b'\n_START_ARTICLE_\nVisigots\n_START_SECTION_\nCristianitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 332 van celebrar un tractat amb els romans que va perdurar uns 35 anys, data en qu\xc3\xa8 el bisbe i cap dels gots \xc3\x9alfila va traduir la B\xc3\xadblia al g\xc3\xb2tic i va promoure la conversi\xc3\xb3 dels gots a l\'arrianisme, una confessi\xc3\xb3 oriental del cristianisme que a Occident va ser declarada heretgia l\'any 325 (Primer Concili de Nicea).\n_START_SECTION_\nSaqueig de Roma\n_START_PARAGRAPH_\nEl 401 Alaric marx\xc3\xa0 contra It\xc3\xa0lia per\xc3\xb2 va ser ven\xc3\xa7ut a prop de Pollentia (6 d\'abril de 402) i despr\xc3\xa9s a Verona. Probablement Estilic\xc3\xb3 negoci\xc3\xa0 amb Alaric l\'ajuda contra altres b\xc3\xa0rbars, i es creu que la confirmaci\xc3\xb3 com a Magister Militum i governador d\'Il\xc2\xb7l\xc3\xadria, amb uns l\xc3\xadmits que entraven en contradiccions amb les reivindicacions territorials d\'Orient. El partit nacionalista rom\xc3\xa0, tal vegada instigat pel govern de Constantinoble, acus\xc3\xa0 Estilic\xc3\xb3 de preparar el lliurament de l\'Imperi a Alaric i va ordir un complot. Va esclatar una revolta de tropes que oblig\xc3\xa0 a Estilic\xc3\xb3 a refugiar-se en una esgl\xc3\xa9sia, sent assassinat en el moment de sortir. Alaric retorn\xc3\xa0 a It\xc3\xa0lia i va obtenir noves concessions d\'Honori que havia establert a Ravena, per\xc3\xb2 una vegada que es van retirar els visigots, Honori no va mantenir les promeses. Els visigots van marxar cap a Roma i van recolzar la proclamaci\xc3\xb3 d\'un usurpador anomenat Prisc \xc3\x80tal (409), que era d\'origen j\xc3\xb2nic i probablement arri\xc3\xa0, el qual va concedir a Alaric I el t\xc3\xadtol de Magister Militum. Per\xc3\xb2 \xc3\x80tal no va poder complir les seves promeses i el rei visigot va tornar a Roma posant-la setge, per primera vegada en la hist\xc3\xb2ria des de la invasi\xc3\xb3 dels gals Roma va caure davant un rei estranger, despr\xc3\xa9s de ser presa per Alaric, aquest va deposar l\'usurpador (24 d\'agost de 410) i els seus homes van saquejar la Ciutat Eterna durant tres dies, despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 la van abandonar emportant-se\'n a \xc3\x80tal i Gal\xc2\xb7la Plac\xc3\xaddia, germana d\'Honori. De Roma van passar al sud devastant la Camp\xc3\xa0nia, Pulla i Cal\xc3\xa0bria. Alaric va morir en el lloc de Cosenza (410) i el va succeir Ata\xc3\xbclf. Aquest pact\xc3\xa0 amb Flavi Honori la sortida d\'It\xc3\xa0lia a canvi de la concessi\xc3\xb3 del Govern de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies (territoris que escapaven del control de Roma, ja que s\'havien sotm\xc3\xa8s a Constant\xc3\xad). La caiguda de Roma va ser un cop molt dur per a tots els romans d\'aquesta \xc3\xa8poca, perqu\xc3\xa8 a la Ciutat Eterna se la creia inexpugnable.\n_START_SECTION_\nAssentament a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia\n_START_PARAGRAPH_\nEls visigots sota Ata\xc3\xbclf van deixar It\xc3\xa0lia (412) i van anar al sud de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia i al nord d\'Hisp\xc3\xa0nia. Les llargues i complexes lluites d\'Ata\xc3\xbclf per dominar el sud de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies li van ocupar diversos anys (411-414). En el 414 el rei Ata\xc3\xbclf, que despr\xc3\xa9s d\'una alian\xc3\xa7a amb Flavi Honori i amb el Magister Militum Constanci, havia tornat a actuar pel seu compte, es va casar amb Gal\xc2\xb7la Plac\xc3\xaddia, germana d\'Honori que havia estat raptada per Alaric I. Constanci va ser enviat a la zona i els visigots van ser derrotats a Narbona. Constanci va aconseguir desviar a Ata\xc3\xbclf cap a Hisp\xc3\xa0nia (el que li permetia conservar el sud de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia), i els visigots van entrar a la Tarraconense el 415._NEWLINE_Aquest mateix any, Ata\xc3\xbclf