b'\n_START_ARTICLE_\nCherokees\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nEren alts, de color de p\xc3\xa8l clar, nas aguilenc i mirada penetrant. Vivien en ciutats i es dividien en set clans, amb els membres de cada vila de descend\xc3\xa8ncia matrilineal i ex\xc3\xb2gams. Habitaven cases quadrades o allargades de pals fent bastiment, cobertes d\'escor\xc3\xa7a, fusta i parets entrella\xc3\xa7ades i cobertes amb terra i fang. Cada vila tenia un o dos campaments de 350 a 600 habitants (hi havia m\xc3\xa9s de 100 poblats). Conreaven moresc, p\xc3\xa8sols i carabasses, ca\xc3\xa7aven i recollien fruites tot practicant una agricultura de tallar i cremar. Cap al 1700 adoptaren el cavall._NEWLINE_Tota llur pol\xc3\xadtica restava en les viles individuals, les principals de les quals eren Tanasi, Etowah, Newkasi, Keowee, Tellequah, Chota i Kituhwa, i van fer dos cossos pol\xc3\xadtics, Roig per la guerra i Blanc per la pau, amb dos cabdills no hereditaris (el de guerra rebia el nom d\'Outacity "assass\xc3\xad") que presidien dos consells, un amb representants dels set clans i l\'altre amb els ancians. El Blanc s\'encarregava d\'organitzar l\'agricultura, els afers religiosos i un cos de missatgers, mentre que el Roig s\'encarregava dels afers de guerra i defensa, dirigits pel guerrer m\xc3\xa9s reconegut._NEWLINE_Rebien sovint atacs dels mohawks, que eren contestats amb igual feresa. Feien expedicions punitives, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 ajudaven als pobres. Les dones eren admeses als consells, i algunes esdevenien guerreres, per\xc3\xb2 eren encarregades de l\'agricultura i de la cust\xc3\xb2dia dels presoners. No reconeixien cap autoritat central, els presoners eren serfs i gradualment els adoptaven. No guerrejaven entre ells, i els disputes eren resoltes mitjan\xc3\xa7ant un joc de pilota. Els guerrers practicaven una dansa nocturna, i tenien alguns tab\xc3\xbas sexuals. Jugaven al lacrosse, joc de pilota amb raquetes que durant la guerra tenia un ritual sagnant. Altres cerim\xc3\xb2nies seves eren la Cerim\xc3\xb2nia de Tardor, similar al busk dels creek, i la Cerim\xc3\xb2nia del Nou Foc, celebraci\xc3\xb3 del nou any durant tres setmanes i un bany final ritual. Consideraven Kana\'ti com al primer home creat, i Selu com a la primera dona._NEWLINE_Creien que les malalties procedien dels esperits dels animals, que aix\xc3\xad es venjaven dels humans per matar-los i massacrar-los. Creien en un gran esperit, a l\'Amo de la vida, que era a tot arreu, i que era adorat mitjan\xc3\xa7ant la immersi\xc3\xb3 ritual en el riu (conegut com "l\'home llarg"). Tamb\xc3\xa9 escrivien en wampums.\n_START_SECTION_\nGovern\n_START_PARAGRAPH_\nLa Naci\xc3\xb3 Cherokee \xc3\xa9s actualment una rep\xc3\xbablica amb una constituci\xc3\xb3 aprovada el juliol del 1976 amb separaci\xc3\xb3 de poders: el legislatiu en mans del Principal Chief, l\'executiu en mans del Tribal Council, presidit per un Deputy Principal Chief, tots ells escollits per un per\xc3\xadode de quatre anys, i el judicial en el Cherokee Nation Judicial Appeals Tribunal de tres membres, amb jurisdicci\xc3\xb3 en els 14 comtats on els cherokee s\xc3\xb3n majoria. Tamb\xc3\xa9 tenen el seu propi Cherokee Nation Judicial Code i potestat per a cobrar alguns impostos. Per a veure la llista dels governants cherokee, veure Governants Cherokee.