b'\n_START_ARTICLE_\nSaturn (planeta)\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques f\xc3\xadsiques\n_START_PARAGRAPH_\nPer una combinaci\xc3\xb3 de tres factors \xe2\x80\x93la baixa densitat, la r\xc3\xa0pida rotaci\xc3\xb3 i que \xc3\xa9s molt fluid\xe2\x80\x93, Saturn \xc3\xa9s un esferoide oblat; \xc3\xa9s a dir, est\xc3\xa0 aixafat pels pols i sobresurt a l\'equador. Els seus radis equatorials i polars difereixen almenys en un 10% \xe2\x80\x9460.268\xc2\xa0km contra 54.364\xc2\xa0km. Els altres planetes de gas tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n oblats, tot i que en un grau menor. Saturn \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic planeta del sistema solar que \xc3\xa9s menys dens que l\'aigua, tret del nucli: la densitat espec\xc3\xadfica del planeta \xc3\xa9s de 0,69\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3 a causa de l\'atmosfera gasosa. Per aix\xc3\xb2, i com que la flotaci\xc3\xb3 dep\xc3\xa8n de la densitat, es podria dir que, si hi hagu\xc3\xa9s un recipient d\'aigua suficientment gran, Saturn hi flotaria, contr\xc3\xa0riament a la Terra, que t\xc3\xa9 una densitat mitjana de 5,5\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3. La massa de Saturn nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s 95 vegades la de la Terra, mentre que la de J\xc3\xbapiter \xc3\xa9s 318 vegades la de la Terra, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s un 20% m\xc3\xa9s gran que Saturn.\n_START_SECTION_\nEstructura interna\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que no s\'ha pogut obtenir informaci\xc3\xb3 directa sobre l\'estructura interna de Saturn, es creu que el seu interior \xc3\xa9s similar al de J\xc3\xbapiter, amb un petit nucli roc\xc3\xb3s \xe2\x80\x94similar al de la Terra per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s dens\xe2\x80\x94 envoltat principalment d\'hidrogen i heli. Posteriorment, hi ha una capa m\xc3\xa9s gruixuda d\'hidrogen met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic l\xc3\xadquid, seguit d\'una capa d\'hidrogen l\xc3\xadquid i heli; els 1.000\xc2\xa0km m\xc3\xa9s exteriors estan constitu\xc3\xafts per una atmosfera gasosa. Tamb\xc3\xa9 hi ha traces de diferents tipus de gel. S\'estima que la regi\xc3\xb3 del nucli \xc3\xa9s entre 9 i 22 vegades la massa de la Terra. Saturn t\xc3\xa9 un interior molt calent, que arriba a una temperatura d\'11.700 \xc2\xb0C al nucli. Irradia 2,5 vegades m\xc3\xa9s energia a l\'espai que la que rep del Sol, com J\xc3\xbapiter i Nept\xc3\xba. La majoria de l\'energia afegida es genera pel mecanisme de Kelvin-Helmholtz (compressi\xc3\xb3 gravitat\xc3\xb2ria lenta), per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 podria no ser suficient per a explicar la producci\xc3\xb3 de calor a l\'interior de Saturn. Un altre mecanisme proposat pel qual Saturn podria generar calor \xc3\xa9s la "caiguda" de gotes d\'heli molt a l\'interior de Saturn, i que aquestes provoquin calor per fricci\xc3\xb3 mentre travessen la capa d\'hidrogen m\xc3\xa9s lleuger.