b'\n_START_ARTICLE_\nCrida a la Solidaritat en Defensa de la Llengua, la Cultura i la Naci\xc3\xb3 Catalanes\n_START_SECTION_\nConstituci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Crida nasqu\xc3\xa9 en un acte celebrat al paranimf de la Universitat de Barcelona, el 18 de mar\xc3\xa7 de 1981, patrocinat per Felip Sol\xc3\xa9 i Sabar\xc3\xads i Aureli Argem\xc3\xad i Roca. La campanya de naixement de la Crida tingu\xc3\xa9 la seva culminaci\xc3\xb3 en un acte massiu al Camp Nou, on s\'aplegaren 100.000 persones el 24 de juny de 1981._NEWLINE_Durant la d\xc3\xa8cada de 1980, la Crida va organitzar un seguit de campanyes a favor de la normalitzaci\xc3\xb3 de la llengua catalana, denunciant entitats i empreses que consideraven que discriminaven el catal\xc3\xa0. El 14 de mar\xc3\xa7 de 1982 fou la principal promotora de la manifestaci\xc3\xb3 a Barcelona contra la LOAPA i s\'enfrontaren amb CiU perqu\xc3\xa8 la Crida propos\xc3\xa0 com a slogan No a l\'harmonitzaci\xc3\xb3, autodeterminaci\xc3\xb3, mentre que CiU proposava No a la Loapa, som una naci\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 provocaria un distanciament entre ambd\xc3\xbaes organitzacions, que culmin\xc3\xa0 amb el frac\xc3\xa0s de l\'acte organitzat per la Crida a la Monumental el 24 de juny de 1983 i l\'abandonament de la Crida d\'un grup d\'entitats properes a CiU.\n_START_SECTION_\nExpansi\xc3\xb3 i activisme\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els anys 1984-1990 l\'organitzaci\xc3\xb3 pass\xc3\xa0 per la fase m\xc3\xa9s espectacular d\'accions directes. El 20 de desembre de 1984 m\xc3\xa9s de 12.000 persones desfilen amb torxes, al vespre, pel centre de Barcelona, en una "Marxa C\xc3\xadvica Contra la Tortura", m\xc3\xa8tode d\'interrogatori i acarnissament emprada contra detinguts a les depend\xc3\xa8ncies de la Polic\xc3\xada Nacional, tal com assenyalen els informes d\'Amnistia Internacional de tota la d\xc3\xa8cada de 1980, i amb la conseg\xc3\xbcent protesta de l\'aleshores Gobernador Civil, Ferran Cardenal i de Alemany, que obre expedient als organitzadors de la marxa. El 20 d\'abril de 1985 una vuitantena d\'activistes ocuparen l\'Estaci\xc3\xb3 de Sants per tal de catalanitzar-ne els serveis, divuit dels quals foren detinguts i quatre, Oriol Ferrer, Andreu Camps, Jordi Llobet i Bernat Llobet, empresonats per exig\xc3\xa8ncia del fiscal de torn, Carlos Jim\xc3\xa9nez Villarejo. El 1986 un grup d\'activistes pintaren de color de rosa la fragata dels EUA USS Capodanno, en protesta per l\'actitud b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica de la VI Flota dels EUA a la Mediterr\xc3\xa0nia, acci\xc3\xb3 que fou acollida amb destacables mostres de suport social a Catalunya. L\'Aeroport de Barcelona coneixer\xc3\xa0 una de les accions m\xc3\xa9s vistoses de la Crida, quan prop d\'una trentena d\'activistes, disfressats de viatgers i amb maletes farcides amb m\xc3\xa9s de 4.000 avions de paper amb les ales estampades amb el segell "En catal\xc3\xa0!", fan volar els avions davant l\'astorament de les forces antiavalots presents a l\'aeroport, que no poden fer sin\xc3\xb3 fer caure, davant les c\xc3\xa0meres de TVC, un avionet de cartr\xc3\xb3, centre de la protesta, pilotat per Jordi Rodri i per Aleix Puiggal\xc3\xad, que acaben amb diverses ferides causades per l\'agressi\xc3\xb3, desproporcionada i molt violenta, dels efectius policials, \xc3\x80ngel Colom tamb\xc3\xa9 result\xc3\xa0 ferit. Els detinguts foren posats en llibertat, unes hores despr\xc3\xa9s i la resta l\'endem\xc3\xa0. Altres accions de la Crida que es dugueren a terme ho foren per tal d\'impedir la construcci\xc3\xb3 de l\xc3\xadnies d\'alta tensi\xc3\xb3 travessant el Montseny, per promoure i dur a terme repoblacions forestal arreu del pa\xc3\xads treballant amb escoles p\xc3\xbabliques de prim\xc3\xa0ria, de prevenci\xc3\xb3 d\'incendis, contra l\'aplicaci\xc3\xb3 i vig\xc3\xa8ncia de la llei antiterrorista, de solidaritat amb els pobles d\'Eti\xc3\xb2pia i Eritrea en situaci\xc3\xb3 de crisi de fam, de suport a Nicaragua despr\xc3\xa9s del terratr\xc3\xa8mol del 1986, de suport al di\xc3\xa0leg al Pa\xc3\xads Basc... _NEWLINE_El juliol de 1986 es constitu\xc3\xad al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 per tal d\'ajudar a la reconstrucci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de les inundacions, per\xc3\xb2 perden un dels dirigents m\xc3\xa9s carism\xc3\xa0tics, \xc3\x80ngel Colom, que, despr\xc3\xa9s d\'abandonar la Crida el setembre de 1986, acab\xc3\xa0, el