b"\n_START_ARTICLE_\nJoaquim Xirau i Palau\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEstudi\xc3\xa0 filosofia a la Universitat de Barcelona, on fou deixeble de Jaume Serra i H\xc3\xbanter i Tom\xc3\xa0s Carreras i Artau, i es doctor\xc3\xa0 a la Universitat de Madrid, on fou deixeble de Jos\xc3\xa9 Ortega y Gasset i Manuel Garc\xc3\xada Morente, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 fou influ\xc3\xaft per Manuel Bartolom\xc3\xa9 Coss\xc3\xado i la Instituci\xc3\xb3n Libre de Ense\xc3\xb1anza. Hi realitz\xc3\xa0 tesis doctorals sobre Jean Jacques Rousseau i Gottfried Wilhelm Leibniz. Tamb\xc3\xa9 va estudiar dret a la Sorbona de Par\xc3\xads, Brussel\xc2\xb7les, Ginebra, Leuven i Cambridge._NEWLINE_Va ser professor de filosofia a l'Institut Ramon Muntaner._NEWLINE_Un cop torn\xc3\xa0 a Espanya, va obtenir una c\xc3\xa0tedra d'institut a Vigo. M\xc3\xa9s tard aconsegu\xc3\xad una c\xc3\xa0tedra de filosofia a la universitat de Saragossa, i finalment el 1927 fou nomenat catedr\xc3\xa0tic de l\xc3\xb2gica i teoria del coneixement de la Universitat de Barcelona, c\xc3\xa0rrec que ocup\xc3\xa0 fins al 1939, on tamb\xc3\xa9 fou deg\xc3\xa0 de la facultat de filosofia i lletres. Juntament amb Jaume Serra i Francesc Mirabent i Vilaplana va formar l'anomenada Escola de Barcelona, i hi va tenir com a deixebles tota una generaci\xc3\xb3 de coneguts fil\xc3\xb2sofs com Josep Maria Calsamiglia i Vives, Josep Maria Font i Puig, Jordi Maragall i Noble, Josep Ferrater i Mora, Francesc Gom\xc3\xa0 i Must\xc3\xa9, Eduard Nicol, i Jaume Bofill i Bofill. El ress\xc3\xb2 de la seva escola perdur\xc3\xa0 a Catalunya fins a la Transici\xc3\xb3 democr\xc3\xa0tica espanyola a trav\xc3\xa9s del Col\xc2\xb7legi de Filosofia (1976), impulsat per Xavier Rubert de Vent\xc3\xb3s, fill de l'advocat Joan Rubert, tamb\xc3\xa9 deixeble de Xirau. _NEWLINE_Pol\xc3\xadticament, era un republic\xc3\xa0 conven\xc3\xa7ut, defensava una reforma de la societat basada en l'educaci\xc3\xb3, i fou un dels fundadors de la Uni\xc3\xb3 Socialista de Catalunya, per\xc3\xb2 no ocup\xc3\xa0 c\xc3\xa0rrecs p\xc3\xbablics i abandon\xc3\xa0 el partit quan aquest es va integrar en el PSUC. En acabar de la guerra civil espanyola el 1939 s'exili\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a, despr\xc3\xa9s a la Gran Bretanya i finalment a M\xc3\xa8xic, on hi fou professor a la Universidad Nacional Aut\xc3\xb3noma de M\xc3\xa8xic (UNAM) i tamb\xc3\xa9 professor al Liceo Franco-Mexicano. _NEWLINE_Tot i proper a Ren\xc3\xa9 Descartes, era seguidor de la fenomenologia d'Edmund Husserl i de l'orientaci\xc3\xb3 filos\xc3\xb2fica de Max Scheler, Henri Bergson i George Edward Moore, la seva tend\xc3\xa8ncia filos\xc3\xb2fica es basa en la teoria dels valors, on intenta superar l'idealisme subjectiu mitjan\xc3\xa7ant la noci\xc3\xb3 de l'amor, ja que l'activitat amorosa es troba en la conflu\xc3\xa8ncia de l'\xc3\xa9sser i el valor, i \xc3\xa9s on es supera la condici\xc3\xb3 subjecte-objecte. Alhora, creia que el ser concret resultava, per una banda, de la cooperaci\xc3\xb3 de l'eternitat de la flu\xc3\xa8ncia din\xc3\xa0mica i intensiva, i per l'altra, de l'eternitat dels elements immutables que la defineixen i l'enquadren. Una altra preocupaci\xc3\xb3 constant \xc3\xa9s la cerca de la veritat. Tamb\xc3\xa9 va fer estudis sobre Ramon Llull i Joan Lluis Vives. _NEWLINE_En recordan\xc3\xa7a seva, l'Ateneu Barcelon\xc3\xa8s convoc\xc3\xa0, entre els anys 1989 i 2000, el premi d'assaig Joaquim Xirau.