b"\n_START_ARTICLE_\nDivisions administratives de l'Alemanya nazi\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la supressi\xc3\xb3 dels L\xc3\xa4ndern\xc2\xa0(estats) individuals de la Rep\xc3\xbablica de Weimar el 1934, els\xc2\xa0Gaue (Singular: Gau) eren les subdivisions administratives de facto de l'Alemanya nazi. _NEWLINE_Els Gaue nazis es van formar el 1926 com a districtes del Partit Nazi\xc2\xa0dins dels diferents estats alemanys i prov\xc3\xadncies prussianes, tal com venien donades des de la fi la\xc2\xa0Primera Guerra Mundial. Cada Gau tenia un responsable administratiu, el Gauleiter (tradu\xc3\xaft per cap del Gau). Tot i que\xc2\xa0els L\xc3\xa4ndern i prov\xc3\xadncies prussianes van continuar existint despr\xc3\xa9s del Llei Habilitant de 1933, la seva administraci\xc3\xb3 es va reduir a un \xc3\xb2rgan rudimentari unit a les respectives administracions del Gau en el proc\xc3\xa9s de la Gleichschaltung. En total, el 1934 Alemanya estava organitzada en 32 Gaue. \xc2\xa0A la fi de la II Guerra Mundial el 1945 el nombre de Gaue arribava a ser de 42_NEWLINE_Les regions ocupades el 1938 tant per l'Anschluss [annexi\xc3\xb3] d'\xc3\x80ustria com pels acords de la Confer\xc3\xa8ncia de M\xc3\xbanic (els Sudets de Txecoslov\xc3\xa0quia),\xc2\xa0com tamb\xc3\xa9 la regi\xc3\xb3 de Klaip\xc3\xa9da o Memelland  (a l'actual Litu\xc3\xa0nia) in coirpoirada el mar\xc3\xa7 del 1939, com finalment tamb\xc3\xa9 les \xc3\xa0rees conquistades durant la Segona Guerra Mundial, van ser incorporades als Gaue existents o van ser organitzades en Reichsgaue, similars en tot a les Gaue excepte en el nom. En el Reichsgaue, el Gauleiter tamb\xc3\xa9 ostentava la posici\xc3\xb3 de Reichsstatthalter, la qual cosa formalment combinava les esferes del partit i del govern estatal._NEWLINE_Amb la fi de la guerra i la fixaci\xc3\xb3 de les noves fronteres arran de la Confer\xc3\xa8ncia de Potsdam (l\xc3\xadnia Oder-Neisse)\xc2\xa0Alemanya perdria tant els territoris annexionats a partir del 1938 \xc2\xa0com tamb\xc3\xa9 els de Pr\xc3\xbassia Oriental, Pomer\xc3\xa0nia i la Sil\xc3\xa8sia. Entre altres conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, naixerien dos Estats alemanys que subsistiren fins a la re-unificaci\xc3\xb3 del 1990.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nGaue, Reichsgaue i L\xc3\xa4nder\n_START_PARAGRAPH_\nEls Gaue van existir de forma paral\xc2\xb7lela als estats germans, els L\xc3\xa4nder, i les prov\xc3\xadncies prussianes al llarg del per\xc3\xadode nazi. Pro forma, la divisi\xc3\xb3 administrativa de l'Alemanya de Weimar va ser deixada de costat. El pla per abolir els L\xc3\xa4nder va ser finalment abandonat perqu\xc3\xa8 Hitler va refusar realitzar reformes estructurals, la denominada Reichsreform (Reforma de l'Estat), tement que podrien importunar als l\xc3\xadders locals del partit. Per les mateixes raons, els l\xc3\xadmits territorials dels Gaue van romandre sense modificacions dins d'Alemanya al llarg d'aquest per\xc3\xadode. Els Gaue sol van ser expandits per mitj\xc3\xa0 de l'addici\xc3\xb3 de territoris ocupats despr\xc3\xa9s de 1938. Mentre els L\xc3\xa4nder continuessin existint, el poder real a nivell local estava en mans dels Gauleiters, i no pas en  els Ministres Presidents dels estats alemanys. Els Gauleiters eren directament designats per Hitler i nom\xc3\xa9s responien davant seu. En la pr\xc3\xa0ctica, la interfer\xc3\xa8ncia des de dalt era molt rara i per tant el seu poder era gaireb\xc3\xa9 absolut.\n_START_SECTION_\nAuslandsgau\n_START_PARAGRAPH_\nExistia tamb\xc3\xa9 un Gau extraterritorial anomenat Auslandsorganisation (Organitzaci\xc3\xb3 d'estrangeria) per als membres transoce\xc3\xa0nics. La seva seu era a Berl\xc3\xadn. Aquest Auslandsgau (Gau estranger) era considerat el Gau n\xc3\xbamero 43 de l'Alemanya nazi.\n_START_SECTION_\nProtectorat de Boh\xc3\xa8mia i Mor\xc3\xa0via\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s que l'acord resultant de la Confer\xc3\xa8ncia de Munic hagu\xc3\xa9s concedit a Alemanya el control sobre una part considerable de la Txecoslov\xc3\xa0quia d'entreguerres, la resta va ser subordinada formalment al govern alemany al mar\xc3\xa7 de 1939. Mentre Eslov\xc3\xa0quia es va convertir en un estat independent, per\xc3\xb2 en realitat era un estat sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit d'Alemanya, els territoris txecs van ser convertits en un Protectorat de Boh\xc3\xa8mia i Moravia sota domini alemany._NEWLINE_Existien dues estructures separades per a l'administraci\xc3\xb3 dins del protectorat. El Protectorat va ser oficialment dividit en dos L\xc3\xa4nder (territoris): Boh\xc3\xa8mia i Moravia, que al seu torn van ser subdividits en un nombre d'unitats menors. El partit nazi va implementar una forma completament diferent d'organitzaci\xc3\xb3 constituint quatre districtes de partit separats a la regi\xc3\xb3, i subordinant-los organitzacionalment als Gaue i Reichsgaue que els envoltaven: Sudetenland, Gau Bayreuth (Bayerische Ostmark), Baix Danubi, i Alt Danubi. Aquests dos m\xc3\xa8todes van continuar coexistint en el protectorat durant tota la durada de la seva exist\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nPlanificaci\xc3\xb3 de futurs districtes\n_START_PARAGRAPH_\nEl govern nazi aplicava i practicava obertament un expansionisme territorial agressiu, amb la intenci\xc3\xb3 d'ampliar encara m\xc3\xa9s la ja per si mateix ampliada base territorial de l'Estat alemany. En previsi\xc3\xb3 d'aquestes esperades ampliacions territorials, van ser teoritzats potencials nous districtes en longitud pels ide\xc3\xb2legs nazis, funcionaris del govern, i els departaments de planificaci\xc3\xb3 territorial. Aquestes expansions tenien la intenci\xc3\xb3 en cas que es dugui a terme de dues maneres diferents:"