b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de la cartografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de la cartografia t\xc3\xa9 els seus or\xc3\xadgens en el neol\xc3\xadtic. Anteriorment, durant el Paleol\xc3\xadtic (entre els anys 600.000 i 12.000 BP) ja s\'era conscient que alguns fen\xc3\xb2mens es repeteixen en l\'espai i en el temps (els dies, les estacions, les formes del paisatge ...). Tenint en compte la necessitat de recordar les rutes relacionades amb la ubicaci\xc3\xb3 de l\'aigua i la ca\xc3\xa7a, els primers esbossos es van crear referits a l\'espai. S\'han trobat enigm\xc3\xa0tiques l\xc3\xadnies de la ruta a les coves, que podrien ser una representaci\xc3\xb3 d\'aquest tipus._NEWLINE_La dataci\xc3\xb3 del primer mapa conegut \xc3\xa9s un tema controvertit,tenint en compte que la definici\xc3\xb3 de mapa no \xc3\xa9s inequ\xc3\xadvoca, ja que en la creaci\xc3\xb3 dels mapes s\'hi van utilitzar diversos materials. Hi ha un mural, que pot representar l\'antiga ciutat de \xc3\x87atalh\xc3\xb6y\xc3\xbck a Anat\xc3\xb2lia (anteriorment coneguda com a a H\xc3\xbcy\xc3\xbck Huyuk), datat del VII mil\xc2\xb7lenni aC  _NEWLINE_Durant les primeres civilitzacions hi va haver la necessitat de dirigir i dissenyar l\'espai. L\'antic Egipte va viure condicionat per les crescudes del Nil i necessitava saber els l\xc3\xadmits dels territoris, ja que les marques s\'esborraven a cada crescuda._NEWLINE_Es conserva un mapa gravat de la ciutat santa de Nippur (Babil\xc3\xb2nia) realitzat durant la dinastia kasita (segle XXI al XII aC)._NEWLINE_Els primers mapes mostren la Terra com un continent envoltat d\'aigua. En aquestes representacions es pren com a refer\xc3\xa8ncia el Mar Mediterrani, que era el punt d\'embarcament de les civilitzacions implicades en aquests mapes.\n_START_SECTION_\nAntiga Gr\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'antiga Gr\xc3\xa8cia i a l\'Imperi Rom\xc3\xa0 es van crear mapes, com el de Anaximandre (VI aC)_NEWLINE_Fa 2500 anys nom\xc3\xa9s s\'havia realitzat el 8% de l\'exploraci\xc3\xb3 de la zona coneguda. A l\'antiga Gr\xc3\xa8cia es dividia el m\xc3\xb3n en dues seccions principals: l\'est, amb el mar Egeu i \xc3\x80sia, i l\'oest, Europa, des de l\'espai basat en l\'esquema dels punts cardinals._NEWLINE_El mar\xc3\xad grec Piteas, que va viure al segle IV aC, va ser el primer en emprar el sol per a determinar la latitud -dist\xc3\xa0ncia al nord o al sud de l\'equador- dels llocs que visitava. L\'any 310 aC, va navegar al llarg de la costa europea des de Cadis, A la pen\xc3\xadnsula ib\xc3\xa8rica, fins a la Gran Bretanya._NEWLINE_Piteas va establir la latitud de la seva nativa Massilia (l\'actual Marsella, que era llavors una col\xc3\xb2nia grega), el que va servir al ge\xc3\xb2graf i astr\xc3\xb2nom Claudi Ptolemeu per tra\xc3\xa7ar un mapamundi al segle II despr\xc3\xa9s de Crist. Ptolemeu tamb\xc3\xa9 es va valer del treball de Mar\xc3\xad de Tir, un fenici del segle I a qui se li va oc\xc3\xb3rrer la idea de tra\xc3\xa7ar una quadr\xc3\xadcula en les cartes de navegaci\xc3\xb3._NEWLINE_Aristarc de Samos (segle III aC) va defensar la teoria helioc\xc3\xa8ntrica, que no va ser acceptada fins al segle XV._NEWLINE_Erat\xc3\xb2stenes (272 aC - 192 aC), astr\xc3\xb2nom grec nascut a l\'\xc3\x80frica , va argumentar el 240 aC, en el seu llibre Geogr\xc3\xa0fica , que la terra \xc3\xa9s esf\xc3\xa8rica, i va calcular la circumfer\xc3\xa8ncia en 39.688 quil\xc3\xb2metres (mesurant la dist\xc3\xa0ncia entre Alexandria i Siena , i el c\xc3\xa0lcul de la inclinaci\xc3\xb3 del sol a les dues ciutats). Va ser el primer a crear un planisferi amb un sistema de coordenades amb paral\xc2\xb7lels