b'\n_START_ARTICLE_\nEscites\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nEls escites eren un poble indoeuropeu de les estepes del nord del mar Caspi, que procedia origin\xc3\xa0riament de l\'\xc3\x80sia central (estepes) i del mar Negre, que es va arribar a estendre fins a 6.000 quil\xc3\xb2metres i que es van despla\xc3\xa7ar cap a Europa oriental (Eur\xc3\xa0sia) durant el segle VII aC. La font historiogr\xc3\xa0fica principal d\'aquest poble \xc3\xa9s Her\xc3\xb2dot, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 n\'hi ha de xineses (on se\'ls denomina sai), perses i fins i tot b\xc3\xadbliques._NEWLINE_B\xc3\xa0sicament era un poble n\xc3\xb2mada: ca\xc3\xa7adors recol\xc2\xb7lectors i depredadors que despla\xc3\xa7aven les seves cabanes amb els carros arrossegats per bous. Eren bons arquers i guerrers que dominaven la roda i el cavall. Aquest darrer era summament important per la seva versatilitat: guerra, despla\xc3\xa7aments i fins i tot alimentaci\xc3\xb3 (de les eugues aconseguien fermentar un formatge i una beguda alcoh\xc3\xb2lica amb base de iogurt: kumis). _NEWLINE_Culturalment tenien una llengua iraniana, tot i que no tenien escriptura, dominaven l\'\xc3\xbas del c\xc3\xa0nnabis per a teixir robes tan fines com les de lli i per a preparar un bany de vapor embriagador i cerimonial, eren pol\xc3\xadgins per raons econ\xc3\xb2miques i d\'alta mortaldat dels homes per la divisi\xc3\xb3 sexual del treball (els homes la ca\xc3\xa7a i la guerra, i les dones la fam\xc3\xadlia, l\'alimentaci\xc3\xb3 i el t\xc3\xa8xtil)._NEWLINE_Les tradicions funer\xc3\xa0ries s\xc3\xb3n descrites per Her\xc3\xb2dot, que relaciona els escites amb els grecs durant el segle V aC en refer\xc3\xa8ncia als kurgans (tombes grans dels cabdills escites) on podem trobar sacrificis de cavalls i persones, objectes de metalls preciosos (copes, beines d\'espases...) amb motius escites o grecs. Aix\xc3\xb2 fa pensar en l\'intercanvi cultural d\'escites instal\xc2\xb7lats en ciutats gregues, o almenys enc\xc3\xa0rrecs. En aquests territoris de contacte, com Olbia, els mercats estaven m\xc3\xa9s segmentats que a Gr\xc3\xa8cia: l\'agricultura exportava, les manufactures tenien un mercat intern tant a les ciutats gregues com en les tribus escites._NEWLINE_Durant el segle IV aC, els escites van desenvolupar el seu punt culminant pol\xc3\xadtic, cultural i econ\xc3\xb2mic. De fet, es va donar un canvi cap al sedentarisme amb l\'agricultura (principalment al mar d\'Azov i alguns a la zona del mass\xc3\xads de l\'Altai) convertint-se en un poble semin\xc3\xb2mada.\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nEsc\xc3\xadtia era una \xc3\xa0rea d\'Eur\xc3\xa0sia habitada en l\'antiguitat per un poble irani\xc3\xa0 conegut com els escites. La seva situaci\xc3\xb3 i extensi\xc3\xb3 va variar al llarg del temps, des del mass\xc3\xads de l\'Altai, on s\'uneixen les actuals Mong\xc3\xb2lia, Xina, R\xc3\xbassia, i Kazakhstan, fins a la del baix Danubi i Bulg\xc3\xa0ria. _NEWLINE_El seu territori va arribar a estendre\'s per uns 6.000 km, des d\'Hongria fins a la Manx\xc3\xbaria, gr\xc3\xa0cies a un fet clau en la seva cultura: la domesticaci\xc3\xb3 del cavall. Els historiadors grecollatins de l\'antiguitat situaven l\'Esc\xc3\xadtia (Escithia) a la costa nord del mar Negre, les planes al nord del Caucas i a la zona al nord del mar Caspi, encara que el territori ocupat pels escites, amb fronteres (en especial les septentrionals) poc definides, fluctuava constantment; \xc3\xa9s aix\xc3\xad que les antigues cr\xc3\xb2niques xineses situen poblacions escites en zones que actualment corresponen al Xinjiang. _NEWLINE_Donat el seu mode de vida i producci\xc3\xb3 (poble ca\xc3\xa7ador recol\xc2\xb7lector i depredador) i al fet d\'haver estat grans genets, fa que, en termes generals, el seu territori fos el de l\'extens cintur\xc3\xb3 d\'estepes que es troba en el centre d\'Eur\xc3\xa0sia. _NEWLINE_A la zona nord-est de la naci\xc3\xb3 escita (en el curs mitj\xc3\xa0 del riu Volga a Samara (R\xc3\xbassia) vivien els budines i els gel\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTribus\n_START_PARAGRAPH_\nEls aspisis i els frurs, els daoi, els masagetes, els sakes i els gruneis foren pobles escites.