b'\n_START_ARTICLE_\nGust est\xc3\xa8tic\n_START_PARAGRAPH_\nEl gust est\xc3\xa8tic \xc3\xa9s la facultat de formular judicis. El camp en el que es pot estudiar el gust \xc3\xa9s molt extens: va des de la cortesia fins a la filosofia i en aquest article es fa esment del gust en alguns d\'aquests camps._NEWLINE_Es coneix com a "gustos naturals" els que s\xc3\xb3n font de plaers com el descobriment d\'idees o coneixements, l\'aprenentatge, la descoberta, etc. que no tenen el seu origen en els sentits i s\xc3\xb3n immanents i propis de l\'\xc3\xa0nima des de la m\xc3\xa9s tendra infantesa. Els gustos en l\'est\xc3\xa8tica, que s\'obtenen pels camins dels sentits, s\xc3\xb3n "gustos adquirits\xe2\x80\x9d. En fisiologia, el sentit del gust \xc3\xa9s un dels cinc sentits corporals que radica a la llengua i que percep els sabors. Brillat Savarin (1755-1986) va escriure sobre la gastronomia amb sintonia amb el gust est\xc3\xa8tic en el menjar. En les relacions socials de la noblesa de la ciutat de Par\xc3\xads del comen\xc3\xa7ament de segle XX es troben exemples del gust com a culte en les novel\xc2\xb7les de la s\xc3\xa8rie "A la recerca del temps perdut" de Marcel Proust. _NEWLINE_La capacitat sensible dels sentits es millora amb l\'aprenentatge que permet millorar la cr\xc3\xadtica necess\xc3\xa0ria que acompanya a la percepci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLes arts\n_START_PARAGRAPH_\nValeriano Bozal, en la Introducci\xc3\xb3 a la seva monografia sobre Goya, assenyala la dificultat per la elusivitat que comporta el tractament del gust en la hist\xc3\xb2ria de l\'art. En l\'obra de Goya, amb la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, amb la Revoluci\xc3\xb3 Francesa i amb la decad\xc3\xa8ncia d\'Espanya, la proclamaci\xc3\xb3 de la Primera Constituci\xc3\xb3 espanyola a Cadis, la desamortitzaci\xc3\xb3 de b\xc3\xa9ns de l\'Esgl\xc3\xa9sia, Ferran VII, etc. es troba el gust pel pintoresquisme, el grotesc, la m\xc3\xa0gia, la den\xc3\xbancia de la crueltat, la viol\xc3\xa8ncia i el paisatge, com es pot observar en \xe2\x80\x9cAssalt de la dilig\xc3\xa8ncia\xe2\x80\x9d, entre altres._NEWLINE_Clement Greenberg apunta el diferent sentit del mot \xe2\x80\x9cgust\xe2\x80\x9d actualment amb caracter\xc3\xadstica m\xc3\xa9s mundana, i el del Romanticisme, m\xc3\xa9s meditat. Sobre la relativitat del gust Leonardo da Vinci diu: \xe2\x80\x9cLa bellesa amb la lletjor es fan m\xc3\xa9s potents l\'una al costat de l\'altra\xe2\x80\x9d. L\'est\xc3\xa8tica ajuda a discriminar i elaborar el gust, per\xc3\xb2 no \xe2\x80\x9cha complert amb les expectatives a l\'hora d\'explicar els gustos\xe2\x80\x9d. Qui t\xc3\xa9 \xe2\x80\x9cbon gust\xe2\x80\x9d aprecia obres que superaran el pas del temps. Quan l\'objecte a percebre t\xc3\xa9 relaci\xc3\xb3 amb la moral, l\'\xc3\xa8tica ajuda a elaborar el gust. Hi ha autors que estudien el gust est\xc3\xa8tic juntament amb el gust \xc3\xa8tic. _NEWLINE_S\'han exposat diverses opinions sobre si el gust \xc3\xa9s racional o sensible, sobre si es pot aprendre o si \xc3\xa9s innat, sobre si \xc3\xa9s individual (o subjectiu) o universal (o objectiu). Emmanuel Kant, en l\'obra Cr\xc3\xadtica de la facultat de jutjar afirma que el sentit del gust es basa en un concepte indeterminat i