b'\n_START_ARTICLE_\nLa figura femenina en els \xe2\x80\x9cexempla\xe2\x80\x9d de l\xe2\x80\x99edat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nLa inserci\xc3\xb3 de relats did\xc3\xa0ctics i moralitzants, coneguts amb el nom d\xe2\x80\x99exemplum, va generalitzar-se a partir del segle XII quan els clergues van desenvolupar una nova forma popular del discurs/serm\xc3\xb3 medieval que estava destinat a influir un p\xc3\xbablic m\xc3\xa9s nombr\xc3\xb3s i analfabet. La pr\xc3\xa0ctica de l\xe2\x80\x99exemplum no nom\xc3\xa9s tenia la finalitat de promoure la doctrina cristiana, sin\xc3\xb3 que el seu car\xc3\xa0cter did\xc3\xa0ctic comprenia un sector molt m\xc3\xa9s ampli: tamb\xc3\xa9 va ser utilitzada per ampliar i educar els barons que exercien tasques en el govern, per instruir-los i exercitar-los en la ret\xc3\xb2rica i, tal com afirmaven alguns eclesi\xc3\xa0stics, per prevenir-los dels perills i enganys de les dones. Per tant, \xc3\xa9s clar que nom\xc3\xa9s era un recurs utilitzat per homes.  _NEWLINE_La misog\xc3\xadnia que caracteritza gaireb\xc3\xa9 tots aquests relats ha estat un tema d\xe2\x80\x99estudi freq\xc3\xbcent en els \xc3\xbaltims anys.\n_START_SECTION_\nTipus de personatges femenins en els exempla.\n_START_PARAGRAPH_\nEls personatges femenins s\xc3\xb3n poc freq\xc3\xbcents en aquests escrits per\xc3\xb2 quan hi apareixen normalment s\xc3\xb3n presentats des d\xe2\x80\x99una perspectiva negativa. Maria Jes\xc3\xbas Lacarra en diferencia 4 tipus: en primer lloc i com a personatge m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent, la dona ad\xc3\xbaltera. \xe2\x80\x9cEn el tema de l\'esposa ad\xc3\xbaltera, un dels m\xc3\xa9s repetits de les col\xc2\xb7leccions medievals, subjau la idea de la naturalesa enganyadora de la dona, que la impossibilita per mantenir el pacte de fidelitat impl\xc3\xadcit en la relaci\xc3\xb3 matrimonial, i de la seva tend\xc3\xa8ncia irrefrenable a la lux\xc3\xbaria\xe2\x80\x9d (M. J. Lacarra, 1986: 339-340). La dona era considerada pecadora per naturalesa i aquest era un dels punts que l\xe2\x80\x99Esgl\xc3\xa9sia posava en manifest per excloure les dones. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que els homes \xe2\x80\x9cpares, marits, germans, predicadors, directors espirituals comparteixen amb D\xc3\xa9u i els ordenaments jur\xc3\xaddics la dif\xc3\xadcil, per\xc3\xb2 necess\xc3\xa0ria tasca de custodiar les dones; les quals, afortunadament, gr\xc3\xa0cies a una s\xc3\xa0via disposici\xc3\xb3 de la naturalesa deguda a una oportuna intervenci\xc3\xb3 de la divina provid\xc3\xa8ncia, apareixen sotmeses des de sempre a l\'autoritat dels seus companys i, per tant, en condicions, encara que no exactament ben disposades, a acatar la seva cust\xc3\xb2dia\xe2\x80\x9d (C. Casagrande, 1992: 113). D\xe2\x80\x99altra banda, l\xe2\x80\x99adulteri nom\xc3\xa9s es mostrava il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim si era com\xc3\xa8s per una dona, ja que podia desencadenar molts perjudicis; en cas que fos un home, tal com queda exposat a les Set Partides d\xe2\x80\x99Alfons X el Savi (concretament a la quarta), el seu acte no afligia la dona._NEWLINE_En segon lloc apareix la figura de dona temptadora. Pel que fa a aquest personatge, abunden els escrits en qu\xc3\xa8 el diable adopta la figura d\xe2\x80\x99una dona bella per tal de seduir els homes, fins i tot, els religiosos (clergues, frares...). Com es pot intuir, el sexe fou un dels temes m\xc3\xa9s pol\xc3\xa8mics de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca, encara que alguns sectors laics i els metges mostraven una visi\xc3\xb3 menys intransigent.  _NEWLINE_Per \xc3\xbaltim apareixen els personatges de la v\xc3\xaddua que no respecta el temps de castedat despr\xc3\xa9s de la p\xc3\xa8rdua del marit i la vella alcavota, que figura com la principal responsable dels amors il\xc2\xb7l\xc3\xadcits.\n_START_SECTION_\nLa donzella Teodor i les dones s\xc3\xa0vies.