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nPotser els seus avantpassats foren els Mount Builders i la cultura Adena, qui habitaren en el territori en el 10.000 aC i van construir ciutats en monticles molt habitades, com Cahokia, que potser tenia entre 38.000 i 75.000 habitants._NEWLINE_El 1539 van rebre l\'expedici\xc3\xb3 d\'Hernando de Soto amb l\'Inca Garcilaso de la Vega des de Tampa al sud dels Apalatxes, on ja hi havia passat la pesta, i el maig del 1540 arrib\xc3\xa0 a Xualla (Carolina del Nord), on va contactar amb els chalaquies. En les cr\xc3\xb2niques parla de la ciutat de Guasili o Guaxule (avui el monticle de Nocooche, vora Clarksville, N. Georgia), i Chiaha o Ychiaha (avui potser Etowah)._NEWLINE_A comen\xc3\xa7aments del segle XVIII comerciaren amb els brit\xc3\xa0nics pells a canvi de fusells, teles i acer, a trav\xc3\xa9s del port de Charleston (entre el 1700 i el 1715 van traficar un mili\xc3\xb3 de pells de c\xc3\xa9rvol). El 1712 enviaren 100 homes per ajudar als anglesos a lluitar contra els tuscarora. El 23 de mar\xc3\xa7 del 1730 l\'emissari del rei Jordi III d\'Anglaterra, sir Alexander Cuming, reun\xc3\xad a Keowee uns 300 mandataris cherokee i els convenc\xc3\xa9 en la reuni\xc3\xb3 de Newkasi (avui franklin, Carolina Nord) perqu\xc3\xa8 reconeguessin amb el t\xc3\xadtol d\'emperador dels cherokee al cabdill Moytoy de Tellico (Tennessee)[1], i aix\xc3\xad el 1740 un grup comandat per Kalanu/The Raven va prendre part en l\'expedici\xc3\xb3 de James Oglethorpe a Sant Agust\xc3\xad (Florida)._NEWLINE_Els anglesos estaven acostumats a la jerarquia i suposaven que calia nomenar un destacat cherokee com a rei i tractat amb ell. Tanmateix, la naci\xc3\xb3 cherokee era una federaci\xc3\xb3 dispersa de 30.000 indis (d\'ells, 6.000 guerrers) en un territori de 100.000 km\xc2\xb2 (dels quals les ciutats en controlaven 15.000) en 64 ciutats unides nom\xc3\xa9s per l\'idioma, la cultura i el parentiu, i els cabdills dirigien mitjan\xc3\xa7ant l\'exemple una mena de democr\xc3\xa0cia nadiua. Per aix\xc3\xb2, el 1730 enviaren Attakullakulla (mort el 1783), aleshores jove guerrer, a Londres, on fou rebut per Jordi III a Windsor. All\xc3\xad s\'hi passej\xc3\xa0 vestit amb plomes i cues de cavall, i sign\xc3\xa0 un tractat amb els brit\xc3\xa0nics._NEWLINE_Tanmateix, el 1738 van patir la primera epid\xc3\xa8mia de verola que els va reduir a la meitat. Un dels supervivents, Skiagunsta, fou nomenat cap dels Keowee el 1750. Molts bruixots i xamans van trencar llurs rel\xc3\xadquies en veure que no hi podien fer res._NEWLINE_Alhora, els 1739 els francesos fundaren Fort Toulouse (avui a Montgomery, Alabama) i es van fer amics del cap Oconostota (Salsitxa de Marmota) o Stalking Turkey, rival d\'Attakullakulla, i intentaren apartar-lo dels brit\xc3\xa0nics. El primer era cap militar de Chota, i el segon primer ministre, i tots dos obe\xc3\xafen a l\'uku o rei de la ciutat, Caneecatee/Old Jump, oncle d\'Attakullakulla, qui va fer de Chota la capital cherokee, i el seu uku heretaria de Moytoy el t\xc3\xadtol d\'emperador.