b"\n_START_ARTICLE_\nAgullana\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble, situat a l'aiguabarreig del riu Guilla amb el torrent del Gou, \xc3\xa9s a 5 quil\xc3\xb2metres de la Jonquera i a 24 de Figueres. El terme municipal d'Agullana limita amb el Vallespir, la Jonquera, Capmany, Darnius i la Vajol. A m\xc3\xa9s del nucli principal hi ha el de l'Estrada i unes 40 masies disperses. El territori d'Agullana s'est\xc3\xa9n per la zona occidental de la serra de l'Albera. A la part nord hi ha suredes i alzinars, amb pres\xc3\xa8ncia de castanyers a les zones de m\xc3\xa9s altura.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori del municipi d'Agullana ja era habitat a la prehist\xc3\xb2ria. N'\xc3\xa9s reflex la pres\xc3\xa8ncia de quatre monuments megal\xc3\xadtics, dos d\xc3\xb2lmens, dos menhirs i la Necr\xc3\xb2poli de can Bec de Baix, que pertany a la cultura dels camps d'urnes i est\xc3\xa0 datada entre els segles IX i VII aC. La primera refer\xc3\xa8ncia documental d'Agullana es troba l'any 1019, amb el nom d'Aguliana, en un document en qu\xc3\xa8 el bisbe Pere Rotger cedeix l'Ecclesiam Sanctae Mariae de Aguliana a la Can\xc3\xb2nica de Girona._NEWLINE_Agullana va formar part dels dominis del vescomtat de Rocabert\xc3\xad. A mitjan segle XVIII s'hi va comen\xc3\xa7ar a desenvolupar la ind\xc3\xbastria del suro. En el moment de m\xc3\xa0xima esplendor, a principis del segle XX, la vila comptava amb 40 f\xc3\xa0briques que s'hi dedicaven. Avui nom\xc3\xa9s en resta una. Mostra del desenvolupament d'Agullana a l'\xc3\xa8poca \xc3\xa9s tota una s\xc3\xa8rie d'edificis modernistes, obra gaireb\xc3\xa9 tots de l'arquitecte Josep Azemar i Pont, com el xalet Parellada, la casa Estela, can Vidal, l'escola, l'asil Gomis o el caf\xc3\xa8 la Conc\xc3\xb2rdia.\n_START_SECTION_\nLlocs d'inter\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nEntre d'altres, a Agullana es pot visitar l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria i la sala d'Exposicions de la Necr\xc3\xb2poli de Can Bech de Baix._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria \xc3\xa9s un edifici de finals del segle XII o comen\xc3\xa7aments del XIII. L'esveltesa de la volta, les proporcions, l'estil i l'estructura dels capitells del portal s\xc3\xb3n elements representatius de l'etapa final de l'art rom\xc3\xa0nic a Catalunya. \xc3\x89s un temple d'una sola nau, amb una volta lleugerament apuntada en una sola pe\xc3\xa7a. L'absis semicircular, amb volta en forma d'ametlla, s'obre a la nau en un doble plec. Fan el paper de transsepte dues capelles laterals amb cintres en volta._NEWLINE_El coll de la Manrella, monument a Llu\xc3\xads Companys. Encara que se situ\xc3\xaf en el territori del municipi d'Agullana, aquest coll \xc3\xa9s a Fran\xc3\xa7a."