Montesquieu en el seu \xe2\x80\x9cAssaig sobre el gust\xe2\x80\x9d apunta al concepte indeterminat del \xe2\x80\x9cno s\xc3\xa9 qu\xc3\xa8\xe2\x80\x9d. Al \xe2\x80\x9cno s\xc3\xa9 qu\xc3\xa8\xe2\x80\x9d en fa refer\xc3\xa8ncia Benito J. Feijoo en dos discursos, que s\xc3\xb3n part de l\'obra Teatro cr\xc3\xadtico universal mentre que Stefan Zweig opina que \xe2\x80\x9cCap obra d\'art es manifesta a primera vista en tota la seva profunditat i grandesa\xe2\x80\x9d. _NEWLINE__NEWLINE_En m\xc3\xbasica, l\'art m\xc3\xa9s espiritual, sense \xe2\x80\x9cmissatge\xe2\x80\x9d, sense contingut, essent una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'impressions, el plaer/desplaer es manifesta immediatament en l\'oient receptor, tenint en compte que la rapidesa en decidir si una representaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s agradable o no, \xc3\xa9s una capacitat distribu\xc3\xafda molt irregularment entre tots els espectadors. Per Bozal, \xe2\x80\x9cposar en joc l\'enteniment \xc3\xa9s intervenir en el gust i tornar al passat del classicisme barroc\xe2\x80\x9d._NEWLINE_ _NEWLINE_Andy Warhol deia que \xe2\x80\x9cSi vols saber sobre Andy Warhol, mira tan sols la superf\xc3\xadcie de les meves pintures i les meves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules i a mi. Jo s\xc3\xb3c all\xc3\xad. M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 no hi ha res.\xe2\x80\x9d El canvi en formulacions art\xc3\xadstiques va seguir un itinerari (Fauvisme, Expressionisme, Cubisme, Futurisme, Dadaisme, Neoplasticisme, Orfisme, etc.) que es coneix com a avantguardisme, el qual trenca amb les formes anteriors, superant-les. La traject\xc3\xb2ria o encaminament en aquestes formulacions \xc3\xa9s font de discussions i controv\xc3\xa8rsies en el que es coneix com a Postmodernitat._NEWLINE_En l\'antiguitat qui determinava com volia una obra d\'art era qui l\'encarregava a l\'artista, que havia de fer-la a gust del poder\xc3\xb3s que l\'havia encarregat. A l\'acabament de l\'Imperi Rom\xc3\xa0 aquesta din\xc3\xa0mica perdur\xc3\xa0 en els nobles, els cavallers, els guerrers i els propietaris de terres, juntament amb l\'Esgl\xc3\xa9sia que prengu\xc3\xa9 el paper d\'organitzador de la societat amb moviments com el conegut com Pau i Treva, i sorgiren monestirs que acollien obres d\'art com l\'arquitectura, la pintura i la m\xc3\xbasica (p. e. cant gregori\xc3\xa0) que es varen mantenir durant la major part de l\'Edat Mitjana. _NEWLINE_En la visita a un museu o en una exposici\xc3\xb3 es demana el m\xc3\xa0xim silenci als assistents que permeti la concentraci\xc3\xb3 en l\'observaci\xc3\xb3. Segons Ortega y Gasset l\'art modern \xc3\xa9s impopular en ess\xc3\xa8ncia, divideix el p\xc3\xbablic entre els que l\'entenen i els que no l\'entenen, els que s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os de fixar-se \xc3\xbanicament en l\'est\xc3\xa8tica prescindint del contingut o el missatge, el que vol dir, i els que si hi volen veure el significat, no hi entren._NEWLINE_On s\'exposen obres sobre m\xc3\xbaltiples temes, l\'observador aporta a priori el seu inter\xc3\xa8s est\xc3\xa8tic que li \xc3\xa9s propi. La repetici\xc3\xb3 de visites a museus, a concerts, els estudis acad\xc3\xa8mics, etc. incrementa la capacitat discriminat\xc3\xb2ria del gust.