entrada i va rebre una molt bona cr\xc3\xadtica. La gira de presentaci\xc3\xb3 del disc va tenir molt \xc3\xa8xit arreu de l\'Estat espanyol sent-ne el punt culminant el concert que es va donar a Madrid, al Pavell\xc3\xb3 d\'Esports del Real Madrid, al desembre del 1977._NEWLINE_El maig del 1978 editen el seu quart \xc3\xa0lbum, L\'\xc3\xa0ngel de la dansa, que presenten al Palau dels Esports de Barcelona davant de m\xc3\xa9s de nou mil persones i on la Dharma ofereix un concert espl\xc3\xa8ndid, amb l\'\xc3\xbaltima actuaci\xc3\xb3 de Jordi Soley, que deixa el grup. Despr\xc3\xa9s efectuen noves gires per Catalunya i Espanya, mentre que L\'oucomballa i Tramuntana es converteixen en els discos m\xc3\xa9s venuts del rock catal\xc3\xa0. Editen a It\xc3\xa0lia, ocupen portades de revistes i apareixen sovint en programes de televisi\xc3\xb3. Amb aquest \xc3\xa0lbum es va clausurar l\'anomenat "per\xc3\xadode simf\xc3\xb2nic" de la Dharma.\n_START_SECTION_\nVers un format m\xc3\xa9s "pop"\n_START_PARAGRAPH_\nEl cinqu\xc3\xa8 LP, Ordin\xc3\xa0ries Aventures, representa un canvi profund d\'estil: les composicions esdevenen m\xc3\xa9s accessibles, m\xc3\xa9s curtes, i la interpretaci\xc3\xb3 vocal i els textos adquireixen m\xc3\xa9s rellev\xc3\xa0ncia. Jordi Soley havia deixat el grup, i els components restants varen decidir agafar un jove teclista de Tudela (Navarra) anomenat Pedr\xc3\xadn, per\xc3\xb2 la seva estada va ser tan fuga\xc3\xa7 que varen decidir que tot qued\xc3\xa9s en fam\xc3\xadlia. A finals del 1979, despr\xc3\xa9s d\'una actuaci\xc3\xb3 al Teatre Grec, sopant en un restaurant dels voltants, van decidir proposar a Llu\xc3\xads Fortuny que entr\xc3\xa9s a formar part del grup com a pianista i trompetista. La primera feina despr\xc3\xa9s de la seva incorporaci\xc3\xb3, va ser gravar una sintonia d\'un programa que feien a TVE de Catalunya anomenat Quitxalla. _NEWLINE_El 1981 publiquen un nou treball anomenat L\'Atl\xc3\xa0ntida; la presentaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0lbum es va fer en un escenari situat damunt l\'aigua del mar al Moll de la Fusta de Barcelona, davant de m\xc3\xa9s de 100.000 persones, durant les Festes de la Merc\xc3\xa8. Aquest disc \xc3\xa9s un dels grans projectes del grup, encara que no va ser un r\xc3\xa8cord de vendes.\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb la Cobla Mediterr\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nSi hi ha algun concert de la Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma en el qual l\'opini\xc3\xb3 de la cr\xc3\xadtica ha estat un\xc3\xa0nime, \xc3\xa9s el que el grup va compartir amb la Cobla Mediterr\xc3\xa0nia el dia 11 de desembre del 1981 al Palau de la M\xc3\xbasica Catalana de Barcelona. El concert va ser un gran \xc3\xa8xit i de l\'actuaci\xc3\xb3 en va sortir un disc, Al Palau de la M\xc3\xbasica amb la Cobla Mediterr\xc3\xa0nia, tot i que no era el previst que es grav\xc3\xa9s i es va haver de rec\xc3\xb3rrer a un enregistrament efectuat R\xc3\xa0dio 4 que posteriorment va ser retocat._NEWLINE_El 1983 la Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma va passar a denominar-se simplement El\xc3\xa8ctrica Dharma a partir del seu vuit\xc3\xa8 elap\xc3\xa9, Catalluna, perqu\xc3\xa8 els seus components trobaven que el nom quedava massa llarg i que valia la pena escur\xc3\xa7ar-lo per tal que es vei\xc3\xa9s m\xc3\xa9s en els cartells de les actuacions. El grup va fer la presentaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0lbum al Mercat de les Flors, a Barcelona, un espai que fins llavors pr\xc3\xa0cticament no havia estat utilitzat per a activitats art\xc3\xadstiques. L\'\xc3\xa0lbum constitueix una visita actualitzada de diverses can\xc3\xa7ons tradicionals catalanes i nom\xc3\xa9s cont\xc3\xa9 una composici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia.