b"\n_START_ARTICLE_\nMorella\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat de Morella, situada estrat\xc3\xa8gicament als l\xc3\xadmits d'Arag\xc3\xb3, Catalunya i el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, es troba envoltada d'un territori eminentment muntany\xc3\xb3s on sobresurt el tur\xc3\xb3 (a 1.075 metres) presidit pel robust castell i el nucli als seus peus. Les muntanyes dels Ports, punt de contacte entre el sistema ib\xc3\xa8ric i sistema mediterrani catal\xc3\xa0, prenen alineacions arquejades amb la part concavada mirant cap al nord. A\xc3\xa7\xc3\xb2 \xc3\xa9s ben patent a les serres de Vallivana, del Turmell o de la Creu. _NEWLINE_La peculiar disposici\xc3\xb3 d'aquestes serres (solen depassar els 1.200 m) fa que Morella i quasi la totalitat de la seua comarca siga l'\xc3\xbanica porci\xc3\xb3 de terra valenciana inclosa dins de la conca hidrogr\xc3\xa0fica de l'Ebre. Els ports de Querol (1.020 m) i de Torre Mir\xc3\xb3 fan de l\xc3\xadnia divis\xc3\xb2ria, on les aig\xc3\xbces del nord van a parar al riu Bergantes, que naix al terme de Morella. El riu de Calders tamb\xc3\xa9 naix a Morella, per\xc3\xb2 tributa al Bergantes, al terme de Forcall. A les serres de Morella tamb\xc3\xa9 naixen rius que es dirigeixen cap a l'est per desembocar a la Mediterr\xc3\xa0nia, a uns 50 quil\xc3\xb2metres en l\xc3\xadnia recta: s\xc3\xb3n rius com el C\xc3\xa9rvol, la rambla de Cervera, o la rambla de la V\xc3\xaddua (a l'extrem sud del terme municipal). _NEWLINE_Les principals altures de l'orografia morellana s\xc3\xb3n el Fusters (1.294 m) i el Muixacre (1.275 metres) a la serra de la Vallibana, el Regatxolet (1.259 m) a la serra de la Creu, el Tossal Gros (1.253 m) a la serra del Turmell, el Carrascar (1.252 m), tamb\xc3\xa9 a la Creu, i la mola de la Garumba (1.114 m).\n_START_SECTION_\nAcc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nLa N-232 \xc3\xa9s l'eix de comunicaci\xc3\xb3 de Morella amb Saragossa i Logronyo. Aix\xc3\xad mateix, aquesta carretera connecta Morella amb els destins tur\xc3\xadstics valencians del litoral, amb l'autopista del Mediterrani (AP-7) i amb la carretera N-340. Des de Castell\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 es pot accedir a la ciutat per la CV-10, que enlla\xc3\xa7a posteriorment amb la N-232 en direcci\xc3\xb3 a Morella._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es pot accedir a peu pel GR 7.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEncimbellada espectacularment en la vessant d'una muntanya, la ciutat murallada de Morella, l'antiga Castra Aelia dels romans i feu del carlisme en temps del general Ramon Cabrera i Griny\xc3\xb3, senyoreja el paisatge dels Ports._NEWLINE_Morella pot exhibir una hist\xc3\xb2ria tan antiga com il\xc2\xb7lustre. En la seua comarca s'han trobat nombroses i interessants restes arqueol\xc3\xb2giques i encara es conserven les pintures rupestres de Morella la Vella que testifiquen la pres\xc3\xa8ncia de l'hum\xc3\xa0 prehist\xc3\xb2ric per aquestes terres. En Els Solanes van ser trobades al voltant d'una vintena de sepultures de l'edat del bronze i hipogeus en Hostal Nou, rel\xc3\xadquies prehist\xc3\xb2riques que van ser lamentablement destru\xc3\xafdes._NEWLINE_Morella va ser un dels primers pobles assentats en terres ib\xc3\xa8riques, ja que es considera que la seua fundaci\xc3\xb3 data del per\xc3\xadode eneol\xc3\xadtic, que se situa entre l'any 2500 aC i el 200 aC._NEWLINE_Amb l'arribada dels celtes es va establir en l'actual empla\xc3\xa7ament de Morella la tribu dels beribraces o brigaces. De l'estada dels grecs per la comarca d\xc3\xb3na fe, com a inestimable testimoni, el denominat Tresor de Morella, les valuoses monedes del qual, entre les quals destacaven les procedents de Creta, Tares i la Magna Gr\xc3\xa8cia, s'han perdut. Els cartaginesos no van aconseguir sotmetre els ilercavons, descendents dels beribraces. Ann\xc3\xadbal va pactar amb ells i els va convertir en aliats seus. Mandoni, r\xc3\xa8gul de Mandonia (Morella), va participar en les guerres p\xc3\xbaniques i els ilercavons van lluitar unes vegades al costat dels cartaginesos i d'altres a favor dels