\n_START_SECTION_\nContacte amb els anglesos\n_START_PARAGRAPH_\nCaneecatee era ressentit amb els anglesos perqu\xc3\xa8 la verola li havia desfigurat la cara. Alhora, durant bona part del per\xc3\xadode 1740-1750 Attakullakula va viure al Quebec com a ostatge dels ottawa, per\xc3\xb2 s\'hi entrevist\xc3\xa0 amb els francesos. Tot i aix\xc3\xad, quan comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la guerra del 1754-1763 donaren suport inicial als anglesos merc\xc3\xa8 el pacte de Saluda entre Attakullakulla i James Glenn (governador de Carolina del Nord el 1755), que convertia el pa\xc3\xads en un protectorat brit\xc3\xa0nic a canvi de protecci\xc3\xb3 contra els francesos._NEWLINE_Per\xc3\xb2 la ineptitud de Braddock, que far\xc3\xa0 que els derrotin a Fort Duquesne (Pittsburg) el 9 de juliol del 1755, el fet que alguns soldats colons arrenquin les cabelleres dels iroquesos caiguts en combat per cobrar-les com la dels enemics, i la construcci\xc3\xb3 de Fort Loundoun vora Chota i de Fort Prince George vora Keowee el 1757, els soldats dels quals violaran dones \xc3\xadndies, cosa que provocar\xc3\xa0 la venjan\xc3\xa7a cherokee el 1759. Com que Wolfe conquer\xc3\xad Quebec i Montreal, Oconostota i Attakullakulla amb 30 guerrers anaren a Charleston a parlar amb William Lyttleton, nou governador de Carolina del Nord. Els dos caps foren alliberats, per\xc3\xb2 la resta foren empresonats, i m\xc3\xa9s tard, assassinats a la pres\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 provocar\xc3\xa0 que el 1760 es revoltessin contra els anglesos; assetjaren Fort Loundoun, que ser\xc3\xa0 ocupat l\'agost i el deixaren evacuar, per\xc3\xb2 mataren 30 oficials i 200 presoners. _NEWLINE_Aleshores lord Amherst enviaria contra ells 2.600 homes amb el coronel James Grant. El 27 de maig del 1761 Attakullakulla intent\xc3\xa0 pactar, per\xc3\xb2 el juny Grant els atac\xc3\xa0: 15 ciutats foren cremades, aix\xc3\xad com els conreus, i 5.000 indis hagueren d\'amagar-se a les muntanyes. Despr\xc3\xa9s de diverses converses entre setembre i desembre del 1761 entre Attakullakulla i el governador William Bull, els cherokee signaren la pau amb els anglesos. I el 1762 els seus caps Cune Shote/Stalking Turkey, cap guerrer, i Ostenaco, visitaren Anglaterra, i foren rebuts per Jordi III._NEWLINE_El 1763 el rei Jordi III d\'Anglaterra va signar la Proclama Reial que marcava la l\xc3\xadnia divis\xc3\xb2ria entre terra blanca i terra \xc3\xadndia als Apalatxes, i poc despr\xc3\xa9s Cune Shote i Attakullakulla (Petit Fuster) de Tanasi, qui havia visitat ja Londres el 1730, participaren en la Confer\xc3\xa8ncia d\'Augusta amb el superintendent John Stuart. Van rebre d\xc3\xa0dives de carn, rom i xivalla, i la promesa que no els ocuparien les terres. El 1764 dos comerciants escocesos s\'establiren entre els cherokee i s\'hi barrejaren, Alexader Cameron i John MacDonald, avi del futur cap Kooweskoowe/John Ross. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 s\'hi establiren molts bergants procedents d\'Europa amb rom i deutes que els for\xc3\xa7aran a cedir terres, tot i la prohibici\xc3\xb3 reial.\n_START_SECTION_\nTractats amb els estatunidencs\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Stuart, ara instal\xc2\xb7lat a Mobile (Alabama) i cap d\'Afers Indis del Sud-est, aconsegu\xc3\xad apaivagar-los un temps amb la cessi\xc3\xb3 de terres de cacera cherokee el 1768 amb Oconostota. I el 1765 els enviaren el primer professor blanc, John Hemmerer. Per\xc3\xb2 Daniel Boone va conduir molts colons per les enfilades de Cumberland fins a Kentucky i Tennessee, on adoptarien les dones i alguns