\n_START_SECTION_\nPensament\n_START_PARAGRAPH_\nXirau ha estat un dels pensadors catalans m\xc3\xa9s actius de la generaci\xc3\xb3 republicana. D'aquella que va entrar en contacte amb els corrents de pensament que llavors sorgien a Europa, especialment el vitalisme de Bergson, la fenomenologia de Husserl i la filosofia dels valors de Max Scheler. Professor visitant a Cambridge, va assistir a diverses confer\xc3\xa8ncies i congressos internacionals de filosofia, pedagogia i psicologia. Al seu parer, les idees no s\xc3\xb3n una cosa morta i eixuta, sin\xc3\xb3 que necessiten l'educaci\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 es facin realitat. D'aqu\xc3\xad que \xe2\x80\x93en el seu univers o cosmovisi\xc3\xb3\xe2\x80\x93 la filosofia, la pedagogia i la psicologia formin una unitat en qu\xc3\xa8 el tot \xc3\xa9s m\xc3\xa9s important que les parts considerades a\xc3\xaflladament._NEWLINE_D'acord amb Goethe, Xirau \xc3\xa9s partidari d'una filosofia de l'acci\xc3\xb3 que no es limita a la contemplaci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 a la transformaci\xc3\xb3 de la societat, des d'una posici\xc3\xb3 espiritualista. Aix\xc3\xad, quan va retornar d'una estada a Moscou l'any 1931 \xe2\x80\x93on va assistir a una confer\xc3\xa8ncia psicot\xc3\xa8cnica\xe2\x80\x93, va manifestar que no li havia agradat el que hi havia vist, perqu\xc3\xa8 en l'experi\xc3\xa8ncia sovi\xc3\xa8tica hi trobava a faltar valors espirituals. Tant \xc3\xa9s aix\xc3\xad que el seu pensament es va desmarcar del materialisme per optar per una soluci\xc3\xb3 humanista, de tall personalista, en sintonia amb els principis del cristianisme i de l'humanisme socialista. Ben mirat, Xirau \xc3\xa9s hereu d'una cultura que \xc3\xa9s el resultat d'un seguit de camins que v\xc3\xa9nen d'\xc3\x80sia (Crist), d'Europa (S\xc3\xb2crates) i d'\xc3\x80frica (Agust\xc3\xad). En el seu pensament convergeixen diferents aspectes com ara l'idealisme de la llibertat de Fichte, l'organicisme del krausisme, el culturalisme moral de Serra i H\xc3\xbanter, l'exist\xc3\xa8ncia d'un m\xc3\xb3n eid\xc3\xa8tic que configura els valors (Husserl, Scheler, Landsberg) i l'amor francisc\xc3\xa0 (Llull). Tot plegat forneix una filosofia espiritualista de signe humanista._NEWLINE_Des d'una perspectiva pedag\xc3\xb2gica, cal situar el pensament de Xirau en l'horitz\xc3\xb3 de M. B. Coss\xc3\xado, segons el qual educar implica \xe2\x80\x98vivificar', fer viure, donar vida o, cosa que \xc3\xa9s el mateix, espiritualitzar. Es tracta de fer possible que l'educand visqui lliurement una vida aut\xc3\xa8ntica a trav\xc3\xa9s de l'ess\xc3\xa8ncia creadora d'uns valors que han de fomentar la dimensi\xc3\xb3 transcendent de la persona. En conjunt, la seva obra recorda l'axiologia de Scheler per donar una resposta a la transmutaci\xc3\xb3 dels valors anunciada per Nietzsche; i l'esfor\xc3\xa7 de Husserl per donar sentit a un m\xc3\xb3n que, sota el poder de la ci\xc3\xa8ncia i la t\xc3\xa8cnica, camina cap al nihilisme._NEWLINE_A grans trets, la seva filosofia es caracteritza per promoure un pensament modernitzador, ideol\xc3\xb2gicament idealista, pregonament espiritualista i de signe socialitzant. Res d'aldarulls, ni de revolucions, at\xc3\xa8s que la soluci\xc3\xb3 als problemes que afectaven l'home del seu temps s'havien de solucionar per una via reformista d'encuny pedag\xc3\xb2gic. Es tracta d'una educaci\xc3\xb3 que resta al servei d'una pol\xc3\xadtica