\n_START_SECTION_\nLa cultura\n_START_PARAGRAPH_\nPer a G.W.F. Hegel el gust correspon a l\'ordenament i tractament de l\'aparen\xc3\xa7a externa d\'una obra d\'art. Perqu\xc3\xa8 aquesta aparen\xc3\xa7a externa de l\'obra d\'art entri en la percepci\xc3\xb3 humana Hegel descarta els sentits que no siguin la vista i l\'o\xc3\xafda. David Hume, en Sobre la norma del gust indica la dificultat o impossibilitat de normalitzar el gust per la gran difer\xc3\xa8ncia entre el sentiment i el judici._NEWLINE_Kant estudia els objectes percebuts en dos terrenys: poden ser bells i agradables o poden ser bons i utilitzables. Quan un objecte causa una \xe2\x80\x9csensaci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d immediata pot ser que sigui influ\xc3\xafda la sensaci\xc3\xb3 a priori per l\'observador. El gust sobre un objecte bell \xc3\xa9s reconegut per tothom, \xc3\xa9s universalitzable i comunicable. Quan hi ha una reflexi\xc3\xb3 sobre el \xe2\x80\x9csentiment\xe2\x80\x9d que l\'objecte ha provocat, pot existir un inter\xc3\xa8s en la seva utilitzaci\xc3\xb3 i llavors el gust, que segueix existint, ja no \xc3\xa9s dins l\'est\xc3\xa8tica. Com a mostra d\'utilitzaci\xc3\xb3, Luci Anneu Flor fa una observaci\xc3\xb3 sobre el comportament d\'An\xc3\xadbal en anotar en el seu llibre sobre Titus Livi que An\xc3\xadbal va preferir assaborir la vict\xc3\xb2ria a aprofitar-se\'n. \xe2\x80\x9cCum victoria posset uti, frui maluit.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Amb la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7a a disminuir el paper de l\'Esgl\xc3\xa9sia donant el valor i jutjant. L\'art deixa de ser aristocr\xc3\xa0tic per fer-se burg\xc3\xa8s. Posteriorment s\'afegeix a l\'art la cr\xc3\xadtica, la provocaci\xc3\xb3, com per exemple en les pintures de Goya, de Munch, Van Gogh. Amb la Modernitat, ja que la bellesa t\xc3\xa9 car\xc3\xa0cter aburgesat, hi ha qui fa present la lletjor, l\'obscenitat, per trencar amb el classicisme anterior. El triomf d\'aquesta pr\xc3\xa0ctica revolucionaria, boh\xc3\xa8mia, posa en crisi el concepte anterior sobre qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el gust. _NEWLINE_En un concert de m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica hi ha qui considera de \xe2\x80\x9cmal gust\xe2\x80\x9d aplaudir entre moviments del concert i es fa patent el distanciament cap a l\'int\xc3\xa8rpret. Altrament, en un concert de rock, el p\xc3\xbablic hi participa activament i amb gust. L\'esperit de col\xc2\xb7lectivitat tamb\xc3\xa9 es troba en cultures no alfabetitzades com es pot veure a La Galaxia Gutenberg de Marshall McLuhan, que cita un treball de John Wilson per l\'Institut afric\xc3\xa0 de la Universitat Western de Londres\xe2\x80\x9c per assenyalar que el p\xc3\xbablic afric\xc3\xa0 observant una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula no es queda assegut, sense participar, en silenci. Els espectadors africans no poden acceptar el nostre paper de consumidors passius. McLuhan vincula l\'alfabetitzaci\xc3\xb3 de la societat a la capacitat de vincular una percepci\xc3\xb3 a un concepte i assenyala que en cultures analfabetes la determinaci\xc3\xb3 del gust \xc3\xa9s simultani a la percepci\xc3\xb3._NEWLINE_Des de