costums dels indis, per\xc3\xb2 els delmaren la terra i els recursos._NEWLINE_El mar\xc3\xa7 del 1775 Daniel Boone i l\'especulador Richard Henderson obligaren Attakullakulla, Oconostota i altres cabdills a cedir Kentucky i Tennessee, la meitat del seu territori, amb la vila de Tanasi, a canvi de 10.000 lliures en mercaderies. Per\xc3\xb2 s\'hi oposa el fill d\'Attakullakulla, Tsiyu Gansini o Dragging Canoe, qui marxa amb alguns fidels a Chickamauga, on durant vint anys far\xc3\xa0 una guerra de guerrilles contra els blancs, ja que s\'adonaren que els blancs els prendrien les terres igualment. A finals del segle XVIII centralitzaren el seu govern i la revoluci\xc3\xb3 destru\xc3\xad moltes de les seves ciutats, malgrat que alguns d\'ells ajudaren als revolucionaris. _NEWLINE_Quan esclat\xc3\xa0 la revoluci\xc3\xb3 el maig del 1776 es reuniren a Chota delegats iroquesos, lenape i shawnee per fer un front com\xc3\xba davant Henry Stuart, superintendent d\'afers indis, contra els blancs i mantenir la frontera. _NEWLINE_Tsiyu Gansini s\'uneix als anglesos, i rep el suport de Henry Hamilton, tinent governador del Canad\xc3\xa0, qui li paga les cabelleres, per\xc3\xb2 el 1778 els brit\xc3\xa0nics l\'abandonaren i el seu grup pat\xc3\xad una verola que en mat\xc3\xa0 2.500; per la seva banda, Attakullakulla i la seva neboda, Nancy Ward, qui s\'havia destacat lluitant contra els creek el 1775, decidiren ajudar als colons rebels. Tot i aix\xc3\xad, el 1777 els nord-americans atacaren als cherokee i els prengueren les Carolines i el territori al Nord del Little Tennessee; tot i aix\xc3\xb2, merc\xc3\xa8 les gestions d\'Onitositah (Brot de moresc), conseller d\'Oconostota, recuperaren part del territori arrabassat._NEWLINE_Per la pau del 1782 marxaren a Chattanooga, on foren ven\xc3\xa7uts el 1792. El 25 de novembre del 1785 Nancy Ward signaria el Tractat de Hopewell, renovat el 1791, pel qual obtingueren terres i un diputat al parlament georgi\xc3\xa0. Adoptaren tamb\xc3\xa9 la ramaderia llanera i constru\xc3\xafren algunes carreteres i ponts. Per\xc3\xb2 Tsiyu Gansini continuava matant els colons de la frontera, cosa que provocaria que els colons, liderats per John Sevier, fundessin un "Estat de Franklin" i que el 1788 matessin sota bandera de treva caps ancians incloent-hi Onitositah. Tsiyu Gansini els va venjar, per\xc3\xb2 va morir el 1792, despr\xc3\xa9s d\'haver ajudat Little Turtle a v\xc3\xa8ncer Arthur Saint-Clair. Per aquest motiu abandonaren gradualment Chota, que el 1799 nom\xc3\xa9s tenia 5 cases i el 1805 nom\xc3\xa9s un habitant.\n_START_SECTION_\nLa Naci\xc3\xb3 Cherokee\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1793 pactaren amb Espanya i per tardor del 1794 signaren un nou Tractat de Pau amb EUA, pel qual els nord-americans construirien un blocau a Tellico, vora les ru\xc3\xafnes de Fort Loundon, i alhora els proporcionaren arades, telers i estris de pag\xc3\xa8s per tal d\'aculturar-los i que no necessitessin m\xc3\xa9s terres, i aix\xc3\xad canviar llur sistema de relaci\xc3\xb3 (les dones s\'encarregaven del camp, els papers eren igualitaris per\xc3\xb2 no intercanviables, alhora que creien que l\'arada feia mal a la terra); el nou centre del pa\xc3\xads cherokee estava al Nord de Ge\xc3\xb2rgia i el Sud de Tennessee, ve\xc3\xafns dels creek; el 1799 els nord-americans els obriren una