b'\n_START_ARTICLE_\nMiguel Ortiz Berrocal\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s el primer fill d\'un metge rural que va decidir enviar-lo a Madrid a estudiar quant va finalitzar la  guerra civil. La seva resid\xc3\xa8ncia com a estudiant a Madrid el li permet contactar promptament amb el m\xc3\xb3n de les arts mitjan\xc3\xa7ant les freq\xc3\xbcents visites que realitza entre altres a Museu del Prado i al Museu Sorolla, donant curs a una primerenca vocaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica. _NEWLINE_Malgrat el desig patern que es dediqu\xc3\xa9s a la medicina, Miguel acaba matriculant a la Facultat d\'Arquitectura, despr\xc3\xa9s de la seva formaci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica a la Facultat de Ci\xc3\xa8ncies Exactes de Madrid a 1952, com a preparaci\xc3\xb3 per a l\'admissi\xc3\xb3 a Arquitectura. alhora assisteix a l\'Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de San Fernando, l\'Escola d\'Arts Gr\xc3\xa0fiques i als cursos vespertins de l\'Escola d\'Arts i Oficis, on es converteix en deixeble de l\'escultor \xc3\x80ngel Ferrant, qui ser\xc3\xa0 el seu mestre i amic. Una altra faceta de la seva formaci\xc3\xb3 transcorre com a dibuixant en l\'estudi de l\'arquitecte Cast Fern\xc3\xa1ndez-Shaw i com a auxiliar amb diferents arquitectes en Roma entre 1952 i 1956.\n_START_SECTION_\nInicis com a pintor i escultor\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1952 exposa per primera vegada en la Galeria Xagra de Madrid, dibuixos de gent i personatges de  Algaidas i de Madrid, sota la signatura del seu primer cognom, Ortiz. Aquest mateix any obt\xc3\xa9 una beca per estudiar a It\xc3\xa0lia, on entra en contacte amb les grans fites de la civilitzaci\xc3\xb3 romana i on descobreix l\'obra de Picasso a la gran exposici\xc3\xb3 de la Galleria Nazionale d\'Arte Moderna de Roma. _NEWLINE_L\'obligatorietat del servei militar, el fa tornar a Espanya en 1954, i reprenent els seus estudis de Ci\xc3\xa8ncies Exactes i els cursos de dibuix i escultura. Exposa les seves pintures i dibuixos al Pavell\xc3\xb3 Espanyol de la  XXVII Biennal de Ven\xc3\xa8cia. A 1955, aconsegueix una beca de l\'Institut Fran\xc3\xa7ais de Madrid per anar a Par\xc3\xads, on continua la seva activitat de pintor i coneix Picasso. Tamb\xc3\xa9 fa amistat amb els escultors Cardenas i Giacometti. Torna a Roma, on coneix Alberto Burri,  Afro, Guerrini,  Consagra,  Perilli i altres artistes de l\'escola romana de la postguerra, iniciant-se en el m\xc3\xb3n del disseny, principalment l\'escultura i el disseny de mobles, que passaria a convertir-se en el seu mitj\xc3\xa0 de vida. S\'associa a un grup d\'arquitectes, amb els quals havia estat treballant des de feia temps com aquarel\xc2\xb7lista, delineant i ajudant; i en 1956 realitza la seva primera escultura p\xc3\xbablica, despr\xc3\xa9s de guanyar el concurs per a l\'adjudicaci\xc3\xb3: les 400 reixes dels balcons de la  Cambra de Comer\xc3\xa7 de Carrara. _NEWLINE_Va aconseguir amb aquesta primera obra p\xc3\xbablica un \xc3\xa8xit notable, cosa que li va permetre traslladar-se a Par\xc3\xads a 1957, on es construeix una casa-estudi a Crespi\xc3\xa8res (prop de Par\xc3\xads) segons un projecte de Le Corbusier, amb qui entraria en contacte. Romandr\xc3\xa0 a Par\xc3\xads fins a 1964 data en qu\xc3\xa8 s\'instal\xc2\xb7la definitivament a It\xc3\xa0lia. Durant aquesta \xc3\xa8poca de resid\xc3\xa8ncia a Fran\xc3\xa7a trenca definitivament amb l\'arquitectura i es dedica plenament i en exclusivitat a l\'escultura, realitzant enc\xc3\xa0rrecs, alguns d\'obres de grans dimensions, la qual cosa va portar a la invenci\xc3\xb3 dels "m\xc3\xbaltiples". _NEWLINE_En 1957 exposa les seves primeres escultures en ferro a la galeria La Medusa de Roma. Juli Gonz\xc3\xa1lez i Pellicer i Eduardo Chillida exerceixen gran influ\xc3\xa8ncia en aquestes primeres obres que mostren estructures  filiformes de ferro forjat realitzades principalment amb estris del m\xc3\xb3n rural. _NEWLINE_En 1958 Grand Torse i Hommage a Piero della Francesca, marquen l\'inici d\'una s\xc3\xa8rie de creacions de volums i de formes articulades o desmuntables en pocs elements realitzades en ferro forjat i  soldat.