\n_START_SECTION_\nAtmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nL\'atmosfera exterior de Saturn consisteix en un 96,3% d\'hidrogen molecular i en un 3,25% d\'heli. Tamb\xc3\xa9 s\'han detectat traces d\'amon\xc3\xadac, acetil\xc3\xa8, et\xc3\xa0, fosfina i met\xc3\xa0. Els n\xc3\xbavols superiors de Saturn estan compostos de cristalls d\'amon\xc3\xadac, mentre que els n\xc3\xbavols baixos estan compostos d\'hidrosulfit d\'amoni o b\xc3\xa9 d\'aigua. L\'atmosfera de Saturn \xc3\xa9s significativament deficient en heli en relaci\xc3\xb3 a l\'abund\xc3\xa0ncia d\'elements del Sol._NEWLINE_No es coneix b\xc3\xa9 la quantitat d\'elements m\xc3\xa9s pesats que l\'heli que hi ha, per\xc3\xb2 s\'assumeix que les proporcions s\xc3\xb3n les de les abund\xc3\xa0ncies primordials de la formaci\xc3\xb3 del sistema solar. S\'estima que la massa total d\'aquests elements \xc3\xa9s unes 19-31\xc2\xa0vegades la massa de la Terra, una bona fracci\xc3\xb3 de la qual es troba a dins del nucli de Saturn.\n_START_SECTION_\nCapes de n\xc3\xbavols\n_START_PARAGRAPH_\nL\'atmosfera de Saturn mostra un patr\xc3\xb3 amb bandes, similar al de J\xc3\xbapiter (t\xc3\xa9 la mateixa nomenclatura), per\xc3\xb2 les bandes de Saturn s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s clares i m\xc3\xa9s properes a l\'equador. A les profunditats hi ha una capa de gel d\'aigua. A sobre d\'aquesta capa, hi ha possiblement una capa d\'hidrosulfit d\'amoni, que s\'est\xc3\xa9n uns 50\xc2\xa0km i hi ha uns -93\xc2\xb0C. Vuitanta quil\xc3\xb2metres m\xc3\xa9s amunt, hi ha n\xc3\xbavols de gel d\'amon\xc3\xadac, en qu\xc3\xa8 les temperatures s\xc3\xb3n d\'aproximadament \xe2\x88\x92153\xc2\xb0C. Gaireb\xc3\xa9 a dalt de l\'atmosfera, de 200\xc2\xa0km a 270\xc2\xa0km, hi ha hidrogen i heli gasosos. Els vents de Saturn s\xc3\xb3n dels m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pids del sistema solar. Dades de les Voyager indiquen que els pics de vents s\xc3\xb3n de 500\xc2\xa0m/s (1.800\xc2\xa0km/h). Els patrons de capes de n\xc3\xbavols fines de Saturn no van ser observades fins a l\'arribada de les Voyager que van sobrevolar el planeta. Des de llavors, els telescopis terrestres han millorat i ja es poden veure._NEWLINE_De tant en tant, l\'atmosfera de Saturn, generalment llisa, mostra caracter\xc3\xadstiques comunes amb la de J\xc3\xbapiter. El 1990, el telescopi espacial Hubble va observar un n\xc3\xbavol blanc enorme a prop de l\'equador de Saturn que no era present durant el programa Voyager i, el 1994, es va observar una tempesta m\xc3\xa9s petita. La tempesta del 1990 va ser un exemple de la Gran Taca Blanca, un fenomen curt que ocorre cada any saturni\xc3\xa0, que s\xc3\xb3n uns 30 anys terrestres. S\'havien observat altres Grans Taques Blanques el 1876, 1903 i 1960, i n\'\xc3\xa9s la del 1933 la m\xc3\xa9s coneguda. Si es mant\xc3\xa9 la periodicitat, en succeir\xc3\xa0 una altra l\'any 2020._NEWLINE_En imatges recents de la sonda Cassini-Huygens, l\'hemisferi nord del planeta sembla d\'un blau brillant, com Ur\xc3\xa0 (vegeu la imatge corresponent). Aquest color blau no es pot observar actualment des de la Terra, perqu\xc3\xa8 est\xc3\xa0 tapat pels anells. \xc3\x89s probable que sigui provocat per la difusi\xc3\xb3 de Rayleigh._NEWLINE_Imatges infraroges han mostrat que el pol sud de Saturn t\xc3\xa9 un v\xc3\xb2rtex polar calent, l\'\xc3\xbanic exemple d\'aquest fenomen (conegut) al sistema solar. Mentre que, generalment, les temperatures de Saturn s\xc3\xb3n de \xe2\x88\x92185\xc2\xb0C, les temperatures del v\xc3\xb2rtex arriben a \xe2\x88\x92122\xc2\xb0C. Es creu que \xc3\xa9s la taca m\xc3\xa9s calenta de Saturn.