romans, sempre en defensa de l'ideal d'independ\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort del general Quint Sertori, que s'havia rebel\xc2\xb7lat contra el poder de Roma, tota la comarca va passar a dependre dels romans. Morella va ser profundament romanitzada i els seus habitants van seguir els costums i van acceptar les lleis romanes. La ciutat va adquirir el t\xc3\xadtol de municipi rom\xc3\xa0 i es va integrar en la prov\xc3\xadncia Tarraconense._NEWLINE_El pas dels visigots per Morella va deixar escasses empremtes hist\xc3\xb2riques. No obstant aix\xc3\xb2, es considera que les esgl\xc3\xa9sies de Sant Nicolau de Morella i de Sant Pere de Castellfort s\xc3\xb3n d'origen visig\xc3\xb2tic pel que fa a la seua fundaci\xc3\xb3. Els v\xc3\xa0ndals van prendre Morella a sang i foc i la van ocupar durant uns tres anys, l'abandonaren l'any 411. Els visigots manats per Ata\xc3\xbclf van conquistar la Tarraconense l'any 414, per\xc3\xb2 Morella, mitjan\xc3\xa7ant un pacte, va quedar depenent de Roma fins que Euric es va apoderar totalment de la prov\xc3\xadncia l'any 476._NEWLINE_Va ser ocupada pels berbers l'any 714. Posteriorment, la ciutat passaria a dependre del rei \xc3\xa0rab de Tortosa. Per aquesta \xc3\xa8poca apareix vinculat a Morella el nom del Cid que, pareix, va ser qui precisament va reconstruir el seu castell. Als voltants de Morella es va desenvolupar una famosa batalla durant la dominaci\xc3\xb3 musulmana, de la qual va ser principal protagonista Rodrigo D\xc3\xadaz de Vivar, contra qui van unir les seues forces Y\xc3\xbassuf ibn Sulayman al-Mudh\xc3\xa0ffar i el rei cristi\xc3\xa0 San\xc3\xa7 I d'Arag\xc3\xb3 i Pamplona. El Cid els va presentar batalla al peu de Morella el 14 d'agost de 1084, en l'anomenat Pla del Rei, derrot\xc3\xa0 els seus oponents, f\xc3\xa9u presoners 2.000 mainaders i nombrosos nobles cristians i xeics \xc3\xa0rabs._NEWLINE_L'any 1117 el rei Alfons I d'Arag\xc3\xb3 va conquistar Morella per primera vegada per als cristians. Tornada la ciutat a poder dels musulmans, el comte Ramon Berenguer IV va intentar apoderar-se'n l'any 1157, despr\xc3\xa9s de la conquesta d'Alcany\xc3\xads, per\xc3\xb2 no ho va aconseguir. Havia de ser Jaume I el Conqueridor qui, l'any 1232, n'expulsara definitivament els musulmans. Les forces cristianes que van conquistar Morella van estar dirigides pel senyor Blasco I d'Alag\xc3\xb3n -conegut pel sobrenom d'El Major o El Gran-, que va ser senyor feudal de la ciutat, la qual, a la seua mort, va passar a dependre directament del poder reial. El senyor Blasco va publicar el 16 d'abril de 1233 la primera carta pobla de Morella, que concedia als seus habitants els furs de Terol i l'Extremadura Aragonesa, coneguts tamb\xc3\xa9 com a Furs de Sep\xc3\xbalveda. Posteriorment, el rei Jaume va suprimir el feu i va anul\xc2\xb7lar la carta pobla; en dict\xc3\xa0 una altra el 16 de febrer de 1249. Jaume I es va comportar generosament amb els morellans i els va atorgar l'honr\xc3\xb3s privilegi de la fidelitat._NEWLINE_L'any 1672 va patir els estralls d'una epid\xc3\xa8mia que els documents de l'\xc3\xa8poca denominen febres malignes. Des de llavors se celebren a Morella les famoses Festes Sexennals, en commemoraci\xc3\xb3 de la decisi\xc3\xb3 presa el 14 de febrer de 1673 de celebrar una novena cada sis anys en acci\xc3\xb3 de gr\xc3\xa0cies per la salvadora intercessi\xc3\xb3 de la mareded\xc3\xa9u de Vallivana quan Morella va patir aquesta epid\xc3\xa8mia de pesta._NEWLINE_Durant la Guerra de Successi\xc3\xb3, Morella va prendre partit per Felipe V. Els partidaris de l'Arxiduc Carles, al comandament de Mut de Valljunquera, van intentar entrar a Morella, per\xc3\xb2 van ser derrotats a la serra de Sant Marcos. Morella va haver de rendir-se, a la fi, el 3 de febrer a les forces de Felipe V que l'assetjaven. Davall el regnat d'aquest monarca, Morella es va convertir en capital de Governaci\xc3\xb3 Militar i Pol\xc3\xadtica._NEWLINE_El 1808 es va sumar al patri\xc3\xb2tic al\xc3\xa7ament contra Napole\xc3\xb3; per\xc3\xb2 van ser les classes populars les que es van enfrontar amb les tropes invasores. Per fi, a l'octubre de 1813 les forces espanyoles, manades