i meridians._NEWLINE_Hiparc de Nicea (190 aC - 125 aC) va proposar la divisi\xc3\xb3 de la Terra en meridians i paral\xc2\xb7lels i l\'establiment de la durada de l\'any solar de 365 dies._NEWLINE_Ptolemeu (100-170) va defensar el sistema geoc\xc3\xa8ntric. Va fer un mapamundi amb m\xc3\xa9s de 8.000 top\xc3\xb2nims. Va fer \xc3\xbas de l\'experi\xc3\xa8ncia feta per Piteas i l\'obra de Mar\xc3\xad de Tir, un fenici del segle I, que havia dibuixat una carta de navegaci\xc3\xb3 amb una quadr\xc3\xadcula. El mapamundi de Ptolemeu inclou tot el m\xc3\xb3n conegut (l\'Ecumene) per la societat occidental del moment._NEWLINE_Aix\xc3\xad que es van comen\xc3\xa7ar a fer mapes de rutes (periples), amb els noms dels ports, rius i muntanyes, van ser utilitzats pels comerciants. Els van usar en les conquestes militars romanes per planificar i organitzar els territoris ocupats.\n_START_SECTION_\nCivilitzaci\xc3\xb3 xinesa\n_START_PARAGRAPH_\nEls mapes coneguts m\xc3\xa9s primerencs que han sobreviscut a la Xina daten del segle IV aC._NEWLINE_El 1986 es van trobar set antics mapes xinesos en una excavaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica d\'una tomba de l\'Estat de Qin, en les rodalies de la ciutat de Tianshui, prov\xc3\xadncia de Gansu. Abans d\'aquest descobriment, els primers mapes existents coneguts procedien de l\'excavaci\xc3\xb3 Mawangdui de 1973, que va trobar tres mapes en seda datats al segle II aC, a principis de la Dinastia Han. Al segle IV aC van ser dibuixats mapes de l\'Estat de Qin amb tinta negra en blocs de fusta. Aquests blocs, afortunadament, van sobreviure en condicions de remull, degudes a les filtracions d\'aigua subterr\xc3\xa0nia en la tomba, la qualitat de la fusta va tenir molt a veure amb la seva superviv\xc3\xa8ncia. Despr\xc3\xa9s de dos anys de lentes t\xc3\xa8cniques d\'assecatge, els mapes van ser restaurats completament.\n_START_SECTION_\nPrimer escrit geogr\xc3\xa0fic\n_START_PARAGRAPH_\nEl m\xc3\xa9s antic escrit geogr\xc3\xa0fic xin\xc3\xa8s conegut es remunta al segle V aC, durant el per\xc3\xadode dels Regnes Combatents (Xina). Es tracta del Gong Yu (Tribut de Yu el Gran), cap\xc3\xadtol del llibre Shujing. El llibre descriu les nou prov\xc3\xadncies tradicionals, els seus tipus de s\xc3\xb2l, productes caracter\xc3\xadstics, sistemes agr\xc3\xadcoles, rius, llacs, b\xc3\xa9ns tributaris, i els col\xc2\xb7loca en seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nPrimera refer\xc3\xa8ncia a un mapa\n_START_PARAGRAPH_\nLa refer\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s antiga a un mapa a la Xina prov\xc3\xa9 del segle III aC. Es tracta de l\'esdeveniment ocorregut el 227 aC, quan Qin Shi Huang, rei de Qin, va rebre la visita de Jing Ke, un mercenari contractat per un pr\xc3\xadncep rival per assassinar-lo. Aquest li va presentar un mapa de la zona pintat sobre un rotllo de seda, on ocultava una daga, amb la qual pretenia dur a terme l\'assassinat, cosa que no va aconseguir. A partir de llavors, els mapes s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcentment esmentats en les fonts xineses._NEWLINE_En el llibre Xin Yi Xiang, publicat el 1092 pel cient\xc3\xadfic Su Song, apareix una carta astron\xc3\xb2mica, mapa de projecci\xc3\xb3 cil\xc3\xadndrica, similar a l\'actual projecci\xc3\xb3 Mercator, sens dubte inventada per separat. que sembla, aquest m\xc3\xa8tode de c\xc3\xa0lcul existia a la Xina abans de la seva aparici\xc3\xb3 a Occident. La carta astron\xc3\xb2mica representada per La seva Song (de creixent import\xc3\xa0ncia) \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s antic dels mapes impresos existents.