\n_START_SECTION_\nPatr\xc3\xb3 de vents hexagonal del pol nord\n_START_PARAGRAPH_\nA les imatges de la Voyager 1, es va detectar per primer cop un patr\xc3\xb3 de vents persistent a prop del v\xc3\xb2rtex del pol nord, a uns 78\xc2\xb0N. Al contrari que al pol nord, imatges del Hubble del pol sud revelen la pres\xc3\xa8ncia d\'un corrent en jet i cap v\xc3\xb2rtex polar fort. La NASA va informar, el novembre del 2006, que la sonda Cassini havia observat una tempesta \'semblant a un hurac\xc3\xa0\' enclavada al pol sud, que tenia una paret de l\'ull de cicl\xc3\xb3 ben definida. Aquesta observaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s particularment notable perqu\xc3\xa8 els n\xc3\xbavols amb paret d\'ull de cicl\xc3\xb3 no s\'havien vist anteriorment en cap altre planeta, a part de la Terra (cal afegir un frac\xc3\xa0s en un intent per observar-ne una a la Gran Taca Vermella de J\xc3\xbapiter)._NEWLINE_Els costats rectes de l\'hex\xc3\xa0gon septentrional fan uns 13.800\xc2\xa0km de llarg, i s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s llargs que el di\xc3\xa0metre de la Terra. L\'estructura sencera rota amb un per\xc3\xadode de 10h\xc2\xa039\xc2\xa0m\xc2\xa024s, el mateix per\xc3\xadode que el de les emissions de r\xc3\xa0dio del planeta, que s\'assumeix que \xc3\xa9s el mateix que l\'interior de Saturn. L\'origen del patr\xc3\xb3 \xc3\xa9s un motiu d\'especulaci\xc3\xb3. La majoria d\'astr\xc3\xb2noms creuen que va ser provocada per un patr\xc3\xb3 en forma d\'ona de l\'atmosfera; per\xc3\xb2 l\'hex\xc3\xa0gon podria ser una aurora nova.\n_START_SECTION_\n\xc3\x92rbita i rotaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa dist\xc3\xa0ncia mitjana entre Saturn i el Sol \xc3\xa9s d\'uns 1.400.000.000\xc2\xa0km (9 UA). Amb una velocitat orbital mitjana de 9,69\xc2\xa0km/s, triga 10.759 dies (o 29\xc2\xbd\xc2\xa0anys), a acabar una revoluci\xc3\xb3 al voltant del Sol. L\'\xc3\xb2rbita el\xc2\xb7l\xc3\xadptica de Saturn est\xc3\xa0 inclinada 2,48\xc2\xb0 respecte al pla orbital de la Terra. Com que t\xc3\xa9 una excentricitat orbital de 0,056, la dist\xc3\xa0ncia entre Saturn i el Sol varia aproximadament 155.000.000\xc2\xa0km entre el periheli i l\'afeli, que s\xc3\xb3n, respectivament, els punts m\xc3\xa9s propers i distants del planeta al voltant del seu cam\xc3\xad orbital._NEWLINE_Segons la latitud, les diferents caracter\xc3\xadstiques visibles de Saturn roten a diverses velocitats i s\'han assignat per\xc3\xadodes de rotaci\xc3\xb3 m\xc3\xbaltiples en diverses regions (com a J\xc3\xbapiter): el sistema I t\xc3\xa9 un per\xc3\xadode de 10\xc2\xa0h 14\xc2\xa0min 00\xc2\xa0s (844,3\xc2\xb0/d) i engloba la zona equatorial, que s\'est\xc3\xa9n des del l\xc3\xadmit septentrional del cintur\xc3\xb3 equatorial meridional fins al l\xc3\xadmit meridional del cintur\xc3\xb3 equatorial septentrional. A la resta de latituds saturnianes, s\'ha assignat un per\xc3\xadode de rotaci\xc3\xb3 de 10\xc2\xa0h 39\xc2\xa0min 24\xc2\xa0s (810,76\xc2\xb0/d), que \xc3\xa9s el sistema II. El sistema III, basat en emissions de r\xc3\xa0dio del planeta durant els vols de les Voyager, t\xc3\xa9 un per\xc3\xadode de 10\xc2\xa0h 39\xc2\xa0min 22,4\xc2\xa0s (810,8\xc2\xb0/d); i com que est\xc3\xa0 molt a prop del sistema II l\'ha substitu\xc3\xaft en gran part._NEWLINE_Es desconeix un valor prec\xc3\xads del per\xc3\xadode de rotaci\xc3\xb3 de l\'interior. Quan s\'apropava a Saturn el 2005, la sonda Cassini va descobrir que el per\xc3\xadode de rotaci\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio de Saturn havia augmentat apreciablement, a uns 10\xc2\xa0h 45\xc2\xa0m 45\xc2\xa0s (\xc2\xb1\xc2\xa036\xc2\xa0s). El motiu d\'aquest canvi \xc3\xa9s desconegut; es creia que era a causa d\'un moviment de la font de r\xc3\xa0dio a una altra latitud de dins de Saturn amb un