\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nEls seus contemporanis els consideraven molt salvatges i sanguinaris perqu\xc3\xa8 prenien la sang de la seva primera v\xc3\xadctima en una batalla i vestien amb cuirs cabelluts humans, tamb\xc3\xa9 usaven cranis humans (de vegades, dels seus propis amics i familiars que havien matat en alguna querella o duel) com vasos. _NEWLINE_Algunes tribus escites no enterraven els seus morts i esperaven que els voltors se\'ls mengessin i si aix\xc3\xb2 passava era un auguri de benestar per a la tribu. L\'\xc3\xa0guila era una encarnaci\xc3\xb3 del d\xc3\xa9u del vent per a alguns d\'ells, van copiar aquesta creen\xc3\xa7a dels sumeris. Tamb\xc3\xa9 abans d\'una guerra enviaven pensaments dolents com fletxes als enemics per matar-los i si aquests no morien o emmalaltien procedien a la guerra. _NEWLINE_Les tribus anomenades escites reials que es van assentar a Ucra\xc3\xafna, sembraven blat per vendre\'l als grecs. _NEWLINE_A m\xc3\xa9s de l\'origen hist\xc3\xb2ric, se li atribueixen algunes llegendes a l\'origen d\'aquest poble, des d\'una que els fa baixar del mateix Zeus del mont Olimp, fins a una altra que narra la disputa de tres germans per una destral, una arada, un jou i un got d\'or caiguts del cel. Els escites tenien la creen\xc3\xa7a que l\'or els havia estat proporcionat pels arimaspos, \xc3\xa9ssers d\'un sol ull, els quals havien robat tresors dels nius dels aixetes*. _NEWLINE_Els hebreus creien que els cimeris (que a la B\xc3\xadblia se\'ls coneix com a descendents de G\xc3\xb3mer, el n\xc3\xa9t de No\xc3\xa8 per Jafet, el seu fill) eren la tribu mare dels escites criadors de cavalls, que en el Llibre del G\xc3\xa8nesi 10, 2-3, se\'ls coneix al seu torn com a descendents d\'Aixquenaz o Aixkenaz\xc3\xad, el primer dels tres fills de G\xc3\xb3mer esmentats a la B\xc3\xadblia en el G\xc3\xa8nesi 10:3. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 Magog, el segon dels set fills de Jafet esmentats a la B\xc3\xadblia, \xc3\xa9s considerat un escita criador de cavalls i camells bactrians. Segles despr\xc3\xa9s, Flavi Josep confirma aquesta creen\xc3\xa7a en la seva hist\xc3\xb2ria del poble israeli\xc3\xa0. _NEWLINE_Tan embolicat en llegenda, hi ha l\'origen com la desaparici\xc3\xb3 d\'aquesta tribu de l\'escena hist\xc3\xb2rica, \xc3\xa8tnia que, com apunten alguns estudiosos, va alternar el major salvatgisme amb la confecci\xc3\xb3 i l\'\xc3\xbas d\'objectes finament elaborats. _NEWLINE_Diversos historiadors van comentar la impossibilitat de Darios I (rei persa de la dinastia dels aquem\xc3\xa8nides) de conquerir la regi\xc3\xb3 ocupada pels escites, malgrat haver triomfat ja sobre Anat\xc3\xb2lia i haver conquerit altres territoris importants. El seu antecessor en el tron, Cir el Gran, va morir a mans d\'una tribu escita, els massagetes, durant una de les seves campanyes militars. _NEWLINE_A nivell arqueol\xc3\xb2gic, s\'han descobert nombrosos objectes artesans d\'or de gran elaboraci\xc3\xb3 amb motius equins, ja que eren excel\xc2\xb7lents genets, experts a fer lla\xc3\xa7os i inventors usuaris de l\'arc de doble corba, o retratant la seva vida quotidiana, tamb\xc3\xa9 la tomba dels reis, que eren grans t\xc3\xbamuls on, despr\xc3\xa9s