\n_START_SECTION_\nCartografia \xc3\x8dndia\n_START_PARAGRAPH_\nLes tradicions cartogr\xc3\xa0fiques de l\'\xc3\x8dndia inclo\xc3\xafen la localitzaci\xc3\xb3 de l\'estrella polar i altres constel\xc2\xb7lacions conegudes. Aquestes cartes poden haver-se usat al comen\xc3\xa7ament de l\'era comuna amb prop\xc3\xb2sits de navegaci\xc3\xb3. Es van fer tamb\xc3\xa9 mapes detallats de considerable extensi\xc3\xb3, amb descripcions detallades de la ubicaci\xc3\xb3 d\'assentaments, costes, rius i muntanyes. Al segle VIII, l\'erudit Bhavabhuti va produir unes pintures que indiquen les regions geogr\xc3\xa0fiques.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'edat mitjana, la concepci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n es va veure afectada per la B\xc3\xadblia, per\xc3\xb2 la cultura \xc3\xa0rab va recuperar la imatge de la Terra i els c\xc3\xa0lculs dels astr\xc3\xb2noms grecs._NEWLINE_Mapamundi \xc3\xa9s el terme generalment utilitzat per a descriure els mapes del m\xc3\xb3n europeus de l\'Edat Mitjana. Sobre un Mapamundi es poden identificar prop de 1.100 noms de pobles, dels quals 900 s\xc3\xb3n a les il\xc2\xb7lustracions dels manuscrits i altres en documents independents._NEWLINE_En els territoris cristians la Terra era considerada un terreny s\xc3\xb2lid, envoltat per l\'aigua. Els mapes representaven una descripci\xc3\xb3 b\xc3\xadblica, no la geografia. Els mapes eren molt art\xc3\xadstics, per\xc3\xb2 amb molts errors. La terra era una superf\xc3\xadcie circular, amb Jerusalem al centre, una creu simb\xc3\xb2lica enmig d\'un mar en forma de T, van ser els "mapes T en O". El Parad\xc3\xads estava a l\'est. Aquests mapes no confonien a la ciutadania, que va tenir una experi\xc3\xa8ncia espacial limitada. Directament conscient nom\xc3\xa9s de la seva ciutat o poble i els seus voltants i la resta era de coneixement indirecte._NEWLINE_A poc a poc es va anar advertint la necessitat de mapes m\xc3\xa9s precisos de la zona que pertanyia a un senyor feudal, per\xc3\xb2 aquests mapes eren de la seva propietat i no arribaven a la gent._NEWLINE_El ge\xc3\xb2graf \xc3\xa0rab al-Idriss\xc3\xad va desenvolupar el 1154 la Tabula Rogeriana, un atles, que inclou l\'\xc3\x80frica medieval coneguda, l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic i l\'Extrem Orient conegut. Compilaci\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 dels comerciants \xc3\xa0rabs i els exploradors, i el patrimoni dels ge\xc3\xb2grafs cl\xc3\xa0ssics, va crear el mapa m\xc3\xa9s prec\xc3\xads dels tres segles seg\xc3\xbbents._NEWLINE_Al segle XIII les ciutats de Pisa, Barcelona, Palma o Val\xc3\xa8ncia van ser els focus del comer\xc3\xa7 a la Mediterr\xc3\xa0nia. Les seves expedicions van arribar al Marroc i a Egipte, gr\xc3\xa0cies a la invenci\xc3\xb3 de la br\xc3\xbaixola, fet que els va permetre l\'orientaci\xc3\xb3 en alta mar. Els mapes mar\xc3\xadtims de l\'\xc3\xa8poca o portolans van ser una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de dibuixos a manera d\'atles detallats, especialment de les zones litorals, amb una representaci\xc3\xb3 d\'un sistema de rumbs mar\xc3\xadtims relacionats amb la rosa dels vents._NEWLINE_Per tant, l\'assignaci\xc3\xb3 va ser essencial per a la gent de mar. Abraham Cresques, representant de l\'escola cartogr\xc3\xa0fica mallorquina del segle XIV va produir un compendi de cartografia m\xc3\xa9s important del seu temps._NEWLINE_A l\'Era dels Descobriments (segle XV - XVII), els cart\xc3\xb2grafs europeus van copiar els mapes antics (alguns daten de molts segles enrere) i van dibuixar els seus propis mapes sobre la base de les observacions dels exploradors fins i tot amb noves t\xc3\xa8cniques. La invenci\xc3\xb3 de la br\xc3\xbaixola i el