per\xc3\xadode de rotaci\xc3\xb3 diferent, en lloc d\'un canvi en la rotaci\xc3\xb3 de Saturn._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, el mar\xc3\xa7 del 2007, es va descobrir que la rotaci\xc3\xb3 de les emissions de r\xc3\xa0dio no tra\xc3\xa7ava la rotaci\xc3\xb3 del planeta, sin\xc3\xb3 que es produ\xc3\xafa per convecci\xc3\xb3 del disc de plasma, que dep\xc3\xa8n d\'altres factors a part de la rotaci\xc3\xb3 del planeta. Es va informar que la variaci\xc3\xb3 de la rotaci\xc3\xb3 mesurada podria ser provocada per activitat de gu\xc3\xa8isers al sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit de Saturn, Enc\xc3\xa8lad. El vapor d\'aigua em\xc3\xa8s a l\'\xc3\xb2rbita de Saturn per aquesta activitat esdev\xc3\xa9 carregat i "debilita" el camp magn\xc3\xa8tic de Saturn, alentit la seva rotaci\xc3\xb3 respecte a la del planeta. Llavors, es va afirmar que no hi havia cap m\xc3\xa8tode per a determinar la r\xc3\xa0tio de rotaci\xc3\xb3 del nucli de Saturn._NEWLINE_L\'\xc3\xbaltima estimaci\xc3\xb3 de la rotaci\xc3\xb3 de Saturn, basant-se en una compilaci\xc3\xb3 de mesures de la sonda Cassini, els Voyager i la Pioneer, va permetre afirmar que era de 10\xc2\xa0hores, 32\xc2\xa0minuts, 35\xc2\xa0segons.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de l\'observaci\xc3\xb3 i exploraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha hagut tres fases principals en l\'observaci\xc3\xb3 i exploraci\xc3\xb3 de Saturn. La primera es correspon amb les observacions antigues (possibles a ull nu), anteriors a la invenci\xc3\xb3 dels telescopis moderns. Cap al 1660, es va comen\xc3\xa7ar a fer observacions m\xc3\xa9s acurades amb telescopi des de la Terra. Finalment, al segle XX, es va comen\xc3\xa7ar a visitar amb naus espacials. Al segle XXI, es continuen fent observacions des de la Terra (o observatoris orbitant la Terra), i tamb\xc3\xa9 des de la Cassini.\n_START_SECTION_\nObservacions antigues\n_START_PARAGRAPH_\nSaturn \xc3\xa9s conegut des de temps antics. En l\'antiguitat, era el m\xc3\xa9s distant dels cinc planetes coneguts del sistema solar (excloent-ne la Terra) i, per tant, un personatge principal en diverses mitologies. Els grecs van consagrar el planeta a Cronos. En la mitologia romana, el d\xc3\xa9u Saturn, del qual el planeta treu el seu nom, era el d\xc3\xa9u del sector de l\'agricultura i la collita. Els romans consideraven Saturn l\'equivalent del d\xc3\xa9u grec Cronos (motiu pel qual el prefix Crono- fa refer\xc3\xa8ncia al planeta Saturn)._NEWLINE_En l\'astrologia hind\xc3\xba, hi ha nou objectes astrol\xc3\xb2gics coneguts com a navagrahes. Saturn, un d\'aquests, \xc3\xa9s conegut com a "Sani" o "Shani," el jutge entre els planetes sobre la bondat o maldat dels seus propis actes. Les cultures xinesa i japonesa, basant-se en els cinc elements que feien servir per a classificar els elements naturals, varen designar el planeta Saturn com a l\'"Estrella de la Terra" (\xe5\x9c\x9f\xe6\x98\x9f). En hebreu antic, Saturn \xc3\xa9s anomenat \'Shabbathai\'. El seu \xc3\xa0ngel \xc3\xa9s Cassiel. La seva intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, o esperit ben\xc3\xa8fic, \xc3\xa9s Agiel (layga), i el seu esperit (aspecte fosc) \xc3\xa9s Zazel (lzaz). En el turc otom\xc3\xa0, urd\xc3\xba i malai, el seu nom \xc3\xa9s \'Zuhal\', derivat de l\'\xc3\xa0rab \xd8\xb2\xd8\xad\xd9\x84.