de ser estrangulats, eren enterrats al costat del monarca els seus m\xc3\xa9s propers servents, concubines i fins i tot cavalls. _NEWLINE_Es coneix alguna divinitat escita, la principal, Tabiti (\xce\xa4\xce\xb1\xce\xb2\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb9), equivalent al grec Histia (Vesta), que era la m\xc3\xa9s adorada. Altres de\xc3\xaftats eren Apia (la Terra), Oetosyros (\xce\x9f\xe1\xbc\xb0\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x83\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82, Apol\xc2\xb7lo), Artimpasa (Afrodita), i Thamimasada (Posid\xc3\xb3), adorat especialment pels escites reials. Mart i H\xc3\xa8rcules eren tamb\xc3\xa9 adorats sota noms escites. _NEWLINE_Se sacrificaven, als d\xc3\xa9us, captius i animals, per\xc3\xb2 mai porcs. Els cranis dels enemics eren usats com a copes; els guerrers que mataven m\xc3\xa9s enemics eren homenatjats. Algunes tombes de reis que s\'han trobat mostren un luxe considerable.\n_START_SECTION_\nEx\xc3\xa8rcit escita\n_START_PARAGRAPH_\nEls escites eren grans genets, i en la guerra eren temibles arquers a cavall. L\'arc escita era un arc compost m\xc3\xa9s aviat petit per poder ser utilitzat c\xc3\xb2modament a cavall, compost de fusta, os i tendons d\'animals, recorbat, era una arma formidable. Els genets, a m\xc3\xa9s, portaven un caracter\xc3\xadstic buirac anomenat gorytos, que contenia tant les fletxes com el petit per\xc3\xb2 potent arc. A m\xc3\xa9s, els nobles escites formaven una elit de cavalleria, amb millors armadures i certes peces precursores de futures bardes de cavalleria. S\'equipaven amb llances, javelines, destrals "sagaris" (que va ser adoptada per molts perses i despr\xc3\xa9s pels macedonis), i escuts, i amb el temps van anar desenvolupant t\xc3\xa0ctiques de xoc, encara que mai van abandonar els arcs com a arma. L\'armadura t\xc3\xadpica escita consistia en un cosselet de cuir amb peces de ferro per als arquers a cavall. A m\xc3\xa9s, els escites van desenvolupar les primeres cotes d\'escates de ferro o bronze cosides solapadament sobre els cosselets de cuir. Com elms, tenien tant elms de l\xc3\xa0mines de bronze com les seves tradicionals gorres de feltre punxegudes (gorres fr\xc3\xadgies, similars a les dels tracis, per exemple), refor\xc3\xa7ades amb escates met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques. Tamb\xc3\xa9 solien adornar-se amb abundant orfebreria, tant ells com les seves muntures. _NEWLINE_Les espases escites mesuraven uns 70 cm de llarg en total, i van anar evolucionant amb el temps: d\'una fulla recta de dos talls es va anar canviant a una fulla en forma de triangle, d\'un sol tall. Les empunyadures i les fulles estaven profusament decorades. Algunes eren aut\xc3\xa8ntiques obres d\'art. Posteriorment, algunes tribus escites es van assentar i es van tornar agricultores al voltant del mar Negre. Aquestes tribus van reduir la cavalleria i van comen\xc3\xa7ar a aportar infanteria competent, b\xc3\xa0sicament arquers i tropes auxiliars.\n_START_SECTION_\nEtnografia\n_START_PARAGRAPH_\nS\'agrupaven en forma de bandes hostils. Els seus rostres estaven adobats pel clima i usaven llargues cabelleres, i els adults, barba. Solien beure de cranis humans (dels seus enemics), dels quals conservaven els cuirs cabelluts com a trofeus. Per suportar millor la fam durant les llargues marxes per les estepes i deserts solien cenyir fortament els cinturons._NEWLINE_Els homes, especialment durant els combats, s\'adornaven amb gorres que exhibien banyes (especialment de c\xc3\xa9rvol), es feien tatuatges en el cos i clavaven un sabre a la terra per adorar-lo en representaci\xc3\xb3 del d\xc3\xa9u de la guerra, semblant al d\xc3\xa9u de la guerra grec Ares. No tenien