b"\n_START_ARTICLE_\nGuerra de Restauraci\xc3\xb3 portuguesa\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la mort sense hereus del rei Sebasti\xc3\xa0 I de Portugal el 1578 i del seu successor Enric I de Portugal al gener de 1580, es va instaurar un buit de poder en el tron de Portugal que provocaria una crisi din\xc3\xa0stica. Havien de decidir qui d'entre diversos reclamants hauria d'ocupar el tron portugu\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 abans que l'elecci\xc3\xb3 fos feta, Felip II d'Espanya es va anticipar a la decisi\xc3\xb3, i emparant-se en els seus drets a la successi\xc3\xb3 a la corona portuguesa, va ordenar la invasi\xc3\xb3 militar del pa\xc3\xads._NEWLINE_El 20 de juny de 1580, avan\xc3\xa7ant-se a la decisi\xc3\xb3 del consell regent, Antonio, prior de Crato, es va autoproclamar rei de Portugal a Santar\xc3\xa9m, sent aclamat a diverses localitats del pa\xc3\xads; el seu govern va durar trenta dies, ja que les seves escasses tropes van ser superades per l'ex\xc3\xa8rcit espanyol comandat per Fernando \xc3\x81lvarez de Toledo y Pimentel, Duc d'Alba, en la Batalla d'Alc\xc3\xa1ntara a l'agost de 1580. A l'any seg\xc3\xbcent Felip II va ser proclamat per les Corts de Tomar com a rei Felip I de Portugal. _NEWLINE_Aquest seria el comen\xc3\xa7ament d'un per\xc3\xadode en el qual Portugal juntament amb els altres regnes hisp\xc3\xa0nics va ser governat per virreis o governadors dels reis d'Espanya, vivint sota el domini de la branca espanyola de la casa d'Habsburg, compartint el mateix monarca en una monarquia dual aeque principaliter, que es perllongaria fins al 1640._NEWLINE_Aquest per\xc3\xadode va acumular descontentaments \xe2\x80\x94sobretot durant el regnat de Felip IV\xe2\x80\x94 que van provocar dues revoltes populars el 1634 i el 1637 a la regi\xc3\xb3 de l'Alentejo i en algunes altres ciutats que no van arribar a tenir proporcions decisives, i en la instauraci\xc3\xb3, l'1 de desembre de 1640, de la Dinastia de Bragan\xc3\xa7a, iniciant-se amb ella la guerra de separaci\xc3\xb3 de Portugal que va enfrontar a Portugal i Espanya.\n_START_SECTION_\nRevolta de Portugal\n_START_PARAGRAPH_\nPortugal havia estat objecte de tracte diferenciat durant el regnat del seu primer rei Habsburg, Felip II, que va mantenir els privilegis del regne i llurs col\xc3\xb2nies. La situaci\xc3\xb3 canvi\xc3\xa0 amb l'ascens al tron de Felip III, el qual a trav\xc3\xa9s del seu valido, el duc de Lerma, va afavorir els castellans en els territoris portuguesos i, despr\xc3\xa9s de la Treva dels Dotze Anys va deixar les seves col\xc3\xb2nies a merc\xc3\xa8 dels holandesos. Els precedents m\xc3\xa9s immediats de la revolta foren les actuacions centralistes del comte-duc d'Olivares, que va intentar igualar la ciutadania castellana amb la portuguesa i fusionar les corts d'ambd\xc3\xb3s regnes. No obstant, el fet m\xc3\xa9s notable era la cont\xc3\xadnua sagnia econ\xc3\xb2mica a la que es vei\xc3\xa9 abocada Portugal, sobretot durant el govern de Miguel de Vasconcelos i la guerra contra Fran\xc3\xa7a a partir de 1635, que imposa nous tributs als portuguesos, que comencen a alinear-se al voltant del duc de Bragan\xc3\xa7a._NEWLINE_Conscient del perill que representava el duc de Bragan\xc3\xa7a, Olivares va intentar allunyar-lo de Portugal oferint-li c\xc3\xa0rrecs i comand\xc3\xa0ncies, moltes de les quals el duc refus\xc3\xa0 cordialment. Mentrestant s'an\xc3\xa0 gestant la revolta, els partidaris de la qual van decidir apostar per l'opci\xc3\xb3 mon\xc3\xa0rquica. L'1 de desembre de 1640, la conspiraci\xc3\xb3 va marxar al Palau Reial de Lisboa i all\xc3\xa0 entre clams en favor de Joan IV es va defenestrar a Miguel de Vasconcelos. La ciutat qued\xc3\xa0 en poder dels nobles i s'organitz\xc3\xa0 un govern provisional fins a l'arribada del nou rei el 6 de desembre, reunint-se les Corts de Portugal el dia 20, jurant el nou rei i la protecci\xc3\xb3 dels furs del regne i la independ\xc3\xa8ncia de Portugal.\n_START_SECTION_\nGuerra d'independ\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nou rei Joan IV va cercar suports entre els enemics de Felip IV, signant una alian\xc3\xa7a amb Fran\xc3\xa7a el 25 de mar\xc3\xa7 de 1641, una treva amb les Holanda, que havia ocupat part del Brasil, tamb\xc3\xa9 Anglaterra sign\xc3\xa0 una alian\xc3\xa7a amb el nou rei el 1642, i Dinamarca i Su\xc3\xa8cia donaren suport a Portugal. Busc\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 l'amistat amb els revoltats a Catalunya. Contraris a la causa foren el Papa Urb\xc3\xa0 i l'emperador Ferran III. Despr\xc3\xa9s d'una primera campanya infructuosa a Olivenza per part d'Olivares, les accions b\xc3\xa8l\xc2\xb7liques es redu\xc3\xafren a escaramusses a la frontera extremenya, fins al 1644, en qu\xc3\xa8 l'ex\xc3\xa8rcit armat per Portugal es dirigeix a Badajoz per prendre-la, sense \xc3\xa8xit. Durant anys la guerra es va mantenir a la defensiva. El 1656 mor\xc3\xad Joan IV, i el succeeix Alfons VI sota la reg\xc3\xa8ncia de Llu\xc3\xafsa de Guzm\xc3\xa1n i, a partir de la signatura del Tractat dels Pirineus, que no va abastar Portugal, el comandament castell\xc3\xa0 ser\xc3\xa0 per a Joan Josep d'\xc3\x80ustria, el qual va penetrar fins \xc3\x88vora, per\xc3\xb2 que r\xc3\xa0pidament va recuperar els portuguesos. _NEWLINE_A Lisboa, una facci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s jove de la noblesa va derrocar a la regent i nomen\xc3\xa0 dictador en temps de guerra al comte de Castelo Melhor, que govern\xc3\xa0 de forma absolutista, provocant una oposici\xc3\xb3 interna cristal\xc2\xb7litzada en el germ\xc3\xa0 del rei, el pr\xc3\xadncep Pere. La darrera gran batalla de la guerra que hi hauria en vida de Felip IV seria el juny de 1665, que se sald\xc3\xa0 amb vict\xc3\xb2ria portuguesa; Felip IV moria al cap de poc. El 1668, Pere II de Portugal es fa amb el tron i la Monarquia Hisp\xc3\xa0nica, finalment, reconeix als Bragan\xc3\xa7a com a sobirans de Portugal, ratificat a la Pau de Westminster (1668)."