\n_START_SECTION_\n"L\'etapa tribal"\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1985, per commemorar el des\xc3\xa8 aniversari de l\'aparici\xc3\xb3 del primer disc del conjunt, es va publicar amb la discogr\xc3\xa0fica PDI l\'\xc3\xa0lbum For\xc3\xa7a Dharma!, amb una portada que remet a Guifr\xc3\xa9 el Pil\xc3\xb3s. Aquest disc va representar l\'inici de "l\'etapa tribal" de l\'El\xc3\xa8ctrica Dharma que, des del punt de vista estrictament musical no \xc3\xa9s de les m\xc3\xa9s rellevants de la seva carrera, per\xc3\xb2 que s\xc3\xad que va aportar novetats interessants, com la introducci\xc3\xb3 de sons africans i, sobretot, una comunicaci\xc3\xb3 plena amb un p\xc3\xbablic molt jove i euf\xc3\xb2ric i que assistia als concerts amb banderes i amb ganes de llan\xc3\xa7ar consignes a favor de la independ\xc3\xa8ncia dels Pa\xc3\xafsos Catalans. _NEWLINE_Una de les can\xc3\xa7ons d\'aquest disc est\xc3\xa0 inspirada i dedicada a la desaparici\xc3\xb3 de la filla de l\'Esteve, i que d\xc3\xb3na t\xc3\xadtol a la can\xc3\xa7\xc3\xb3: Al\xc3\xa8xia._NEWLINE_El febrer del 1986, L\'El\xc3\xa8ctrica Dharma va compondre la m\xc3\xbasica de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Bar-cel-ona, dirigida per Ferran Llagostera, que va tenir la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de Jaume Fortuny com a actor, i va gravar al Mercat de les Flors el seu segon disc en directe, No volem ser.\n_START_SECTION_\nMort d\'Esteve Fortuny\n_START_PARAGRAPH_\nJust quan el grup vivia un dels moments de m\xc3\xa9s plenitud de la seva traject\xc3\xb2ria, la mort va anar a buscar Esteve Fortuny a l\'escenari. Mentre actuava a Cardedeu, va sofrir una hemorr\xc3\xa0gia cerebral. Va morir a l\'Hospital Cl\xc3\xadnic de Barcelona el 19 d\'agost del 1986, als 32 anys._NEWLINE_La desaparici\xc3\xb3 de l\'Esteve va ser un cop brutal per al grup, que sense ell va quedar orfe. Per als seus companys, ni el conjunt ni la vida tenia sentit. Van deixar c\xc3\xb3rrer la Dharma. Quan s\'hi van veure amb cor, van tornar a assajar plegats per preparar un concert d\'homenatge a l\'Esteve. Al grup, mai no hi havia hagut cap l\xc3\xadder, per\xc3\xb2 ja des de les primeres ressenyes de concerts del conjunts els cr\xc3\xadtics acostumaven a subratllar la versatilitat de l\'Esteve com a m\xc3\xbasic, que es manifestava sobretot en la manera expressiva i sovint en la forma que tenia de tocar la guitarra._NEWLINE_L\'Esteve havia fet una incursi\xc3\xb3 en el m\xc3\xb3n de la m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica escrivint almenys quatre poemes musicals que, per la seva complexitat harm\xc3\xb2nica i per la quantitat d\'instruments que exigien per interpretar-los, eren dif\xc3\xadcilment arranjables per a un grup de rock. Com que havien quedat, doncs, in\xc3\xa8dits, els seus companys van voler-los reunir en un disc, Homenatge a Esteve Fortuny, i presentar-los juntament amb l\'Orquestra de Cambra Barcelona, sota la direcci\xc3\xb3 de Manel Camp, en un acte dedicat a la seva mem\xc3\xb2ria i en reconeixement a la seva creativitat, el 12 de mar\xc3\xa7 del 1987 al Palau de la M\xc3\xbasica Catalana._NEWLINE_Animats pel col\xc2\xb7lectiu de seguidors que van fundar Amics de la Dharma, el grup va tornar als escenaris el 9 de juliol del 1988, amb un concert dolor\xc3\xb3s a Pineda de Mar, en qu\xc3\xa8 s\'estrenava una nova component: la Maria Fortuny, la petita dels germans Fortuny._NEWLINE_La Maria sempre ha estat envoltada per la m\xc3\xbasica dels seus germans; despr\xc3\xa9s del BUP i el COU, va intentar estudiar Dret