telescopi van conferir major precisi\xc3\xb3 als documents. El 1492 el cart\xc3\xb2graf de Nuremberg Martin Behaim va construir el primer globus terrestre _NEWLINE_Al segle XV Europa coneixia aproximadament la meitat de les masses de terra. Llavors van iniciar les grans expedicions per trobar les rutes mar\xc3\xadtimes al \xc3\x8dndia, un parad\xc3\xads per a les esp\xc3\xa8cies i les riqueses._NEWLINE_Enric el navegant, rei de Portugal va fundar l\'escola de Sagres comen\xc3\xa7ant a descobrir les rutes d\'\xc3\x80frica, que van permetre assenyalar que l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic, era un mar obert i que \xc3\x80frica era independent d\'\xc3\x80sia.\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nCrist\xc3\xb2for Colom va proposar la ruta cap a l\'oest, coneguda ja en els centres acad\xc3\xa8mics l\'esfericitat de la terra, i va morir creient que havia arribat a \xc3\x80sia, sent aix\xc3\xad que havia descobert un altre continent. Amb el descobriment d\'Am\xc3\xa8rica pels europeus i el subseg\xc3\xbcent esfor\xc3\xa7 de control i divisi\xc3\xb3 d\'aquelles terres va reviure l\'inter\xc3\xa8s pels m\xc3\xa8todes cient\xc3\xadfics de la cartografia.\n_START_SECTION_\nEls canvis tecnol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_La tecnologia dels mapes ha tingut un progr\xc3\xa9s continu per tal de satisfer les demandes de les noves generacions d\'usuaris i de creadors de mapes. Els primers mapes van ser elaborats a m\xc3\xa0 amb ploma en pergam\xc3\xad, de manera que variaven en qualitat, i la seva distribuci\xc3\xb3 va ser molt limitada. D\'altra banda, els mapes van ser promoguts per la reialesa per facilitar les conquestes militars i rutes comercials, pel que no sempre estaven interessats en la seva difusi\xc3\xb3._NEWLINE_La introducci\xc3\xb3 de dispositius magn\xc3\xa8tics, com la br\xc3\xbaixola va permetre la creaci\xc3\xb3 de mapes de diferents escales m\xc3\xa9s precisos i m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cils de manejar. Els avan\xc3\xa7os en dispositius mec\xc3\xa0nics com la impremta, el quadrant, el sextant, el telescopi o el n\xc3\xb2nius va permetre la creaci\xc3\xb3 de mapes m\xc3\xa9s precisos i la possibilitat fer de reproduccions m\xc3\xa9s exactes._NEWLINE_Els aven\xc3\xa7os en tecnologia fotoqu\xc3\xadmica, com la litografia o els processos fotoqu\xc3\xadmics, va facilitar la creaci\xc3\xb3 de mapes amb gran detall i m\xc3\xa9s resistents a la humitat i el desgast. Aix\xc3\xb2 va eliminar la necessitat de fer-los mitjan\xc3\xa7ant gravat, i aix\xc3\xad es va escur\xc3\xa7ar molt el temps necessari per a la creaci\xc3\xb3 i reproducci\xc3\xb3 dels mapes._NEWLINE_Els aven\xc3\xa7os en la tecnologia electr\xc3\xb2nica en el segle XX van comportar una altra revoluci\xc3\xb3 en la cartografia, per facilitar la difusi\xc3\xb3 i expansi\xc3\xb3 en la producci\xc3\xb3 de mapes. Espec\xc3\xadficament, els dispositius de maquinari dels ordinadors, com ara pantalles, pl\xc3\xb2ters, impressores, esc\xc3\xa0ners, processadors d\'imatges, i programari de base de dades. han democratitzat i expandit granment l\'elaboraci\xc3\xb3 de mapes._NEWLINE_La majoria dels mapes de qualitat comercial es realitzen mitjan\xc3\xa7ant l\'aplicaci\xc3\xb3 de tres tipus principals de programari: Disseny assistit per ordinador (DAO), a sistema d\'informaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica (SIG) i programari d\'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3. La informaci\xc3\xb3 espacial es pot emmagatzemar a la base de dades, d\'on es pot extreure. Aquestes eines permeten fer mapes m\xc3\xa9s din\xc3\xa0mics i interactius, que poden ser modificats digitalment.'