escola a Darmouth. Fins i tot, el 1800 acceptaren missions cristianes amb la condici\xc3\xb3 de construir escoles (el 1825 ja hi havia 12). Per\xc3\xb2 el 1802 el govern federal sign\xc3\xa0 un pacte amb el de Ge\xc3\xb2rgia que inclou una cl\xc3\xa0usula que preveu que els indis de l\'estat puguin ser expulsats pel govern federal._NEWLINE_El 1809 ja tenien 1.500 telers i 500 arades, aix\xc3\xad com molins de blat i carreteres. La seva societat era matrilineal, i qualsevol blanc podia esdevenir ciutad\xc3\xa0 cherokee si es casava amb una cherokee, i els fills eren indis del tot, per\xc3\xb2 l\'enriquiment contradeia el principi de redistribuci\xc3\xb3 de la terra. L\'aculturaci\xc3\xb3 els provocava baixa autoestima, alcoholisme i viol\xc3\xa8ncia. James Vann (mort el 1809), mest\xc3\xads i considerat el cherokee m\xc3\xa9s ric, era l\'amo d\'una taverna, de 50 esclaus, quatre esposes i gran mansi\xc3\xb3 a Ge\xc3\xb2rgia. Endem\xc3\xa9s, els missioners cristians ridiculitzaven llur religi\xc3\xb3._NEWLINE_Ja el 1808 el president Thomas Jefferson els pression\xc3\xa0 perqu\xc3\xa8 es traslladessin m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del Mississip\xc3\xad. Aix\xc3\xad, uns 2.000 marxaren, pressionats o subornats, per continuar la seva vida tradicional. Aquesta crisi provocaria que el 1811 aparegu\xc3\xa9s el moviment de la Dansa del Fantasma Cherokee del bruixot Tsali, qui afirmava tenir visions contra els blancs i els indis que acceptaven llur mode de vida, i que reclamava el retorn de les "ciutats estimades". Alhora, el profeta shawnee Tenskwatawa, germ\xc3\xa0 de Tecumseh, predicava quelcom semblant entre els creek, una guerra final per expulsar els invasors. Cap al 1811 els Red Sticks creek es van revoltar contra els EUA i el 1813 destruirien Fort Mimms, per\xc3\xb2 el cabdill cherokee Junaluska va ajudar al president Andrew Jackson contra els creek a Horseshoe Bend (mar\xc3\xa7 1814, on fins i tot li salv\xc3\xa0 la vida), juntament amb els caps Kahnungdatlageh (El que camina sobre la cimera de la muntanya) o Major Ridge i el mest\xc3\xads Kooweskoowe o John Ross. Per aquesta ra\xc3\xb3 foren odiats per les tribus dels voltants._NEWLINE_El 1820 alguns mestissos van fer algunes plantacions, ja que es barrejaren amb anglesos i escocesos, educats entre els blancs, i cap al 1822 adoptaren com a membres de la tribu 1.277 esclaus negres. _NEWLINE_Pel juliol del 1827 redactaren tamb\xc3\xa9 una constituci\xc3\xb3 republicana i formaren un govern molt semblant al dels EUA, que consagra la divisi\xc3\xb3 de poders i la sobirania nacional sobre la terra. Transformaren els sentiments \xc3\xa8tnics en una rep\xc3\xbablica sobirana. Els \xc3\xb2rgans de govern eren el Consell General i un Comit\xc3\xa9 Nacional (Assemblea), que tenia poder per a vendre terres als blancs, ja que des del 1808 el Codi Legal cherokee va instaurar la pena de mort a qui venia terres sense perm\xc3\xads. La capital era New Chota (avui Calhoun, Georgia) Hi participarien, endem\xc3\xa9s de John Ross i Major Ridge, Kuhleganah Watie/Elias Boudinot i John Ridge, fill de Major. Alhora, el 1821 adoptaren un alfabet propi de 85 signes (sil\xc2\xb7labari cherokee) creat per George Guess o Sequoyah (1770-1843), cherokee il\xc2\xb7letrat d\'Arkansas, lisiat d\'una cama i fumador en pipa que no sabia escriure ni parlar