l\'\xc3\xa8poca cl\xc3\xa0ssica \xc3\xa9s habitual el rebuig a coses noves, que trenquen el gust tradicional de les coses ja conegudes. Sabem que les obres que actualment s\xc3\xb3n representades amb \xc3\xa8xit de p\xc3\xbablic quan es varen estrenar o donar a con\xc3\xa8ixer varen ser rebudes amb mostres de rebuig. Aquest rebuig comporta la manca d\'estudi d\'una obra quan \xc3\xa9s nova. La poca disposici\xc3\xb3 a l\'estudi cr\xc3\xadtic de les obres noves percebudes pot estar influ\xc3\xaft pel gregarisme, el conformisme, els prejudicis. L\'estudi cr\xc3\xadtic en una percepci\xc3\xb3 permet determinar si aquesta percepci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 valor est\xc3\xa8tic.\n_START_SECTION_\nClasses socials\n_START_PARAGRAPH_\nEn el llibre La Distinci\xc3\xb3n de Pierre Bourdieu hi ha un estudi sociol\xc3\xb2gic del gust, allunyat dels que anomena \xe2\x80\x9cdiscursos cultivats sobre la cultura\xe2\x80\x9d. Bourdieu descriu condicions socials que permeten la generaci\xc3\xb3 del gust perqu\xc3\xa8 l\'educaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 relacionada amb la formaci\xc3\xb3 el gust. Utilitza el mot \xe2\x80\x9ccapital\xe2\x80\x9d per descriure les capacitats o poders que cada observador t\xc3\xa9 disponibles per a examinar i jutjar: capital escolar (coneixements i titulaci\xc3\xb3), capital cultural (heretat del medi familiar), capital social, capital econ\xc3\xb2mic\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Hi ha pr\xc3\xa0ctiques \xe2\x80\x9cde classe\xe2\x80\x9d: freq\xc3\xbcentar concerts, domini d\'interpretaci\xc3\xb3 d\'instruments musicals (el piano \xc3\xa9s percebut tenint m\xc3\xa9s noblesa que l\'acordi\xc3\xb3 o la guitarra), visites a museus i exposicions, lectura de \xe2\x80\x98c\xc3\xb2mics\', etc. El mot \xe2\x80\x9cdistinci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d vol dir \xe2\x80\x9cseparar\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cdividir\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Bourdieu assenyala tres nivells socials en els quals es troben diferents gustos: s\xc3\xb3n al primer nivell els qui reconeixen compositors com Bach, Mozart, pintors com Goya, Rembrandt, entre altres. El segon nivell hi ha qui reconeix obres d\'autors com Gershwing, Bernstein, Alb\xc3\xa9niz, Granados i pintures impressionistes, pintures naturalistes, cantants com Brel, Piaf, Bonet i altres. El tercer nivell consumeix m\xc3\xbasica lleugera de curta vida, o de m\xc3\xa9s qualitat per\xc3\xb2 desvaloritzada per la divulgaci\xc3\xb3._NEWLINE_Bourdieu tamb\xc3\xa9 assenyala el p\xc3\xb2sit classista en activitats com l\'esport (golf, polo, atletisme, futbol, boxa, etc.) que s\'adquireixen habitualment en l\'\xc3\xa0mbit escolar i familiar, \xc3\xa0mbits que estan pr\xc3\xa8viament situats en cada nivell social. Per la historiadora Jenny Davidson, autors com John Locke i Jane Austen (segle XVIII) estudien les formes en que la hipocresia es mescla amb el gust i la cortesia en l\'entorn de comunicaci\xc3\xb3 social._NEWLINE_El que es coneix com a gust d\'alt nivell social posa un determinat p\xc3\xbablic fora dels seus objectius. Segons el cr\xc3\xadtic d\'art estatunidenc Boris Groys l\'observador actual no \xc3\xa9s qui jutja l\'obra d\'art sin\xc3\xb3 