b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria de les Oluges\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici \xc3\xa9s en una pla\xc3\xa7a c\xc3\xa8ntrica del nucli. Es tracta d'un edifici de tres naus, una de principal i dues de laterals amb coberta a dues aig\xc3\xbces i realitzat amb paredat i arrebossat, destacant les cantoneres que estan realitzades amb carreus ben escairats._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana est\xc3\xa0 centrada per una gran portalada d'estil neocl\xc3\xa0ssic, a la que s'accedeix per una doble escala, amb dues pilastres adossades al mur i cap\xc3\xa7ades per un entaulament format per dues grans volutes i una bola central. Tamb\xc3\xa9 cal destacar les portes de fusta decorades amb ferro forjat, que sembla que \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic element que es conserva de l'antiga esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica. Aquests ferros estan formats per tires horitzontals, les quals es divideixen per derivar cap a una forma circular._NEWLINE_Sobre la portalada trobem un rellotge de sol, per damunt del qual s'obra un \xc3\xb2cul que il\xc2\xb7lumina l'interior de l'esgl\xc3\xa9sia, juntament amb les dues finestres laterals situades a la mateixa al\xc3\xa7ada._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana est\xc3\xa0 coronada per una cornisa creant una forma de corba-contracorba, i decorada amb tres pinacles, que respon a un estil m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xim al barroc._NEWLINE_La torre campanar, \xc3\xa9s de planta quadrada, amb quatre obertures per col\xc2\xb7locar les campanes.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera not\xc3\xadcia d'aquesta esgl\xc3\xa9sia es troba en un document de principis del segle XII en el qual s'estableix la vinculaci\xc3\xb3 de la parr\xc3\xb2quia d'Oluja a Santa Maria de Solsona: l'any 1106 Gombau Bernat ced\xc3\xad l'esgl\xc3\xa9sia a la can\xc3\xb2nica solsonina. La subjecci\xc3\xb3 a la can\xc3\xb2nica \xc3\xa9s ratificada en la butlla papal d'Eugeni II adre\xc3\xa7ada l'any 1151 a Santa Maria de Solsona, en l'acta de la tercera consagraci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia solsonina el 1163 i en les butlles papals posteriors._NEWLINE_Als segles XIII i XIV apareix en la relaci\xc3\xb3 d'esgl\xc3\xa9sies que contribu\xc3\xafren a la d\xc3\xa8cima papal els anys 1279 i 1280, i 1391._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia actual fou refeta al segle XVIII; tan sols es conserven escassos fragments de la construcci\xc3\xb3 medieval al campanar."