b"\n_START_ARTICLE_\nCa de bou\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl ca de bou es va originar d'encreuaments entre molosos portats a Mallorca, creuats amb gossos nadius de l'illa i de gossos portats pels brit\xc3\xa0nics._NEWLINE_Va sorgir a les Illes Balears, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de les baralles que s'organitzaven entre animals, i va arribar a tenir influ\xc3\xa8ncies en la societat de l'\xc3\xa8poca, ja que els gossos que guanyaven amb m\xc3\xa9s freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia es van fer populars en contes, hist\xc3\xb2ries i can\xc3\xa7ons de Mallorca. Va ser criat per a la lluita encara que \xc3\xa9s un excel\xc2\xb7lent guardi\xc3\xa0._NEWLINE_Al principi es va utilitzar com a gos bover, despr\xc3\xa9s en espectacles de lluita contra toros i entre gossos. Despr\xc3\xa9s quan es van prohibir els combats entre gossos i que la ramaderia desapareixia aquesta ra\xc3\xa7a es va veure delmada. Va ser el 1980 que la ra\xc3\xa7a va comen\xc3\xa7ar a recobrar-se de la gaireb\xc3\xa9 extinci\xc3\xb3, per la seva recuperaci\xc3\xb3 es van usar els exemplars m\xc3\xa9s t\xc3\xadpics de la ra\xc3\xa7a i per actualitzar la seva sang van ser creuats amb el ca de bestiar i en menor proporci\xc3\xb3 amb altres races.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 un cap volumin\xc3\xb3s i mass\xc3\xads, el crani \xc3\xa9s ampli, la depressi\xc3\xb3 naso-frontal del front gaireb\xc3\xa9 no est\xc3\xa0 accentuada i de perfil s'aprecia una mica._NEWLINE_Les orelles s\xc3\xb3n curtes i tirades cap enrere. El cos \xc3\xa9s mass\xc3\xads amb el ventre recollit. La cua arriba als garrons, altrament dit la sofraja. El p\xc3\xa8l \xc3\xa9s curt i aspre. Els mascles adults pesen de 35 a 38\xc2\xa0kg i les femelles de 34 a 35 kg. Els mascles adults tenen una al\xc3\xa7ada de 55\xe2\x80\x9358 cm, i les femelles de 52 a 55 cm._NEWLINE_Els ulls s\xc3\xb3n ovalats i una mica oblics, pel que fa al color com m\xc3\xa9s fosc millor. El pelatge \xc3\xa9s curt i aspre. Els colors preferits per ordre s\xc3\xb3n el tigrat, el lleonat i el negre. En el tigrat es prefereixen els tons foscos i en els lleonats els matisos intensos. Les taques blanques s\xc3\xb3n admeses en els membres anteriors, en el pit i tolerades fins a un m\xc3\xa0xim del 30% de la superf\xc3\xadcie del cos. La m\xc3\xa0scara negra \xc3\xa9s igualment admesa.\n_START_SECTION_\nCar\xc3\xa0cter\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un gos pac\xc3\xadfic, tranquil, molt sociable i obedient, adaptable en viure a la llar si es deixa fer exercici. \xc3\x89s un gos afable, extremadament afectu\xc3\xb3s amb els seus amos, fidel al seu amo, si se l'educa ferm i dol\xc3\xa7ament alhora. \xc3\x89s una ra\xc3\xa7a obedient i insubornable, s\xc3\xb3n excel\xc2\xb7lents vigilants de propietats i persones. Borda poc i \xc3\xa9s de car\xc3\xa0cter equilibrat. Segur d'ell mateix es mostra dissuasiu amb els intrusos sense cap agressivitat gratu\xc3\xafta. Pot mostrar-se dominant cap als seus cong\xc3\xa8neres del mateix sexe. La femella t\xc3\xa9 tend\xc3\xa8ncia a ser m\xc3\xa9s manejable que el mascle. Pot viure en un pis si se li dedica temps i se li d\xc3\xb3na l'oportunitat d'exercitar-se regularment.\n_START_SECTION_\nManteniment\n_START_PARAGRAPH_\nEl Ca de bou \xc3\xa9s un gos reservat i desconfiat amb els estranys. Posseeix una adaptaci\xc3\xb3 extraordin\xc3\xa0ria, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s un gos que pot tenir qualsevol persona. La seva educaci\xc3\xb3 i socialitzaci\xc3\xb3 han de ser iniciades al m\xc3\xa9s aviat possible, ja que la ra\xc3\xa7a \xc3\xa9s naturalment dominant. La cura del pelatge \xc3\xa9s un simple raspallat setmanal i una neteja regular de les orelles i dels ulls. \xc3\x89s un gos r\xc3\xbastic que s'adapta b\xc3\xa9 als canvis de temperatura i suporta b\xc3\xa9 les inclem\xc3\xa8ncies del temps.\n_START_SECTION_\nUtilitat\n_START_PARAGRAPH_\nGos bover adaptat al clima, guardi\xc3\xa0 del bestiar i de les propietats. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s excel\xc2\xb7lent com a animal de companyia."