que \xe2\x80\x93una mica ut\xc3\xb2picament\xe2\x80\x93 buscava, al marge de les lluites dels partits, la transformaci\xc3\xb3 de les consci\xc3\xa8ncies. En aquest sentit, el seu projecte oscil\xc2\xb7la entre un despertar socr\xc3\xa0tic de les consci\xc3\xa8ncies i l'assumpci\xc3\xb3 de l'esfera eid\xc3\xa8tica dels valors. En un plantejament plat\xc3\xb2nic i idealista, Xirau renuncia a l'imperatiu kanti\xc3\xa0 que, al seu entendre, implica una dimensi\xc3\xb3 dogm\xc3\xa0tica que dificulta el desenvolupament de la llibertat de consci\xc3\xa8ncia. Ara b\xc3\xa9, Xirau tamb\xc3\xa9 s'allunya de l'espontane\xc3\xaftat del naturalisme pedag\xc3\xb2gic de Jean-Jacques Rousseau , fins al punt que s'aparta igualment de la disciplina i de l'espontane\xc3\xaftat._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, conv\xc3\xa9 que a trav\xc3\xa9s de l'educaci\xc3\xb3 i la cultura hom desvetlli la consci\xc3\xa8ncia individual, o encara millor, que desperti una consci\xc3\xa8ncia amorosa a trav\xc3\xa9s d'una educaci\xc3\xb3 en la qual el mestre enamori i el deixeble estimi. Una vegada configurada aquesta consci\xc3\xa8ncia amorosa, hom estar\xc3\xa0 en condicions de captar aquells valors que romanen fora de nosaltres. La f\xc3\xb3rmula a seguir no \xc3\xa9s una altra que la d'\xe2\x80\x98estima i fes el que vulguis' (ama et fac quod vis), segons va expressar sant Agust\xc3\xad en el comentari a l'ep\xc3\xadstola primera de sant Joan, quan es refereix a la caritat fraterna, a la qual es deuen els cristians. Aix\xc3\xad doncs, Xirau s'inscriu en la tradici\xc3\xb3 cristiana de l'amor, d'un amor que ha de vivificar totes les esferes de la vida. I \xc3\xa9s aix\xc3\xad com ho estableix al seu llibre Amor y mundo, que es va publicar a l'exili mexic\xc3\xa0, per b\xc3\xa9 que les idees centrals van ser anticipades a L'amor i la percepci\xc3\xb3 dels valors, del 1936._NEWLINE_Sense amor no hi ha valors: l'amor \xc3\xa9s el valor suprem; la font i l'origen de qualsevol valor. Per Xirau, l'activitat amorosa no \xc3\xa9s sin\xc3\xb3 l'\xc3\xadmpetu, l'impuls que ens permet passar de les coses inferiors als nivells m\xc3\xa9s alts i superiors. La relaci\xc3\xb3, doncs, entre amor i valor \xc3\xa9s \xc3\xadntima i directa. L'amor s'encarrega de descobrir els valors, d'il\xc2\xb7luminar-los, per\xc3\xb2 s'ha d'afegir que ni els promou, ni els crea, simplement els descobreix i els accepta. Ara b\xc3\xa9, no hi ha una jerarquia, sin\xc3\xb3 que tot neix de l'amor mateix, i no de les coses externes a la interioritat humana: \xe2\x80\x98No hi ha coses que mereixin amor i d'altres que no. Totes les coses mereixen i necessiten i demanen igualment amor i m\xc3\xa9s potser encara les que tenen m\xc3\xa9s necessitat de salvaci\xc3\xb3. \xc3\x89s el sentit de la creaci\xc3\xb3 per amor de la tradici\xc3\xb3 agustiniana. L'amor busca en les coses el seu valor. Del seu propi valor personal intransferible l'il\xc2\xb7lumina, el promou, el projecta a la seva plenitud, i tracta en \xc3\xbaltim terme de crear-lo.' Sembla clar que Xirau va bastir sobre la base de la consci\xc3\xa8ncia amorosa una filosofia de l'amor que entronca amb la Charitas cristiana i que apunta a l'educaci\xc3\xb3 de tota la humanitat, la qual cosa confereix al seu pensament una orientaci\xc3\xb3 metaf\xc3\xadsica i religiosa que no \xc3\xa9s estranya a un sentit ecum\xc3\xa8nic de comuni\xc3\xb3. Nom\xc3\xa9s llavors l'eros grec haur\xc3\xa0 donat pas a l'\xc3\xa0gape cristi\xc3\xa0."