temples per a adorar els seus d\xc3\xa9us. Tamb\xc3\xa9 cridava l\'atenci\xc3\xb3 la seva roba de gran colorit, confeccionada amb cuir, pell i feltre, i que solien representar, de forma molt estilitzada i din\xc3\xa0mica, amb animals (c\xc3\xa9rvols, tigres, panteres, etc.); en suma, un estil t\xc3\xadpic de l\'anomenat art de les estepes. _NEWLINE_Vivien en barraques de branques muntades sobre els seus carros de massisses rodes, en constant moviment entre el Danubi i el riu Don o molt m\xc3\xa9s lluny. Les barraques eren rodones o rectangulars, de generoses proporcions, de dues o tres habitacions. Les parets generalment eren de v\xc3\xadmet, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 les constru\xc3\xafen amb branques lligades amb corretges, i les revestien amb fang o feltre per protegir-se de les pluges i la neu. Les m\xc3\xa9s petites es despla\xc3\xa7aven sobre 4 rodes i les m\xc3\xa9s grans sobre 6, i eren arrossegades per bous._NEWLINE_Eren h\xc3\xa0bils genets i millors guerrers i utilitzaven l\'arc i la fletxa. Fins i tot cavalcant, tenien una sorprenent habilitat per a disparar. Utilitzaven rudiment\xc3\xa0ries muntures sense estreps, per\xc3\xb2 eren summament h\xc3\xa0bils per a mantenir l\'equilibri sobre l\'animal. Aix\xc3\xb2, en \xc3\xa8poques en qu\xc3\xa8 els pobles europeus no havien desenvolupat els cossos de cavalleria i nom\xc3\xa9s posse\xc3\xafen infanteria i carros de guerra, els va permetre desplegar devastadores maniobres de gran mobilitat, exhibint intel\xc2\xb7ligents t\xc3\xa0ctiques, resultat de generacions de combats a cavall. Gr\xc3\xa0cies a aix\xc3\xb2, van arribar a realitzar incursions a l\'Orient Pr\xc3\xb2xim. _NEWLINE_No concebien la vida sense el cavall (era freq\xc3\xbcent que adornaren les cues dels cavalls trenades de manera que semblessin un grapat de serps); fins i tot la mort: un escita ric podia dur-se a la tomba fins a cent cavalls. Tamb\xc3\xa9 els utilitzaven com a aliment, menjant i munyint les eugues per fabricar formatges i kumis (una beguda alcoh\xc3\xb2lica a base de iogurt)._NEWLINE__NEWLINE_Utilitzaven armadures de cuir i roba amb m\xc3\xa0nigues estretes que els permetien llibertat de moviment. Utilitzaven com armament, a m\xc3\xa9s de l\'arc i la fletxa, una espasa de fulla recta de bronze o de ferro, i un escut de cuir refor\xc3\xa7at amb plaques met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques. Durant les seves incursions, muntaven mantenint una notable harmonia de moviments, i fins i tot s\'alimentaven muntats en els seus cavalls, que obtenien dels ramats salvatges de les estepes. Molts dels seus costums van ser adoptats despr\xc3\xa9s pels huns. _NEWLINE_Cada home tenia gran quantitat d\'esposes i aquestes la seva comitiva. Les corts dels rics semblaven mercats, on la menys important de les esposes podia arribar a tenir una vintena de cases sobre rodes per als seus servents. La polig\xc3\xa0mia tenia raons econ\xc3\xb2miques. Els homes s\'ocupaven de la ca\xc3\xa7a i la guerra, mentre que les dones s\'ocupaven dels animals, la generaci\xc3\xb3 d\'aliments, construcci\xc3\xb3 de les cases, l\'adob de pells, amb les quals feien roba i sabates, i altres elements amb qu\xc3\xa8 tamb\xc3\xa9 comerciaven. D\'altra banda, donada la divisi\xc3\xb3 sexual del treball que hi havia entre ells i l\'\xc3\xadndole de les activitats assignades als homes (ca\xc3\xa7a, depredaci\xc3\xb3 i guerra), \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 segur que hi havia una elevada quantitat de mortaldat d\'homes en edat reproductiva, per la qual cosa la forma de compensar el "d\xc3\xa8ficit" d\'homes era la polig\xc3\xa0mia. _NEWLINE_At\xc3\xa8s que desconeixien l\'escriptura, no tenim documents escites, per\xc3\xb2 