b"\n_START_ARTICLE_\nTorre dels Marquesos de Sentmenat\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUbicada al districte de Sarri\xc3\xa0-Sant Gervasi, la finca dels marquesos de Sentmenat es troba inclosa dins d'una \xc3\xa0mplia parcel\xc2\xb7la delimitada pels Carrers de Can Caralleu i del Desert. L'acc\xc3\xa9s al complex es realitza per ambdues vies. En tractar-se d'un edifici exempt, la torre disposa de quatre fa\xc3\xa7anes._NEWLINE_De planta rectangular, l'edifici es localitza al l\xc3\xadmit d'una terrassa, de manera que la seva estructura en al\xc3\xa7at compr\xc3\xa8n una planta baixa aparent nom\xc3\xa9s des de la fa\xc3\xa7ana principal, una planta noble que permet l'acc\xc3\xa9s des de la terrassa superior, un pis i teulada a quatre vessants. Dues torratxes disposades a les cantonades de la fa\xc3\xa7ana orientada al mar o principal eleven l'edifici un nivell m\xc3\xa9s, al mateix temps que el doten d'una aparen\xc3\xa7a sim\xc3\xa8trica._NEWLINE_Totes les fa\xc3\xa7anes de la torre estructuren les seves obertures en eixos verticals i horitzontals de ritme regular: portals a planta baixa, balcons a la planta noble, finestres combinades amb falses espitlleres. Les dues torratxes s'obren a l'exterior per finestres a la planta interm\xc3\xa8dia i per galeries d'arcs a la part superior. Les fa\xc3\xa7anes presenten la totalitat de llurs murs revestits amb morters que imiten un carreuat al trencajunt. Tanmateix, la planta baixa de la banda de mar ha estat revestida amb un aplacat de pedra artificial verda al trencajunt. En aquesta planta les obertures han perdut les seves ornamentacions, mentre que la resta de plantes conserven els muntants i les llindes originals, profusament ornamentats a base de motllures i guardapols d'estil renaixentista. Aquests elements escult\xc3\xb2rics procedeixen dels castells de Ciutadilla (l'urgell) i de Sentmenat (Vall\xc3\xa8s Oriental) i s\xc3\xb3n elements reaprofitats datables a finals del segle XVI._NEWLINE_Els balcons de planta noble presenten tots una volada de pedra sostinguda per un parell de perm\xc3\xb2dols i es presenten tancats per baranes de barrots de ferro forjat reblonats i, en els angles, helico\xc3\xafdals. Aquests balcons presenten muntants de pedra motllurats que sostenen llurs llindes, decorades amb guardapols mixtilinis, escuts i bustos dins de medallons. La llinda del balc\xc3\xb3 central, per\xc3\xb2, \xc3\xa9s de majors dimensions i presenta dos lleons sostenint l'escut dels Sentmenat. En el pis superior, les finestres i les espitlleres tamb\xc3\xa9 estan emmarcades amb pedra, excepte els guardapols, que s\xc3\xb3n d'estuc. Les galeries d'arcs que obren les dues torratxes als quatre vents presenten columnelles de pedra. Rematant aquestes torratxes es constru\xc3\xafren unes cuculles quadrangulars de cer\xc3\xa0mica vidrada formant bandes horitzontals blanques i blaves. Sota la coberta hi sobresortien g\xc3\xa0rgoles escult\xc3\xb2riques que, en recents intervencions, van ser substitu\xc3\xafdes per uns sobreeixidors de ferro laminat obrats per Sergi Aguilar._NEWLINE_Pel que fa la fa\xc3\xa7ana posterior, tamb\xc3\xa9 presenta llurs portes i finestres amb llindes i muntants de pedra reaprofitats. Aquests elements, m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2piament g\xc3\xb2tics, consisteixen en arcs rebaixats i conopials decorats amb traceries g\xc3\xb2tiques i