\n_START_SECTION_\nRetorn a Espanya\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'haver viscut i treballat a Negrar, Verona (It\xc3\xa0lia) des 1964, a la fi de 2004 Miguel Berrocal decideix tornar definitivament a Villanueva de Algaidas, el seu poble natal, on obre el seu nou taller. Un cop instal\xc2\xb7lat al seu poble comen\xc3\xa7a a escriure les seves mem\xc3\xb2ries ia preparar el cat\xc3\xa0leg general de les seves escultures, i el cat\xc3\xa0leg general de tota la seva obra gr\xc3\xa0fica. Participa en el "simposi Creator Vesevo" convocat per la ciutat d\'Hercul\xc3\xa0 (N\xc3\xa0pols, It\xc3\xa0lia). Fruit d\'aquest simposi \xc3\xa9s el monumental tors realitzat a pedra volc\xc3\xa0nica que s\'instal\xc2\xb7la a la tardor de 2005 en el vessant de Vesuvi. El \xe2\x80\x9cTorso Vesuvio\xe2\x80\x9d amb un pes de 24 tones es converteix en l\'escultura m\xc3\xa9s pesada de Berrocal. _NEWLINE_En 2006 conclou un gran nu recolzat instal\xc2\xb7lat al llac de Como (It\xc3\xa0lia). Acaba d\'escriure les seves mem\xc3\xb2ries i comen\xc3\xa7a a treballar amb gran entusiasme en dibuixos i esbossos de noves obres. Miguel Berrocal mor en Antequera el 31 de maig de 2006 en plena activitat creativa.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la seva joventut es va interessar per un sistema d\'escultura desmuntable i combinatori que caracteritza tota la seva posterior producci\xc3\xb3 escult\xc3\xb2rica. En ella hi ha una recerca constant de nous conceptes i espais desconeguts a l\'interior de la mateixa estructura que obre el cam\xc3\xad perqu\xc3\xa8 l\'espectador s\'endinsi en el m\xc3\xb3n de la construcci\xc3\xb3 i la desconstrucci\xc3\xb3. L\'obra de Berrocal trastoca la noci\xc3\xb3 tradicional d\'escultura, fent un pas m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 cap al concepte del contemporani. La seva escultura desmuntable permet la intromissi\xc3\xb3 de la forma interna a l\'exterior, l\'escultura es fa des de i per dins, per primera vegada, l\'escultura es despulla de la seva superf\xc3\xadcie per ensenyar la seva part m\xc3\xa9s oculta._NEWLINE_Recorre a temes cl\xc3\xa0ssics (torsos, caps o figures reclinades) i, sobretot, a un cert antropomorfisme per evitar un resultat excessivament geom\xc3\xa8tric i abstracte, encara que \xc3\xa9s evident la impregnaci\xc3\xb3 de les matem\xc3\xa0tiques o l\'arquitectura en les seves escultures, fruit de la seva pr\xc3\xb2pia personalitat i de la seva formaci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica. _NEWLINE_El seu estil es caracteritza per la inspiraci\xc3\xb3 hel\xc2\xb7l\xc3\xa8nica, pel barroquisme i la complexitat i amplitud de les formes. La meticulositat i precisi\xc3\xb3 en la realitzaci\xc3\xb3 de complexes peces manipulables, l\'exactitud dels seus dissenys i els posteriors acoblaments, donen com a resultat elements escult\xc3\xb2rics formats, al seu torn, per altres peces que tenen una identitat pr\xc3\xb2pia. \xc3\x89s precisament aquesta dificultat que comporta la realitzaci\xc3\xb3 de cadascuna de les seves escultures la que l\'impulsa, a partir de 1962, a realitzar les mateixes de manera seriada. Amb aix\xc3\xb2 obre la possibilitat a l\'escultor de multiplicar les seves peces de la mateixa manera que ho fan els pintors gr\xc3\xa0cies als procediments que les Arts Gr\xc3\xa0fiques els brinden. Aix\xc3\xad doncs, un mateix tema, es repeteix en una dimensi\xc3\xb3 diferent, amb elements nous, combinats i disposats de manera diferent. _NEWLINE_La seva obra \xc3\xa9s el resultat d\'una ferma investigaci\xc3\xb3 sobre materials i t\xc3\xa8cniques. L\'aplicaci\xc3\xb3 a l\'escultura de tecnologies fins llavors mai utilitzades amb finalitat art\xc3\xadstica, ajuda a aclarir la simbiosi total entre art, ci\xc3\xa8ncia i tecnologia, que sempre ha estat caracter\xc3\xadstica de la investigaci\xc3\xb3 pl\xc3\xa0stica de Berrocal. _NEWLINE_A partir de 1974 el seu estil es depura extraordin\xc3\xa0riament, passant a realitzar formes la mec\xc3\xa0nica \xc3\xa9s m\xc3\xa9s senzilla. En la seva etapa m\xc3\xa9s recent es va servir d\'un dibuix cada vegada m\xc3\xa9s sint\xc3\xa8tic i essencial. Des que el 1952 tingu\xc3\xa9s lloc a la galeria Xagra de Madrid la seva primera exposici\xc3\xb3 individual, ha realitzat nombroses mostres arreu del m\xc3\xb3n i la seva obra es troba en importants museus i institucions tant europees com americanes, consagrant a Berrocal com un dels artistes espanyols m\xc3\xa9s significatius de la nostra \xc3\xa8poca.'