\n_START_SECTION_\nObservacions europees (1600\xe2\x80\x931800)\n_START_PARAGRAPH_\nPer veure els anells de Saturn, es necessita un telescopi amb un di\xc3\xa0metre de com a m\xc3\xadnim 15\xc2\xa0mm i no van ser coneguts fins que Galileu els va veure per primer cop el 1610. Va creure que eren dues llunes a banda i banda de Saturn. No es va saber que en realitat eren anells fins que Christian Huygens ho va afirmar utilitzant un telescopi molt millor. Huygens tamb\xc3\xa9 va descobrir la lluna Tit\xc3\xa0. Un temps despr\xc3\xa9s, Giovanni Domenico Cassini va descobrir-ne altres quatre llunes: J\xc3\xa0pet, Rea, Tetis i Dione. El 1675, Cassini tamb\xc3\xa9 va descobrir el forat entre anells conegut actualment com la divisi\xc3\xb3 de Cassini._NEWLINE_No es va fer cap altre descobriment important fins que, el 1789, William Herschel va descobrir-ne dues llunes m\xc3\xa9s, Mimas i Enc\xc3\xa8lad. El sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit de forma irregular Hiperi\xc3\xb3, que t\xc3\xa9 una resson\xc3\xa0ncia amb Tit\xc3\xa0, va ser descobert el 1848 per un equip brit\xc3\xa0nic._NEWLINE_El 1899, William Henry Pickering va descobrir Febe, un sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit irregular que no orbita s\xc3\xadncronament amb Saturn de la manera que ho fan les llunes m\xc3\xa9s grans. Febe va ser el primer sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit irregular descobert, i triga m\xc3\xa9s d\'un any a orbitar a Saturn en una \xc3\xb2rbita retr\xc3\xb2grada. A principis del segle XX, investigacions a Tit\xc3\xa0 van fer que es descobr\xc3\xads el 1944 que t\xc3\xa9 una atmosfera gruixuda \xe2\x80\x93una caracter\xc3\xadstica \xc3\xbanica entre les llunes del sistema solar.\n_START_SECTION_\nSobrevol de la Pioneer 11\n_START_PARAGRAPH_\nSaturn va ser visitat per primer cop pel Pioneer 11 el setembre del 1979. Va volar a 20.000\xc2\xa0km dels n\xc3\xbavols superiors del planeta. Es van obtenir imatges de baixa resoluci\xc3\xb3 del planeta i d\'alguns sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits; per\xc3\xb2 la resoluci\xc3\xb3 de les imatges no era prou bona per a distingir caracter\xc3\xadstiques de la superf\xc3\xadcie. La sonda tamb\xc3\xa9 va observar els anells; entre els descobriments, hi va haver l\'anell F i el fet que hi ha forats foscs als anells que s\xc3\xb3n brillants vists amb sol (cosa que significa que tenen material). La Pioneer 11 tamb\xc3\xa9 va mesurar la temperatura de Tit\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nSobrevols de les Voyager\n_START_PARAGRAPH_\nEl novembre del 1980, la sonda Voyager 1 va visitar el sistema saturni\xc3\xa0. Va enviar les primeres imatges d\'alta resoluci\xc3\xb3 del planeta, anells i sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits. Es van poder veure per primer cop caracter\xc3\xadstiques de la superf\xc3\xadcie de diverses llunes. La Voyager 1 va fer un sobrevol proper a Tit\xc3\xa0, que va fer augmentar el coneixement de l\'atmosfera del sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit. Tamb\xc3\xa9 va comprovar que l\'atmosfera de Tit\xc3\xa0 \xc3\xa9s impenetrable en longituds d\'ona visibles; per tant, no es van poder veure detalls de la superf\xc3\xadcie._NEWLINE_Gaireb\xc3\xa9 un any despr\xc3\xa9s, l\'agost del 1981, el Voyager 2 va continuar estudiant el sistema de Saturn. Es van obtenir m\xc3\xa9s imatges properes de Saturn, aix\xc3\xad com evid\xc3\xa8ncies de canvis de l\'atmosfera i anells. Desafortunadament, durant el sobrevol, es va espatllar la c\xc3\xa0mera girat\xc3\xb2ria durant uns dies, cosa que va fer perdre algunes imatges previstes. Es va utilitzar la gravetat de Saturn per dirigir la sonda cap a Ur\xc3\xa0._NEWLINE_Les sondes van descobrir i van confirmar nous sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits orbitant a prop o dins dels anells. Tamb\xc3\xa9 van descobrir el petit forat de Maxwell i el forat de Keeler.