va establir-se a Barcelona, que en aquella \xc3\xa8poca era una ciutat petita per\xc3\xb2 molt ben defensada, amb unes muralles que servirien fins al segle XI. Per\xc3\xb2 les diverg\xc3\xa8ncies entre els mateixos visigots, amb una facci\xc3\xb3 favorable a la romanitzaci\xc3\xb3, liderada per Ata\xc3\xbclf, i una altra decidida a conservar els car\xc3\xa0cters gots, va acabar amb l\'assassinat del rei visigot a Barcelona. Walia, el seu successor despr\xc3\xa9s del breu regnat d\'una setmana de Sigeric, tract\xc3\xa0 d\'establir al seu poble a l\'\xc3\x80frica, per\xc3\xb2 una tempesta va acabar amb les seves intencions. Els visigots, mancats de queviures, proposaren una alian\xc3\xa7a amb l\'Imperi Rom\xc3\xa0, en nom del qual s\'encarregaria de combatre als sueus, alans i v\xc3\xa0ndals que ocupaven les prov\xc3\xadncies d\'Hisp\xc3\xa0nia, excepte la Tarraconense i a lliurar Gal\xc2\xb7la Plac\xc3\xaddia, a canvi Flavi Honori els enviaria subministraments. Aix\xc3\xad, els visigots acabaren amb els v\xc3\xa0ndals de la B\xc3\xa8tica i els alans de la Lusit\xc3\xa0nia, per\xc3\xb2 Honori canvi\xc3\xa0 de plans i va tornar a instal\xc2\xb7lar els visigots a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia l\'any 413 van derrotar als sueus el 456 a la batalla del riu \xc3\x93rbigo.\n_START_SECTION_\nFinal del Regne Visigot d\'Hisp\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del segle VII dC, les lluites internes pel poder entre dues grans branques de la noblesa i el clergat s\xc3\xb3n cont\xc3\xadnues. A m\xc3\xa9s de la crisi social i econ\xc3\xb2mica, van portar al regne visigot a una situaci\xc3\xb3 l\xc3\xadmit. El rei Wamba, successor de Recesvint, combatia els vascons al nord de la Pen\xc3\xadnsula quan va sorgir una nova rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 en la Septim\xc3\xa0nia i encara que va aconseguir apaivagar-la, va ser deposat en estranyes circumst\xc3\xa0ncies. Les conteses es van generalitzar durant els regnats d\'\xc3\x88gica i Witiza. Quan Roderic, va aconseguir el tron, els seus rivals van reclamar ajut al l\xc3\xadder musulm\xc3\xa0 nord-afric\xc3\xa0 T\xc3\xa0riq ibn Ziyad, qui, amb la seva vict\xc3\xb2ria (711) en la batalla de Guadalete, a prop de Medina Sidonia, inicia la conquesta del regne. Als territoris del nord-est de la Pen\xc3\xadnsula encara governaren dos reis visigots m\xc3\xa9s: \xc3\x80khila o \xc3\x80quila II (710-713) i Ard\xc3\xb3 (714-720). De fet, fou entre l\'any 716 i el 725 quan els musulmans conquereixen els territoris septentrionals de la futura Catalunya i tota la Septim\xc3\xa0nia, \xc3\xbaltima prov\xc3\xadncia visigoda; aix\xc3\xad posaren fi al Regne Visigot i inauguraren el per\xc3\xadode isl\xc3\xa0mic en la hist\xc3\xb2ria ib\xc3\xa8rica.\n_START_SECTION_\nSocietat\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres tribus visigodes seguien els costums generals dels pobles germ\xc3\xa0nics, d\'arrel al neol\xc3\xadtic. Com a poble medieval van distingir-se pel seu poder militar i per la seva toler\xc3\xa0ncia religiosa. Van instaurar un ritu de la missa propi, una escriptura que va competir amb la carol\xc3\xadngia imperant i una tend\xc3\xa8ncia art\xc3\xadstica que barrejava els trets del rom\xc3\xa0nic amb influ\xc3\xa8ncies \xc3\xa0rabs. En el camp del dret, van recopilar les lleis tradicionals hisp\xc3\xa0niques al fam\xc3\xb3s Liber Iudiciorum.\n_START_SECTION_\nCuriositats\n_START_PARAGRAPH_\nDurant molt segles, a la pen\xc3\xadnsula ib\xc3\xa8rica els gots (i concretament els visigots) eren garantia d\'una "sang neta", \xc3\xa9s a dir, cristiana. Les proves contradiuen aquest prestigi: la barreja \xc3\xa8tnica i religiosa va ser una constant a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i durant molts anys el ritu practicat pels nobles visigots ratllava l\'heretgia segons el catolicisme per la seva proximitat a l\'arrianisme.'