b"\n_START_ARTICLE_\nPierre Claverie\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa cr\xc3\xa9ixer al si d'una fam\xc3\xadlia no gaire devota, per\xc3\xb2 cat\xc3\xb2lics, que feia quatre generacions que vivien a Alg\xc3\xa8ria. Va tenir el seu primer contacte amb l'Orde de Predicadors quan tenia onze anys, quan es va apuntar a un grup de Boy Scouts._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'acabar els estudis secundaris va anar a Grenoble, Fran\xc3\xa7a, per estudiar a la universitat. En aquesta ciutat va viure el rebuig contra les persones que es manifestaven en contra de la pres\xc3\xa8ncia francesa a Alg\xc3\xa8ria. _NEWLINE_El 1958 va entrar a l'Orde dels dominics i va comen\xc3\xa7ar el seu noviciat a Lilla. Va acabar els estudis a Le Saulchoir, prop de Par\xc3\xads. Durant aquest temps, la guerra d'independ\xc3\xa8ncia d'Alg\xc3\xa8ria, que havia comen\xc3\xa7at el 1954, va acabar el 1962. Tres anys despr\xc3\xa9s, el 1965, va ser ordenat sacerdot.\n_START_SECTION_\nL'elecci\xc3\xb3 d'Alg\xc3\xa8ria\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Claverie va decidir tornar a Alg\xc3\xa8ria el 1967 m\xc3\xa9s que no pas per nost\xc3\xa0lgia pel desig de participar en la reconstrucci\xc3\xb3 d'un pa\xc3\xads que acabava d'independitzar-se. Impulsat per aquesta idea, va aprendre \xc3\xa0rab i es va convertir en un punt de refer\xc3\xa8ncia per a temes relacionats amb l'islam. Des del 1973 fins al 1981 va dirigir el Centre des Glyciens, un centre educatiu per a l'estudi de l'\xc3\xa0rab i de l'islam. Aquest centre, que en principi va ser constru\xc3\xaft per acollir els religiosos que volien servir a Alg\xc3\xa8ria, es va dedicar a aquest prop\xc3\xb2sit gr\xc3\xa0cies a l'increment de musulmans que volien aprendre \xc3\xa0rab despr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia, at\xc3\xa8s que fins aleshores la llengua oficial havia estat el franc\xc3\xa8s. _NEWLINE_Va ser un home de di\xc3\xa0leg que va participar en moltes trobades entre cristians i musulmans, tot i que alhora tamb\xc3\xa9 era cr\xc3\xadtic amb la formalitat amb qu\xc3\xa8 s'organitzaven les confer\xc3\xa8ncies entre religions quan s'afrontaven els temes de forma superficial. Claverie va ser nomenat bisbe de la di\xc3\xb2cesi d'Or\xc3\xa0 el 21 de maig de 1981 i consagrat pel cardenal Leon Etienne Duval l'octubre d'aquell mateix any.\n_START_SECTION_\nLa Guerra Civil i l'assassinat\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1992 i despr\xc3\xa9s de l'esclat de la Guerra Civil algeriana, l'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica, que servia principalment a treballadors estrangers a la zona, va rebre moltes amenaces. Moltes veus des d'Europa aconsellaven a l'Esgl\xc3\xa9sia que abandon\xc3\xa9s el pa\xc3\xads, tanmateix, Pierre Claverie s'hi va oposar fermament, car, encara que no aconseguiria obtenir la nacionalitat algeriana, ell es considerava algeri\xc3\xa0 i es negava a abandonar les persones del seu pa\xc3\xads. Durant aquest temps, ell es va negar tamb\xc3\xa9 a quedar-se callat, perqu\xc3\xa8 quan li semblava que calia, no dubtava pas a criticar p\xc3\xbablicament les dues forces que vivien la trag\xc3\xa8dia de la guerra civil: el front isl\xc3\xa0mic de Salut i el govern algeri\xc3\xa0. _NEWLINE_El 26 de maig de 1996 van assassinar els monjos del monestir de Tibhirine. Pierre Claverie sabia que la seva vida tamb\xc3\xa9 estava en perill i tot i aix\xc3\xad va continuar a Alg\xc3\xa8ria. L'1 d'agost de 1996 una bomba va esclatar davant del bisbat, i Pierre Claverie hi va morir juntament amb el seu xofer i amic Mohamed una mica abans de la mitjanit. El 23 de mar\xc3\xa7 de 1998 tretze persones van ser condemnades a pena capital per estar implicats en l'atemptat contra Claverie. L'Esgl\xc3\xa9sia va intentar en diverses ocasions la nul\xc2\xb7litat de la sent\xc3\xa8ncia._NEWLINE_El 26 de gener del 2018 el Papa Francesc va aprovar el martiri del bisbe i dels seus companys i Pierre Claverie va ser beatificat el 8 de desembre del 2018."