mes de febrer de 1987, ingressant a ERC juntament amb altres dirigents de la Crida: Xavier Bosch, Josep Maria Merenciano, Josep Maria Duart, Andreu Camps, N\xc3\xbaria Vilar, Jordi Portabella, Jordi Mestres, N\xc3\xbaria Comas i altres._NEWLINE_El 23 d\'abril de 1986 es constitueix a les Illes Balears amb gent procedent de l\'Obra Cultural Balear, del Partit Socialista de Mallorca (al qual pertany el portaveu a les Illes, Frederic Melis), i del Segon Congr\xc3\xa9s Internacional de la Llengua Catalana. El 1989 rebria gent procedent de la Lliga Comunista Revolucion\xc3\xa0ria i del MCE-MCIB, per\xc3\xb2 el 1991 el seu portaveu, Tomeu Mart\xc3\xad i Florit, marxa a Barcelona i \xc3\xa9s substitu\xc3\xaft per \xc3\x93scar Aguilera, i l\'organitzaci\xc3\xb3 a les Illes decaigu\xc3\xa9._NEWLINE_El 23 d\'abril de 1987 dos militants van romandre penjats m\xc3\xa9s de sis hores a la fa\xc3\xa7ana d\'El Corte Ingl\xc3\xa9s de Barcelona desplegant una pancarta a favor del catal\xc3\xa0. El 23 d\'abril de 1988 convoc\xc3\xa0 una manifestaci\xc3\xb3 en reconeixement de l\'oficialitat del catal\xc3\xa0 al Parlament Europeu. Poc despr\xc3\xa9s el diari El Pa\xc3\xads destap\xc3\xa0 l\'afer de les subvencions que la Crida rebia de la Generalitat de Catalunya, en plena campanya per a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1988, cosa que provoc\xc3\xa0 una forta crisi en l\'organitzaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDavallada\n_START_PARAGRAPH_\nL\'elecci\xc3\xb3, el 1988, d\'\xc3\x80ngel Colom com a diputat al Parlament de Catalunya i la seva campanya per fer d\'ERC el "pal de paller de l\'independentisme" va restar protagonisme a la Crida. L\'abril de 1990 van robar la Bandera d\'Espanya del Parlament de Catalunya com a protesta per la visita del pr\xc3\xadncep espanyol Felip de Borb\xc3\xb3. Aquells anys tamb\xc3\xa9 es creen els Grups de Joves de la Crida, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no evita la davallada de l\'organitzaci\xc3\xb3. L\'octubre de 1991 la Crida proposa a ERC un protocol de col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 que no \xc3\xa9s acceptat. Alhora, un sector encap\xc3\xa7alat per Carles Riera abandona la Crida per fundar l\'Assemblea Unit\xc3\xa0ria per l\'Autodeterminaci\xc3\xb3 (AUA). El 1992, la Crida participa activament en la campanya "Freedom for Catalonia" per tal de donar a con\xc3\xa8ixer la realitat nacional de Catalunya al m\xc3\xb3n amb motiu dels Jocs Ol\xc3\xadmpics de Barcelona. El 25 de juny de 1993 convoc\xc3\xa0 un acte al Palau de Sant Jordi en solidaritat amb B\xc3\xb2snia i tres dies m\xc3\xa9s tard, el 29 de juny de 1993, la Crida es va dissoldre oficialment en un acte al Paranimf de la Universitat de Barcelona.\n_START_SECTION_\nMembres i llegat\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels seus portaveus van ser \xc3\x80ngel Colom, Jordi S\xc3\xa0nchez i Carles Riera. Altres membres de la Crida van ser Jordi Via, Xavier Bosch, N\xc3\xbaria Camps, Joan Manuel Tresserras, Elena Yunta, Josep Maria Merenciano, Josep Maria Jans\xc3\xa0, Xavier S\xc3\xa1nchez i Picanyol, Llu\xc3\xads Garcia Petit, Ricard Vendrell, Oriol Ferrer Ribalaiga, Rosa Barber, Andreu Camps, Francesc Serra, Meritxell Oto, Jordi Portabella, Josep Garcia, Conxita Vila,  Adri\xc3\xa0 Folia, Josep Maria Duart, Llu\xc3\xads Coromines Mainegre, Gisela Vicen\xc3\xa7, Olga Nolla, Jordi Mestres, N\xc3\xbaria Comas, Imma Alb\xc3\xb3, Jordi Llobet, Rosa Bosc\xc3\xa0, Merc\xc3\xa8 Camps, Jordina Camps, David Garcia, Tom\xc3\xa0s Admetlla Salvatella, Jordi Gassiot, Agn\xc3\xa8s Villamor Casas, Ricard Mart\xc3\xadnez, David Mad\xc3\xad, Eva Castellanos, Eva Piquer, Marta Rovira Mart\xc3\xadnez, Jordi Rodri, Toni Garcia, Carme Mull\xc3\xb3n, Tomeu Mart\xc3\xad i Florit, Adri\xc3\xa0 Soler i desenes m\xc3\xa9s de persones que constitu\xc3\xafen els grups de treball, comissions, assemblees territorials._NEWLINE_Altres centenars de persones ajudaven la Crida a trav\xc3\xa9s de grups de suport comarcals. _NEWLINE_Posteriorment, diversos membres de la Crida han format part de formacions pol\xc3\xadtiques com Esquerra Republicana de Catalunya, Converg\xc3\xa8ncia Democr\xc3\xa0tica de Catalunya, Iniciativa per Catalunya, Els Verds i la Candidatura d\'Unitat Popular i, en alguns casos, han tingut responsabilitats en l\'\xc3\xa0mbit municipal o en diversos nivells de l\'administraci\xc3\xb3 catalana. El mar\xc3\xa7 de 2012 un grup llarg de militants de la Crida van afiliar-se a l\'Assemblea Nacional Catalana.'