\n_START_PARAGRAPH_\nLa donzella Teodor \xc3\xa9s el m\xc3\xa0xim exponent de dona perfecta segons els criteris medievals. La bellesa, la joventut, la virginitat i el llinatge noble que apareixen recollides en el personatge de Teodor s\xc3\xb3n les caracter\xc3\xadstiques que m\xc3\xa9s complauen els homes perqu\xc3\xa8 estan \xe2\x80\x9cen total conson\xc3\xa0ncia amb l\'ideal de la dona en la representaci\xc3\xb3 masculina\xe2\x80\x9d (M. E. Lacarra, 1995: 67). M\xc2\xaa Jes\xc3\xbas Lacarra menciona tamb\xc3\xa9 Tarsiana i Luciana (Llibre d\xe2\x80\x99Apol\xc2\xb7loni) o Carmesina (Tirant lo Blanc) com donzelles que mostren aquestes particularitats. Tanmateix, la principal difer\xc3\xa8ncia entre aquestes donzelles i Teodor rau en l\xe2\x80\x99educaci\xc3\xb3 rebuda d\xe2\x80\x99aquesta \xc3\xbaltima. Teodor \xc3\xa9s educada pr\xc3\xa0cticament en la totalitat de mat\xc3\xa8ries, tal com \xc3\xa9s educat l\xe2\x80\x99home; per tant, en ser educada i en tenir un pensament similar al de l\xe2\x80\x99home, Teodor mostra a vegades una conducta clarament mis\xc3\xb2gina. Per tant, la dona s\xc3\xa0via medieval fou la \xe2\x80\x9cque no contradiu la saviesa masculina, sin\xc3\xb3 que la refor\xc3\xa7a en tots els seus punts, fins i tot en els que van en contra de la imatge de les mateixes dones\xe2\x80\x9d (M. E. Lacarra, 1995: 67).\n_START_SECTION_\nLes dones bones dels exempla.\n_START_PARAGRAPH_\nEl fet que coneguem el nom de les dones bones exemplars d\'aquesta "literatura de contes" fa que es redueixi el seu car\xc3\xa0cter mod\xc3\xa8lic i irreprotxable i que aquests casos nom\xc3\xa9s siguin excepcionals i irrepetibles. Aquests casos mod\xc3\xa8lics s\xc3\xb3n les esposes castes, les joves verges, les monges, les reines prudents, les dones que s\xc3\xb3n fidels als marits i les velles conselleres. La majoria d\xe2\x80\x99aquestes dones tenen com a tret definitori la seva ast\xc3\xbacia. Cal remarcar que aquesta difer\xc3\xa8ncia entre dones \xe2\x80\x9cbones\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9cdolentes\xe2\x80\x9d \xc3\xa9s sempre concebuda des d\xe2\x80\x99una perspectiva masculina sobre la bondat.\n_START_SECTION_\nEl conde Lucanor.\n_START_PARAGRAPH_\nEn el cas d\xe2\x80\x99aquesta obra trobem dues posicions ben diferenciades: els que defensen l\xe2\x80\x99obra de Don Juan Manuel i els que l\xe2\x80\x99acusen directament de mis\xc3\xb2gin. _NEWLINE_Per una banda, els que defensen aquesta obra, com ara Marta Haro i M\xc2\xaa Jes\xc3\xbas Lacarra, al\xc2\xb7leguen que el fet que no hi hagin molts relats protagonitzats per dones \xc3\xa9s una prova que no poden ser considerats mis\xc3\xb2gins (\xc3\xa9s una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de quantitat, no de contingut). Endem\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 defensen aquests relats perqu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n els transmissors d\xe2\x80\x99una moralitat: l\xe2\x80\x99exaltaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99obedi\xc3\xa8ncia femenina com una virtut. Els que defensen l\'obra, per\xc3\xb2, ometen parlar sobre la viol\xc3\xa8ncia exercida cap a la dona o, en tot cas, la justifiquen com una proposta plena d\'humor per tal de no malmetre contra l\'autor, tal com es veu reflectit al final del conte XXXV \xe2\x80\x9cLo que sucedi\xc3\xb3 a un mancebo que cas\xc3\xb3 con una muchacha muy rebelde\xe2\x80\x9d d\xe2\x80\x99aquest llibre.  _NEWLINE_D\xe2\x80\x99altra banda, els que estan en contra d\xe2\x80\x99aquesta \xc3\xbaltima postura, com Mar\xc3\xada Cruz Muriel Tapia i Alberto Sandoval, recorren a l\xe2\x80\x99argument que la domesticaci\xc3\xb3 i el sotmetiment de la dona per part de l\xe2\x80\x99home provoca la invalidaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquesta en qualsevol aspecte. Com diu M\xc2\xaa Eugenia Lacarra "la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia de la dona resideix a creure que el seu marit no pot equivocar-se i, per tant, ella mai tindr\xc3\xa0 motius per contradir-li o desobeir-li (...). L\'anul\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia de la dona en favor de l\'opini\xc3\xb3 del marit \xc3\xa9s la pedra de toc del model de conducta femen\xc3\xad".'