\n_START_SECTION_\nSonda Cassini-Huygens\n_START_PARAGRAPH_\nL\'1 de juliol del 2004, la sonda espacial Cassini-Huygens va fer una inserci\xc3\xb3 orbital, entrant a l\'\xc3\xb2rbita de Saturn. Abans, per\xc3\xb2, ja havia estudiat el sistema extensivament. El juny del 2004, havia fet un sobrevol proper a Febe, enviant imatges d\'alta resoluci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com dades._NEWLINE_El 2006, la NASA va informar que la sonda Cassini havia trobat evid\xc3\xa8ncia de pantans d\'aigua l\xc3\xadquida de gu\xc3\xa8isers de la lluna saturniana Enc\xc3\xa8lad. D\'acord amb el Dr. Andrew Ingersoll, del California Institute of Technology, "altres sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits del sistema solar tenen oceans d\'aigua l\xc3\xadquida coberts per quil\xc3\xb2metres d\'escor\xc3\xa7a gelada. El que \xc3\xa9s diferent aqu\xc3\xad \xc3\xa9s que hi podria haver aigua l\xc3\xadquida a no m\xc3\xa9s de desenes de metres a sota la superf\xc3\xadcie."_NEWLINE_Les fotografies de la sonda Cassini tamb\xc3\xa9 han perm\xc3\xa8s altres descobriments significatius. Han revelat un anell planetari fins llavors desconegut. El juliol del 2006, imatges de la sonda Cassini van evidenciar llacs d\'hidrocarbur a prop del pol nord de Tit\xc3\xa0, la pres\xc3\xa8ncia dels quals es va confirmar el gener del 2007. El mar\xc3\xa7 del 2007, imatges addicionals del pol nord de Tit\xc3\xa0 van descobrir "mars" d\'hidrocarbur, els m\xc3\xa9s grans dels quals s\xc3\xb3n gaireb\xc3\xa9 la mida del mar Caspi. L\'octubre del 2006, la sonda va detectar un hurac\xc3\xa0 de 8.000\xc2\xa0km de di\xc3\xa0metre amb una paret d\'ull d\'hurac\xc3\xa0 al pol sud de Saturn._NEWLINE_Del 2004 al 2 de novembre del 2009, la sonda va descobrir i confirmar 8 nous sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits. La seva missi\xc3\xb3 principal va acabar el 2008 quan la sonda havia completat 74\xc2\xa0\xc3\xb2rbites al voltant del planeta. La missi\xc3\xb3 del planeta es va estendre fins al setembre del 2010 i de nou fins al 2017, per estudiar un per\xc3\xadode d\'estacions de Saturn sencer.\n_START_SECTION_\nObservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSaturn \xc3\xa9s l\'objecte m\xc3\xa9s distant dels cinc planetes visibles f\xc3\xa0cilment a ull nu, i s\xc3\xb3n els altres quatre Mercuri, Venus, Mart i J\xc3\xbapiter (Ur\xc3\xa0 i, ocasionalment, (4) Vesta s\xc3\xb3n visibles a ull nu en cels molt foscos). Va ser l\'\xc3\xbaltim objecte conegut pels astr\xc3\xb2noms fins que es va descobrir Ur\xc3\xa0 el 1781. Saturn apareix al cel nocturn com un punt brillant groguenc, la magnitud del qual varia entre +1 i 0. Generalment, es necessita ajuda \xc3\xb2ptica (grans binoculars o un telescopi) amb una magnificaci\xc3\xb3 de 20\xc3\x97 per veure clarament els anells de Saturn._NEWLINE_Saturn i els seus anells es veuen millor quan el planeta es troba a l\'oposici\xc3\xb3 (la configuraci\xc3\xb3 d\'un planeta quan es troba a una elongaci\xc3\xb3 de 180\xc2\xb0 i, per tant, es troba oposat al Sol). Durant l\'oposici\xc3\xb3 del 17 de desembre del 2002, Saturn va apar\xc3\xa8ixer molt brillant a causa d\'una orientaci\xc3\xb3 dels anells (vegeu imatge a la dreta) favorable respecte a la Terra.'