angl\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 excel\xc2\xb7lent platerer. El 1809 havia comen\xc3\xa7at a idear signes per paraules i el 1821 es decid\xc3\xad per un sistema sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bic de 86 car\xc3\xa0cters f\xc3\xa0cil d\'aprendre, de manera que el 1824 gaireb\xc3\xa9 tots ells estaven alfabetitzats, i en el qual Elias Boudinot, casat amb una blanca i que el 1826 havia fet una gira de lectures per recollir diners per a una impremta, va editar el 1828 el setmanari biling\xc3\xbce Cherokee Phoenix._NEWLINE_El 1823 el cap Path Killer, el portaveu del consell, Major Ridge, i el president de la naci\xc3\xb3 durant uns 40 anys, el mest\xc3\xads John Ross (1790-1866), negaren la cessi\xc3\xb3 de terres al govern federal i afirmaren novament la sobirania sobre la terra. El 1826 tenien 22.000 vaques, 7.600 cavalls, 46.000 porcs, 2.500 ovelles i 726 telers, aix\xc3\xad com 18 escoles i 2.943 arades. Els occidentals eren 7.000, i els orientals 13.563. Hi havia 147 homes i 73 dones blancs casats amb cherokees, i tenien 1.277 esclaus negres. Per\xc3\xb2 el 1828 es va descobrir or a Smoky Mountain, al territori que se\'ls havia adjudicat, cosa que provoc\xc3\xa0 invasi\xc3\xb3 de colons blancs, i per aix\xc3\xb2 el govern estatal de Ge\xc3\xb2rgia els pression\xc3\xa0 perqu\xc3\xa8 cedissin terres. El mateix any, Jackson i l\'estat de Ge\xc3\xb2rgia van declarar nul\xc2\xb7la i sense valor l\'exist\xc3\xa8ncia de la naci\xc3\xb3 cherokee, i consider\xc3\xa0 delicte reunir el parlament cherokee a New Echota i Etowah, que es trobaven a territori georgi\xc3\xa0. Els prohibiren fer prospeccions aur\xc3\xadferes i no els permeteren declarar als tribunals perqu\xc3\xa8 "no eren cristians".\n_START_SECTION_\nEl Nunna daul Tsuny (cam\xc3\xad de les ll\xc3\xa0grimes)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1830 el Congr\xc3\xa9s dels EUA va votar el Decret de Removal dels indis a l\'Oest del Mississippi. Per\xc3\xb2 els cherokee no acceptaren. El 1828 nomenaren cap principal John Ross, i decidiren plantar batalla legal: els casos Cherokee Nation vs. Georgia (1830) i Worcester vs. Georgia (1832). El 1831 el Tribunal Suprem dels EUA i el secretari de just\xc3\xadcia, John Marshall, els van donar parcialment la ra\xc3\xb3: els indis s\xc3\xb3n servant domestic nations (nacions dom\xc3\xa8stiques dependents), protectorats semi sobirans, relacionades nom\xc3\xa9s amb el govern federal i no pas amb els estats, de manera que el Tribunal Suprem Georgi\xc3\xa0 no tenia poder sobre ells._NEWLINE_La tribu es va dividir en dos grups. El partit del Tractat, presidit per John Ridge i Elias Boudinot, amb uns 15.000 cherokee, que decideixen acceptar l\'inevitable i negociar les millors condicions possibles; l\'altre, el Partit nacional, un miler aproximadament, comandat pel president John Ross, van decidir plantar cara. Per altra banda, el 1819 un centenar de cherokee s\'amagaren a les Muntanyes Smoky, liderats per Yonaguska (\xc3\x93s que s\'ofega, 1750-1838)._NEWLINE_ _NEWLINE_El 1838, poc abans de morir, encoratj\xc3\xa0 a unes 49 fam\xc3\xadlies (300 individus) a fer el mateix i formaren els Oconalufte Cherokee o Eastern Band. Ajudats per William Thomas, nen blanc adoptat per Yonaguska, home de negocis i advocat dels cherokee, el 1835 aconsegueix que els facin ciutadans de Carolina del