putti sostenint escuts._NEWLINE_Els interiors, que han perdut totalment el seu aspecte original, alberguen al vest\xc3\xadbul un mural d'Albert R\xc3\xa0fols Casamada, fundador de l'escola Eina._NEWLINE_Els jardins segueixen els c\xc3\xa0nons sim\xc3\xa8trics que tamb\xc3\xa9 marquen l'edificaci\xc3\xb3 de la torre i testimonien la fusi\xc3\xb3 entre el tradicional jard\xc3\xad a la francesa i el jard\xc3\xad-bosc t\xc3\xadpicament rom\xc3\xa0ntic. La terrassa inferior es disseny\xc3\xa0 com un passeig ornat per set escultures de pedra d'autor desconegut que personifiquen les diverses nissagues vinculades als Sentmenat: els Sarriera, els Ciutadilla, els Pati\xc3\xb1o, els Jordan de Urr\xc3\xades, els Osorio, els Despujol i, finalment, els Sentmenat. Alineat amb l'eix de simetria de la torre, un estanc circular centra la composici\xc3\xb3 dels vuit parterres que l'envolten radialment, amb llurs broderies de topi\xc3\xa0ria de boix. En aquests parterres s'alcen altes palmeres i washingt\xc3\xb2nies. La terrassa on es troba la torre acull, a banda i banda, l'antic jard\xc3\xad dom\xc3\xa8stic i el que fou hort pel consum familiar i la plantaci\xc3\xb3 de flor tallada. Seguint l'eix de simetria de la porta posterior de la torre hi ha una cascada i un estany de pedra que es nodreix d'un canal d'aigua procedent d'una mina. M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d'aquest espai de transici\xc3\xb3 hi ha el bosc, un espai de gaireb\xc3\xa9 nou hect\xc3\xa0rees als peus de la serra de Collserola\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls or\xc3\xadgens d'aquesta finca es remunten al segle XIV, quan Guillem Teixid\xc3\xb3 adquir\xc3\xad la finca a Berenguer Aymerich de Sarri\xc3\xa0 el 1325 per a la construcci\xc3\xb3 del seu propi mas. L'any 1779 el mestre d'obres Andreu Bosch reconvert\xc3\xad l'antiga masia en una casa de camp o torre per als marquesos de Sentmenat, que havien adquirit la finca a mitjan segle XVII. Durant el segle XIX la torre adquiriria l'aspecte actual, en ser ampliada i redecorada amb elements esculpits procedents dels castells de Ciutadilla i de Sentmenat._NEWLINE_L'any 1960 la fam\xc3\xadlia Sentmenat llog\xc3\xa0 la torre al C\xc3\xb2nsol de Fran\xc3\xa7a, que hi fix\xc3\xa0 la seva resid\xc3\xa8ncia fins que, l'any 1974 l'edifici fou venut a la promotora immobili\xc3\xa0ria N\xc3\xba\xc3\xb1ez i Navarro. La d\xc3\xa8cada de 1940 nasqu\xc3\xa9, al costat de la torre dels Sentmenat, el barri de Can Caralleu, un indret proper a la marginalitat que a finals dels anys vuitanta l'ajuntament volia reurbanitzar. N\xc3\xba\xc3\xb1ez i Navarro, llavors propiet\xc3\xa0ria de finca, va encarregar-se d'aquesta urbanitzaci\xc3\xb3 a canvi de cedir a l'Ajuntament la finca dels Sentmenat. Aquesta transacci\xc3\xb3, que no es materialitzaria fins a l'any 1992, venia acompanyada d'una dotaci\xc3\xb3 de 120 milions de pessetes destinades a restaurar el conjunt. Despr\xc3\xa9s d'una desafortunada restauraci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 es refeu la fa\xc3\xa7ana de la planta baixa i se substitu\xc3\xafren les g\xc3\xa0rgoles hist\xc3\xb2riques per sobreeixidors de ferro laminat, la torre es convert\xc3\xad l'any 1994 en seu de l'Escola Eina de Disseny i Art, centre adscrit a la Universitat Aut\xc3\xb2noma de Barcelona. Els jardins obriren les seves portes l'any 1995 convertits en parc p\xc3\xbablic."