per\xc3\xb2 no va fer ni dos cursos. Paral\xc2\xb7lelament estudiava m\xc3\xbasica a l\'Aula de m\xc3\xbasica moderna i jazz de Barcelona. Mentre estudiava a l\'Aula, tocava amb el grup de m\xc3\xbasica pop-rock Capitan Childe, que pr\xc3\xa0cticament no tenia bolos, i que va abandonar en entrar a formar part de la Dharma._NEWLINE_La seva primera actuaci\xc3\xb3 amb la Dharma l\'havia feta l\'any precedent, quan tenia 20 anys, en el concert homenatge que es va fer al seu germ\xc3\xa0 Esteve al Palau de la M\xc3\xbasica Catalana. Despr\xc3\xa9s va haver-hi un temps d\'incertesa, i l\'estiu de l\'any seg\xc3\xbcent es va incorporar a la gira que el grup va fer per Catalunya, per comprovar si s\'adaptava a la nova formaci\xc3\xb3. En aquell moment el futur de la Dharma era incert per\xc3\xb2 es va decidir tornar als escenaris, tot i que la figura d\'una guitarra substituint a l\'Esteve no la tenien gens clara. L\'experi\xc3\xa8ncia del Palau havia estat satisfact\xc3\xb2ria, i semblava m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil superar el mal tr\xc3\xa0ngol amb una persona propera._NEWLINE_El 1989 en Josep va escriure lletres a m\xc3\xbasiques in\xc3\xa8dites que havia deixat l\'Esteve i amb aquest material es va gravar Fibres del Cor que va ser una mena de segon homenatge a l\'Esteve i una manera de recomen\xc3\xa7ar._NEWLINE_El seu germ\xc3\xa0, Josep Fortuny, va morir el 30 de setembre de 2013. Fou una mort sobtada, a casa seva, mentre dormia.\n_START_SECTION_\nProjecci\xc3\xb3 internacional\n_START_PARAGRAPH_\nL\'abril de 1991 l\'El\xc3\xa8ctrica Dharma va creuar l\'Oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic per primera vegada per fer una s\xc3\xa8rie de concerts per algunes de les universitats de l\'estat de Nova York. La m\xc3\xbasica va sorprendre molt favorablement el p\xc3\xbablic nord-americ\xc3\xa0 com ho confirma la ressenya que va publicar de les actuacions el cr\xc3\xadtic Carlos Agudelo per a Billboard Magazine, una prestigiosa de m\xc3\xbasica dels Estats Units._NEWLINE_L\'11 de gener del 1992 presenten en p\xc3\xbablic Tifa Head, a la sala Zeleste de Barcelona. Feia dos anys que no actuaven a la ciutat. El mar\xc3\xa7 de 1993 apareix Que no es perdi aquest so, un disc en el qual treballen amb melodies medievals del Llibre Vermell de Montserrat. Aquest retorn a les arrels \xc3\xa9s paral\xc2\xb7lel a la refundaci\xc3\xb3 del seu so, molt pr\xc3\xb2xim a la fusi\xc3\xb3 que els va fer populars als seus inicis. Es tracta potser de la seva obra m\xc3\xa9s rodona d\'aquests \xc3\xbaltims anys. Gr\xc3\xa0cies a aquest disc tornen als Estats Units per segona vegada._NEWLINE_El 1992, l\'El\xc3\xa8ctrica Dharma va rebre el Premi Nacional de M\xc3\xbasica de la Generalitat de Catalunya._NEWLINE_El 1994 es perfila com l\'any Dharma: el grup, amb m\xc3\xa9s projectes que mai, fitxa per la discogr\xc3\xa0fica Picap, que reedita Catalluna, l\'\xc3\xbanic dels seus elap\xc3\xa9s que no era disponible en compacte. Els Fortuny i en Carles Vidal, que \xc3\xa9s com un germ\xc3\xa0 m\xc3\xa9s de la fam\xc3\xadlia, preparen al seu local d\'assaig, una casa del carrer de Sagunt del barri de Sants que van arreglar-se el 1982, la celebraci\xc3\xb3 del vint\xc3\xa8 aniversari de la seva fundaci\xc3\xb3 amb un seguit d\'activitats coordinades per Rosa Solsona, la companya de l\'Esteve, que els va fer de representant fins al 1995._NEWLINE_El m\xc3\xa9s important d\'aquests actes ser\xc3\xa0 l\'enregistrament d\'un compacte doble en directe, 20 anys de Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma, en un concert multitudinari al Palau Sant Jordi de Barcelona, el 23 d\'abril de 1994, amb disset formacions, m\xc3\xbasics i cantants convidats.