l\'obra d\'art \xc3\xa9s la que jutja el p\xc3\xbablic. Andy Warhol trencava la distinci\xc3\xb3 que tenia l\'artista d\'avantguarda amb el p\xc3\xbablic en general._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria de la moda mostra com la classe social superior abandona una moda quan comen\xc3\xa7a a establir-se en la classe social inferior. En la societat dividida en classes, la moda forma un \xe2\x80\x9ccont\xc3\xadnuum\xe2\x80\x9d d\'uni\xc3\xb3 entre aquestes classes. En el cas de l\'art la uni\xc3\xb3 \xc3\xa9s fragment\xc3\xa0ria, discont\xc3\xadnua.\n_START_SECTION_\nLa moda\n_START_PARAGRAPH_\nEn el seu llibre El imperio de lo ef\xc3\xadmero Gilles Lipovetski comen\xc3\xa7a amb la seg\xc3\xbcent frase: \xe2\x80\x9cEntre la intel\xc2\xb7lectualitat el tema de la moda no es porta.\xe2\x80\x9d Entre els pocs intel\xc2\xb7lectuals que paren esment en la moda podem trobar Walter Benjamin (en la seva obra Passatges), Leopardi, Simmel. En la societat primitiva, on no havia Estat ni estructures socials ni econ\xc3\xb2miques molt desenvolupades i, principalment, sense el sentit d\'individualitat i autonomia, la moda pr\xc3\xa0cticament no existia. L\'individualisme s\'ha desenvolupat principalment al m\xc3\xb3n occidental on des del segle XIX no han aparegut molts estudis te\xc3\xb2rics en profunditat sobre la moda._NEWLINE_El \'gust per si mateix\', conegut com a narcisisme, incrementa en gran manera el desig de millorar l\'aparen\xc3\xa7a i la moda ofereix a l\'individu la possible similitud a personatges als quals s\'admira per algun motiu, est\xc3\xa8tic, econ\xc3\xb2mic o altre. Quan la moda entra en camps propis dels valors substancials, com criteris pol\xc3\xadtics, la religiositat, l\'individualisme, etc. en resulta un desprestigi humiliant pel valor referit._NEWLINE_La posici\xc3\xb3 social desfavorable de les dones influeix en l\'inter\xc3\xa8s que elles tenen a seguir la moda, car la moda accentua paral\xc2\xb7lelament l\'igualament i la individualitzaci\xc3\xb3. La moda \xc3\xa9s imitaci\xc3\xb3 d\'un model donat mesclat amb la necessitat de distingir-se, de destacar, de canviar sobre el model que s\'ha escollit._NEWLINE_A l\'Edat Mitjana els cortesans i cortesanes imitaven els capricis dels reis en vestimentes, mobiliari, resid\xc3\xa8ncia. A mesura que l\'estructura econ\xc3\xb2mica es va fer m\xc3\xa9s complexa aquest desig d\'imitar l\'aparen\xc3\xa7a dels personatges de classes superiors es va estendre a tots els nivells. La moda es convert\xc3\xad en una demostraci\xc3\xb3 del lloc que s\'ocupava en l\'escala social i el lloc que es perseguia. En el regnat de Lluis XIV va apar\xc3\xa8ixer l\'Alta Costura i el luxe convertit en mercat. Lipovetski menciona l\'individualisme est\xc3\xa8tic que permet als consumidors adaptar un objecte (vestits, motos, etc.) al gust de cada individu modificant-lo parcialment. En angl\xc3\xa8s hi ha un mot que defineix aquesta individuaci\xc3\xb3: customize, i en catal\xc3\xa0 aquesta moda es coneix com a \xc2\xabpersonalitzar\xc2\xbb (col\xc2\xb7loquialment \'customitzar\')._NEWLINE_Actualment els gustos en el m\xc3\xb3n de la moda s\xc3\xb3n inconstants, ef\xc3\xadmers i imprevisibles. En els estaments que tenen algun paper en la creaci\xc3\xb3 de tend\xc3\xa8ncies es