Nord. Uns 200 lluitarien amb els Estats Confederats d\'Am\xc3\xa8rica._NEWLINE_Ross va acomiadar Boudinot del diari, per\xc3\xb2 el 1835 l\'estat de Ge\xc3\xb2rgia segrest\xc3\xa0 la impremta. Es violaren les sent\xc3\xa8ncies judicials i es va fer una campanya d\'assetjament, tot empresonant Ross i llurs partidaris. Aix\xc3\xad el Senat els oblig\xc3\xa0 a signar a casa d\'Elias Boudinot el Tractat de New Echota, merc\xc3\xa8 el qual els obligaven a cedir les terres que els quedaven (m\xc3\xa9s de 20.000 km\xc2\xb2) a canvi de 5 milions de d\xc3\xb2lars i terres a Oklahoma. El tractat fou aprovat pel Senat dels EUA el maig del 1836 malgrat les protestes de John Quincy Adams, qui ho considerava vergonyant, i els donaren de termini dos anys per marxar, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no imped\xc3\xad que els blancs enva\xc3\xafssin el territori abans d\'hora. Junaluska viatj\xc3\xa0 in\xc3\xbatilment a Washington per intentar conv\xc3\xa8ncer Jackson. L\'estiu del 1838 foren traslladats: marxaren 16.000 cherokee, dels quals 4.000 moriren pel cam\xc3\xad, entre ells Quatie Ross, esposa del president.\n_START_SECTION_\nEstabliment a Oklahoma\n_START_PARAGRAPH_\nEls 12.000 que arribaren s\'uniren als 3.000 vells colonitzadors que s\'havien anat uns anys abans amb Sequoyah. Alhora, esclat\xc3\xa0 una guerra civil entre els partidaris del tractat i el partit nacional el juny del 1839, que provoc\xc3\xa0 la mort de Major i John Ridge i d\'Elias Boudinot. Stand Watie, germ\xc3\xa0 de Boudinot, n\'acus\xc3\xa0 John Ross, per\xc3\xb2 aquest reb\xc3\xa9 el suport de Sequoyah i crearen una nova constituci\xc3\xb3, on es considera la terra com a patrimoni com\xc3\xba de la naci\xc3\xb3, que no fou acceptada definitivament fins al 1845, quan Stand Watie i el Partit del Tractat dirigiren la seva c\xc3\xb2lera contra el govern dels EUA._NEWLINE_S\'uniren a les "Cinc Tribus Civilitzades" (seminola, creek, choctaw i chickasaw) despr\xc3\xa9s de ser establerts a Arkansas el 1835 i definitivament a Oklahoma el 1840. El 1846 signaren un nou tractat amb el govern dels EUA per compensar-los de les p\xc3\xa8rdues, merc\xc3\xa8 el qual reberen 5 milions $ d\'indemnitzacions que utilitzaren en finan\xc3\xa7ar obres p\xc3\xbabliques. Reobriren el diari biling\xc3\xbce Cherokee Defender, dirigit per David Carter; constru\xc3\xafren una nova capital, Tahlequah, seu de la Casa del Consell i de la Cort Suprema. D\'aquesta manera el 1850 havien obert 20 escoles i dos seminaris, i editaren la B\xc3\xadblia, lleis i un almanac en cherokee el 1855. Alhora, el 1850 es fund\xc3\xa0 la Keetowah Society, cercle d\'oposici\xc3\xb3 a Stand Watie format per grups tradicionalistes contraris a adoptar la civilitzaci\xc3\xb3 blanca._NEWLINE_Quan esclat\xc3\xa0 la guerra civil nord-americana, John Ross intent\xc3\xa0 mantenir-se ali\xc3\xa8 al conflicte i fidel als EUA, per\xc3\xb2 quan els Confederats atacaren el pa\xc3\xads, fou pressionat per Stand Watie i el Partit del Tractat, que eren majorit\xc3\xa0riament plantadors amb esclaus, i per aix\xc3\xb2 l\'agost del 1861 pact\xc3\xa0 amb els Confederats. Aix\xc3\xb2 provoc\xc3\xa0 que l\'ex\xc3\xa8rcit del nord enva\xc3\xads el pa\xc3\xads cherokee, fes presoner Ross i se l\'endugu\xc3\xa9s a Washington. Watie esdev\xc3\xa9 general de brigada confederat, el 1863 atac\xc3\xa0 Tahlequah