\n_START_SECTION_\nExperi\xc3\xa8ncies sonores\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1996 surt El ventre de la b\xc3\xa8stia, que expressa la frustraci\xc3\xb3 davant la facilitat amb qu\xc3\xa8 el sistema assimila qualsevol intent de canvi. Un missatge comprom\xc3\xa8s que no aconsegueix el favor del p\xc3\xbablic. _NEWLINE_Dos anys m\xc3\xa9s tard, el 1998, editen Rac\xc3\xb3 de m\xc3\xb3n, on totes les can\xc3\xa7ons s\xc3\xb3n tradicionals interpretades i adaptades pels actuals components amb l\'excepci\xc3\xb3 de La filla del marxant, parts de la qual havien estat arranjades per Esteve Fortuny._NEWLINE_L\'any 2000 surt al mercat el divuit\xc3\xa8 disc de la Dharma, Sonada, amb sons de m\xc3\xbasica roman\xc3\xad i d\'altres i amb noves versions d\'antigues can\xc3\xa7ons, i tres anys m\xc3\xa9s tard publiquen Llibre vermell, on es barregen els sons rock amb les melodies medievals del Llibre vermell de Montserrat, treballs corals amb improvisacions contempor\xc3\xa0nies, el so de la tenora amb ritmes africans, m\xc3\xbasica vella i m\xc3\xbasica nova._NEWLINE_Durant aquest per\xc3\xadode el grup realitza dues gires internacionals importants la primera ser\xc3\xa0 al festival Rock in Rio III del Brasil, i una segona gira destacable a Sud-\xc3\xa0frica per fer per primera vegada una combinaci\xc3\xb3 de la tenora amb l\'imbombo. Tamb\xc3\xa9 inicia igualment una s\xc3\xa8rie de gires per Europa que el dur\xc3\xa0 a Hongria, Cro\xc3\xa0cia, Eslov\xc3\xa8nia, Pol\xc3\xb2nia, Pa\xc3\xafsos Baixos, Portugal o Su\xc3\xa8cia.\n_START_SECTION_\nGira commemorativa\n_START_PARAGRAPH_\nAl llarg de 2015 la Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma tornar\xc3\xa0 als escenaris per oferir una gira commemorativa del seu 40\xc3\xa8 aniversari, que comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 el 10 d\'abril al Teatre Municipal de Girona.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nAntoni Batista, al diari La Vanguardia, deia: \xc2\xabLa hist\xc3\xb2ria de la Dharma \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 una mica la hist\xc3\xb2ria del pop-rock del pa\xc3\xads. Uns nois que, en els temps de repressi\xc3\xb3 establerta, descobreixen una m\xc3\xbasica alliberadora que els permet gaudir de l\'explosi\xc3\xb3 de la seva creativitat i imaginaci\xc3\xb3 amb el volum a tota pastilla. \xc3\x89s un recorregut que inclou l\'escoltisme, els Beatles, el rythm & blues, les primeres comunitats "hippies", el canvi de Jesucrist per Buda, l\'amor lliure i, sobretot, la invenci\xc3\xb3 d\'una m\xc3\xbasica en un g\xc3\xa8nere en el qual el m\xc3\xb3n es limitava a copiar perqu\xc3\xa8 semblava que copiar era l\'\xc3\xbanic possible\xc2\xbb._NEWLINE_A nivell estrictament musical, Jos\xc3\xa9 Lu\xc3\xads Rubio de Cambio 16, declara: \xc2\xabla Companyia El\xc3\xa8ctrica Dharma va introduir el canvi m\xc3\xa9s significatiu de la moderna m\xc3\xbasica pop espanyola. Els intents de combinar f\xc3\xb3rmules de rock amb el folklore i la can\xc3\xa7\xc3\xb3 popular no eren nous, per\xc3\xb2 fins aleshores havien obtingut poc \xc3\xa8xit. Els Dharma van escollir una parcel\xc2\xb7la in\xc3\xa8dita: la m\xc3\xbasica mediterr\xc3\xa0nia, oberta, assolellada i marinera. A la instrumentaci\xc3\xb3 habitual del rock - bateria, guitarres, teclats - van afegir-hi un saxo soprano, el so del qual recorda molt al de la tenora catalana. La seva m\xc3\xbasica evoca dotzenes de melodies populars de totes les regions del pa\xc3\xads, per\xc3\xb2 no pret\xc3\xa9n ser tradicionalista ni folkl\xc3\xb2rica. Els Dharma han creat un sistema propi, un planeta particular, ple de s\xc3\xadmbols i fantasies, de m\xc3\xbasica i de danses populars\xc2\xbb.'