se\'ls coneix hist\xc3\xb2ricament per les descripcions fetes per Her\xc3\xb2dot, Hip\xc3\xb2crates i d\'altres. Aquests escriptors han descrit de la mateixa manera diverses tribus amb similar comportament, sobretot en les seves tradicions funer\xc3\xa0ries, de les quals es coneix la gran pompa que exhibien en el moment d\'enterrar els reis o personatges importants. Llavors, el terme escita no designa un \xc3\xbanic poble, sin\xc3\xb3 nombrosos grups d\'individus que compartien una cultura comuna. _NEWLINE_Les seves tombes eren molt visibles, ja que enterraven els morts ressaltant la seva ubicaci\xc3\xb3 apilant terra i roques per formar monticles (kurgan en rus), confiant que els seus enemics no molestarien els seus morts en el seu \xc3\xbaltim domicili, per la por que suscitaven els escites a aquells a qui sotmetien. _NEWLINE_Durant el segle XVIII, el tsar Pere I de R\xc3\xbassia va construir el Museu Imperial, on es va exhibir part dels tresors trobats a les estepes ucra\xc3\xafneses, on s\'estima que hi ha uns 100.000 t\xc3\xbamuls d\'aquesta classe, i la zona de Minunsinsk (Sib\xc3\xa8ria) \xc3\xa9s on es troba la major concentraci\xc3\xb3 d\'aquestes tombes. Les peces recuperades de les tombes escites es troben actualment en el Museu de l\'Hermitage a Sant Petersburg.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers registres trobats sobre els escites daten de la primera meitat del segle VII aC. Durant el segle IV aC, quan els escites van arribar al major desenvolupament pol\xc3\xadtic, cultural i econ\xc3\xb2mic, molts components de la comunitat escita es van convertir en agricultors sedentaris, a la zona nord del mar d\'Azov, i arribaren fins i tot al territori de l\'Altai. All\xc3\xa0 van formar el seu regne amb capital a la ciutat que els grecs van anomenar Panticapea (avui K\xc3\xa1menskoe Gorodishche). _NEWLINE_Fins i tot Darios I, rei dels perses, al 514 aC va intentar conquerir aquest regne, al comandament de 700.000 soldats creuant el Danubi cap a les estepes actualment ucra\xc3\xafneses, per\xc3\xb2 sense aconseguir derrotar els escites, que van terroritzar els perses mitjan\xc3\xa7ant pluges de fletxes que van desorganitzar les seves files, i atacant-los ferotgement a cavall. _NEWLINE_Un dels seus grans reis, Atheos (nascut el 430 aC), va comen\xc3\xa7ar una s\xc3\xa8rie de campanyes que el van portar a unificar moltes de les tribus escites (400 aC), estenent el seu poder des del riu Tanais fins a Tr\xc3\xa0cia. La seva expansi\xc3\xb3 cap als Balcans el va portar a entrar en conflicte amb els macedonis despr\xc3\xa9s de fracassar diversos intents d\'alian\xc3\xa7a entre tots dos. Atheos va morir a l\'edat de 90 anys durant una batalla contra Filip de Maced\xc3\xb2nia, a les planes de l\'actual Dobruja (339 aC). No obstant aix\xc3\xb2, el regne va continuar, tot i les pressions dels tracis, celtes, s\xc3\xa0rmates, dacis, getes i masagetes. _NEWLINE_Els principals rivals dels escites van ser pobles sorgits, segons sembla, del mateix tronc com\xc3\xba: els cimeris (expulsats pels escites de Crimea), els ja esmentats getes i els masagetes, aix\xc3\xad com principalment els tocaris, els wusun i els s\xc3\xa0rmates, que els van derrotar entre el segle I aC i el segle I dC.\n_START_SECTION_\nDescendents actuals\n_START_PARAGRAPH_\nA alguns pobles existents, se\'ls atribueix un origen gaireb\xc3\xa9 directe dels escites, entre aquests hi ha els ossets del Caucas (Oss\xc3\xa8tia) i fins i tot els i\xc3\xa0cigues que habiten a la part oriental d\'Hongria, per\xc3\xb2 en el cas dels ossets sembla predominar un llinatge dels alans sobre el probable llinatge escita. Pel que fa als i\xc3\xa0cigues, com els cumans, fa aproximadament un segle que estan aculturats amb els magiars.'