i fou el darrer en capitular. El conflicte supos\xc3\xa0 per als cherokee epid\xc3\xa8mies de c\xc3\xb2lera i verola, pels quals mor\xc3\xad el 25% de la poblaci\xc3\xb3, el 25% dels nens restaren orfes i el 33% de les dones, v\xc3\xaddues._NEWLINE_Ross fou alliberat el 1865 i torn\xc3\xa0 a un pa\xc3\xads en ru\xc3\xafnes. Va celebrar el consell a les ru\xc3\xafnes de Talehquah, on els partidaris de Watie intentaren desacreditar-lo. Alhora, els EUA intentaren for\xc3\xa7ar noves cessions de terres i de sobirania com a c\xc3\xa0stig per ajudar als Confederats. El 19 de juliol del 1866 negociaren un nou tractat amb els EUA: Elias Boudinot i William Adair, coronels dels EUA, John Rollin Ridge, Saladin Watie i Richard Fields, i evitaren obrir llur territori a les corporacions ferrovi\xc3\xa0ries. Ross moriria l\'u d\'agost del 1866. El 1860 es va traduir la B\xc3\xadblia al cherokee, ja que majorit\xc3\xa0riament s\xc3\xb3n baptistes.\n_START_SECTION_\nEls cherokee, ara\n_START_PARAGRAPH_\nCap al 1930, la reserva Xualla (Carolina del Nord) es trobava pobra i superpoblada, fins que el New Deal de Franklin D. Roosevelt nomen\xc3\xa0 com a cap de la BIA John Collier, que va aprovar la Llei de Reorganitzaci\xc3\xb3 \xc3\x8dndia. Des del 1934 s\'ensenya el cherokee a les escoles i s\'obr\xc3\xad un parc natural a les Smoky, on els indis treballarien com a llenyataires, guies i artesans. Darrerament, fins i tot, s\'hi ha creat una f\xc3\xa0brica de miralls de propietat comunal. Tanmateix, la Tennessee Valley Autority va inundar els assentaments de Chota, Tanasi, Tellico i Fort Loundon, malgrat l\'oposici\xc3\xb3 dels indis, ecologistes i historiadors, ja que no t\xc3\xa9 cap utilitat pr\xc3\xa0ctica. Els presidents de l\'Eastern Band han estat J. Blythe (1931-1947), O. B. Saunokee (1951-1953), J. Blythe (1955-1959), Osley Bird Saunokee (1959-1963), Jarrett Blythe (1963-1967), John. A. Crowe (1975-1983), Robert Youngdeer (1983-1987) i Jonathan Taylor (1987-?)._NEWLINE_El 1960 el govern federal els hagu\xc3\xa9 de pagar 14.789.000 $ en concepte de terres arrabassades il\xc2\xb7legalment. Aleshores fundaren a Oklahoma l\'Original Cherokee Community Organisation, per tal de defensar els drets de cacera. El mateix any, endem\xc3\xa9s, fou localitzat i reconegut com a membre de la naci\xc3\xb3 cherokee un grup d\'Ohio _NEWLINE_El 1971 William Meyer, tamb\xc3\xa9 conegut com a Yonv\'ut\'sisla (\xc3\x93s ardent) va escriure Native Americans, the new indian resistence, on recorda que ells ja hi eren abans que Colom, i que aquest no fou el primer a visitar Am\xc3\xa8rica. Alhora, els cherokee d\'Oklahoma nomenaren un nou govern el 1970, i el 1975 adoptaren una nova constituci\xc3\xb3. El 1990 la presidenta era Wilma Mankiller. El 1977 el cap cherokee Jim Durham dirig\xc3\xad l\'IITC, per\xc3\xb2 el 1979 decid\xc3\xad trencar amb l\'AIM i don\xc3\xa0 suport als que s\'oposaven a Qualla al projecte Timberlake, que volia inundar part de llurs terres._NEWLINE_El 1999 el condemnat a mort Darrel Keith Rich Young Deer, cherokee condemnat per l\'assassinat de quatre dones i nenes el 1978, ha denunciat l\'estat de Calif\xc3\xb2rnia per negar-li la cerim\xc3\xb2nia ritual de la seva tribu abans de la seva execuci\xc3\xb3, i endem\xc3\xa9s ha prohibit la pres\xc3\xa8ncia de consellers espirituals cherokee, tot per raons de seguretat.'