troba la inform\xc3\xa0tica, els fabricants de materials, la ind\xc3\xbastria de cosm\xc3\xa8tics, la publicitat, els productors d\'espectacles, els fabricants de vehicles, els lobbys, etc._NEWLINE_L\'any 1984 es varen vendre 20 milions de c\xc3\xb2pies d\'un disc de Michael Jackson i 10 milions d\'un de Prince que eren del gust fervor\xc3\xb3s del seu p\xc3\xbablic. Durant les audicions d\'aquestes can\xc3\xa7ons es generalitzava l\'apassionament, el fervor que acompanya la transgressi\xc3\xb3 de les normes tradicionals, l\'atreviment de canviar el model conservador. Per\xc3\xb2 la transgressi\xc3\xb3 en els gustos i en la moda ja \xc3\xa9s integrada en la societat actual amb el paper de mida compensat\xc3\xb2ria, equilibrant la conformitat._NEWLINE_Actualment hi ha un augment en la llibertat individual circumscrita principalment dins l\'\xc3\xa0mbit fuga\xc3\xa7 de la moda sent profit\xc3\xb3s pel narcissista. Per a Lipovetski l\'individu actual es caracteritza per una \xc2\xabindifer\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica\xc2\xbb, un dels trets de la postmodernitat.\n_START_SECTION_\nEl mercat\n_START_PARAGRAPH_\nEn m\xc3\xbasica, el mercat del gust descansa en 4 bra\xc3\xa7os: els int\xc3\xa8rprets, els directius d\'ag\xc3\xa8ncies i d\'auditoris, les empreses discogr\xc3\xa0fiques i els cr\xc3\xadtics. En molts concerts les companyies seleccionen les obres segons l\'historial dels ingressos que han tingut en taquilla. Aquestes dimensions influeixen d\'alguna forma l\'artista prescrivint-li el que ha de fer per acoblar-se al gust present del p\xc3\xbablic._NEWLINE_Es fan estudis sobre el gust que experimenta el p\xc3\xbablic davant de diverses obres acumulant dades estad\xc3\xadstiques, enquestes, etc. Aquests estudis poden ser usats per productors (d\'obres de cine, novel\xc2\xb7les, can\xc3\xa7ons, publicitaris, etc.) portant a conclusions tal vegada desafortunades. _NEWLINE_Per a Joan DeJean, qui va iniciar el mercat de la moda al m\xc3\xb3n va ser Jean-Baptiste Colbert (1619-1683), sota el regnat del \xe2\x80\x9cRei Sol\xe2\x80\x9d Llu\xc3\xads XIV de Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_En la interpretaci\xc3\xb3 (m\xc3\xbasica, arts esc\xc3\xa8niques) hi rau majorment el possible efectisme que persegueix causar l\'aprovaci\xc3\xb3 en el p\xc3\xbablic i l\'admissi\xc3\xb3, ef\xc3\xadmera, en el seu gust._NEWLINE_Qui t\xc3\xa9 \xe2\x80\x9colfacte\xe2\x80\x9d per trobar de seguida al primer cop d\'ull una obra d\'art \xc3\xa9s el vertader afeccionat a l\'art. Aquest olfacte \xc3\xa9s el resultat de l\'educaci\xc3\xb3. El mercat de les obres d\'art, dels autors, dels g\xc3\xa8neres, centra el valor en les marques socials que acompanyen el lloc on es consumeixen, on es publiquen._NEWLINE_El gust no forma part intr\xc3\xadnseca del m\xc3\xb3n, no \xc3\xa9s immutable, es crea en un principi i t\xc3\xa9 un final. La formaci\xc3\xb3 d\'un gust pot resultar d\'un \xc3\xa8xit de mercat.\n_START_SECTION_\nAlguns termes associats\n_START_PARAGRAPH_\nEsnobisme, prejudici, kitsch, cursi, moda, vulgaritat, dandi, elegant, sensaci\xc3\xb3, percepci\xc3\xb3, pedanteria,\xc2\xa0 adequaci\xc3\xb3, grafiti, estil, grolleria, delicadesa, sado-masoquisme, gr\xc3\xa0cia en vestir (en ballar, etc.)\xe2\x80\xa6'