pel general El\xc3\xado, van aconseguir conquistar-la._NEWLINE_En els anys del regnat de Ferran VII, Morella es va veure embolicada en constants convulsions pol\xc3\xadtiques, enfrontant-se obertament i enverinada els partidaris de la Constituci\xc3\xb3 de 1812 i els partidaris de l'absolutisme, denominats realistes._NEWLINE_Els enfrontaments van culminar el 5 de juny de 1822, quan un grup d'absolutistes van fer que la guarnici\xc3\xb3 de Morella es rendira, fent-los creure que comptaven amb forces molt nombroses. Dotze dies m\xc3\xa9s tard les tropes governamentals van recuperar la ciutat. No obstant aix\xc3\xb2, un any despr\xc3\xa9s els absolutistes van tornar a ocupar la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_En morir Ferran VII el 1833 i encendre's la cruel Primera Guerra carlina entre els partidaris del germ\xc3\xa0 del rei mort, Don Carles, i els de la reina mare Maria Cristina, de nou va tornar a ser escenari de cruentes lluites i avatars sense compte. Va ser conquerida pels carlins el 26 de gener de 1838. El general Cabrera la defens\xc3\xa0 dels atacs dels tres batallons del general Or\xc3\xa1a l'estiu del mateix any i fou conquerida finalment per Espartero el 1840. Quan la Tercera Guerra carlina va acabar, Morella es va dedicar durant anys a reparar els danys experimentats en la contesa._NEWLINE_Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de tot el seu passat hist\xc3\xb2ric s'ha convertit en una poblaci\xc3\xb3 de gran atractiu tur\xc3\xadstic i monumental. L'any 1965 fou declarada Conjunt Historicoart\xc3\xadstic (BOE n\xc3\xbam. 274 de 16/11/1965).\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nMorella ha estat i \xc3\xa9s centre comercial de la seva comarca. Cal dir que predomina en la seva economia el sector de serveis, impulsat en l'actualitat pel turisme, tant interior com exterior. L'agricultura i la ramaderia (porcina i av\xc3\xadcola) complementen la seua activitat econ\xc3\xb2mica.\n_START_SECTION_\nMonuments\n_START_PARAGRAPH_\nMorella per si sola, amb els seus carrers i muralles medievals, ja constitueix un significatiu element d'inter\xc3\xa8s. Tanmateix, cal destacar-ne el castell, l'esgl\xc3\xa9sia arxiprestal de Santa Maria (art g\xc3\xb2tic), el convent de Sant Francesc, les muralles amb les seues torres i portes, i l'ermita de Vallivana, seu de la Verge del mateix nom i patrona de Morella._NEWLINE_Des del punt de vista de l'arquitectura contempor\xc3\xa0nia, Morella t\xc3\xa9 un edifici projectat per Enric Miralles i Carme Pin\xc3\xb2s. Es tracta de la Resid\xc3\xa8ncia Escola Llar de Morella (1986-1994, edifici que, apostat contra la falda del castell de la localitat, davalla amb aquesta en repetides plataformes. Correspon encara a la fase m\xc3\xa9s primerenca dels seus arquitectes i, tot i mostrar la caracter\xc3\xadstica empremta formal-espacial de Miralles-Pin\xc3\xb2s, es caracteritza m\xc3\xa9s aviat per una contenci\xc3\xb3 que temps despr\xc3\xa9s ser\xc3\xa0 desenvolupada sota una major fecunditat formal. L'edifici fou guardonat amb el II Premi d'Arquitectura Espanyola.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nL'ajuntament organitza diversos cursos de m\xc3\xbasica a nivell internacional al mes de setembre. Tamb\xc3\xa9 organitza un festival de m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica i barroca.\n_START_SECTION_\nFira de ramat\n_START_PARAGRAPH_\nLa fira va ser concedida per Jaume I el 1257 i actualment se celebra el segon cap de setmana de setembre. Es tracta d'una fira ramadera, on es conjuguen les dues tradicions que van donar fama a la vila medieval: el comer\xc3\xa7 i la ramaderia. La tradici\xc3\xb3 comercial de la ciutat es conjuga amb l'exposici\xc3\xb3 de bestiar selecte, instal\xc2\xb7lacions, ferramentes i maquin\xc3\xa0ria agr\xc3\xadcola.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa gastronomia morellana es nodreix dels productes de la zona: corder, porc, embotits i pernils, trufes, etc. Plats t\xc3\xadpics: vedella tendral, gallina trufada, sopa de flam, sopa morellana, conill amb vaquetes, perdiu en escabetx, rovellons, croquetes morellanes, carn salada i fumada, quallada, flaons."