b'\n_START_ARTICLE_\nSTAR, Bonifacio Echeverr\xc3\xada S.A.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA la fi del segle XIX Jos\xc3\xa9 Cruz Echeverr\xc3\xada, pare del Juli\xc3\xa1n Echeverr\xc3\xada i de Bonifacio, tenia un taller on fabricava armes d\'avantc\xc3\xa0rrega._NEWLINE_Els dos fills van seguir en la fabricaci\xc3\xb3 d\'armes i Juli\xc3\xa1n va patentar un sistema de pistola autom\xc3\xa0tica que van comen\xc3\xa7ar a fabricar sobre 1905. En 1908 llancen al mercat una pistola basada en un model de 1900 de la casa Mannlicher amb un calibre de 6.35 mm. Juli\xc3\xa1n Echeverr\xc3\xada va abandonar l\'empresa en fer-se c\xc3\xa0rrec de la direcci\xc3\xb3 de l\'Escola d\'Armeria, mentre el seu germ\xc3\xa0 Bonifacio va ampliar i va millorar les instal\xc2\xb7lacions. En 1914 va sortir el model 1914 (notar que el nom del model i l\'any de llan\xc3\xa7ament s\xc3\xb3n el mateix, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s una caracter\xc3\xadstica que es mantindria en tota la hist\xc3\xb2ria de l\'empresa) que b\xc3\xa0sicament era una millora del model anterior, sobretot en la part ergon\xc3\xb2mica. Aquest model seria l\'escollit per l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s en una versi\xc3\xb3 de calibre 7,65 mm. Fou anomenat Pistolet automatique, type Star.\n_START_SECTION_\nS\'adopta el nom comercial STAR\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1919 es va col\xc2\xb7locar el nom STAR en totes les armes que es fabricaven i es van registrar tamb\xc3\xa9 les marques Izarra i Estrella (les tres paraules, en angl\xc3\xa8s, castell\xc3\xa0 i basc volen dir el mateix). La primera pistola que es va fabricar en prototip es deia Izarra._NEWLINE_El final de la Primera Guerra Mundial va portar a la cancel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de les comandes que tenien de Fran\xc3\xa7a i es va buscar la sortida comercial de clonar el Colt 1911._NEWLINE_Es va decidir canviar la ubicaci\xc3\xb3 de les instal\xc2\xb7lacions i es van construir nous pavellons de Torrekua, comen\xc3\xa7ant-se a fabricar subfusells i un altre tipus d\'armament a m\xc3\xa9s de les pistoles.\n_START_SECTION_\nDe la Guerra Civil als anys 70\n_START_PARAGRAPH_\nEl 13 d\'abril de 1931, Eibar s\'avan\xc3\xa7a a la resta de les ciutats espanyoles i proclama la Segona Rep\xc3\xbablica. STAR segueix en la fabricaci\xc3\xb3 d\'armes i exporta la majoria de la producci\xc3\xb3, dedicant una bona part d\'ella a subministraments per a l\'ex\xc3\xa8rcit de diversos pa\xc3\xafsos._NEWLINE_Durant la Guerra Civil, Eibar va quedar en la part lleial al govern de la Rep\xc3\xbablica fins que va caure a l\'abril de 1937. La STAR va passar a les mans dels insurrectes i despr\xc3\xa9s de la guerra es recupera la producci\xc3\xb3. Els subfusells Si35 i TN35, que es van fabricar en els anys 1930, foren els pioners d\'una s\xc3\xa8rie que arribaria fins als anys 1990. Van servir en la Guerra Civil Espanyola per\xc3\xb2 no van tenir \xc3\xa8xit al mercat internacional, fonamentalment angl\xc3\xa8s i nord-americ\xc3\xa0, per la seva complexitat._NEWLINE_Li va seguir el Z45, que va ser el subfusell reglamentari de l\'Ex\xc3\xa8rcit espanyol per molts anys, fins que va ser substitu\xc3\xaft pel Z62. El Z45, molt semblant al MP40 alemany, muntava culata de fusta, en alguns models solta i en uns altres curta, i tamb\xc3\xa9 una petita culata extensible. Es va exportar a molts pa\xc3\xafsos, com Xile, Cuba, Portugal i Ar\xc3\xa0bia Saudita._NEWLINE_Amb l\'experi\xc3\xa8ncia aconseguida amb el Z45, a la fi dels anys 50 es va comen\xc3\xa7ar a desenvolupar una nova generaci\xc3\xb3 de subfusells que es comercialitzaria en 1963 i s\'anomenaria Z62, per al model que utilitzava munici\xc3\xb3 de calibre 9\xc2\xa0mm. Parabellum (Luger), Z63 pel qual utilitzava 9mm llarg (9mm Bergmann-Bayard) (al final es va denominar Z62 a tots dos models). Es caracteritzava per una major simplicitat de maneig, tant durant el combat com per a finalitats d\'ensinistrament, alhora que s\'assegura la seva gran robustesa i seguretat de funcionament. Va substituir al Z45 com a arma reglament\xc3\xa0ria de l\'ex\xc3\xa8rcit espanyol fins a 1970. Pesava 2,650\xc2\xa0kg sense carregador i tenia una cad\xc3\xa8ncia de foc de 550 trets per minut._NEWLINE_Una modernitzaci\xc3\xb3 del producte va donar lloc al Z-70 i a la seva variant Z-70B, la difer\xc3\xa8ncia fonamental de la qual estava en la forma de seleccionar la manera de tir, semiautom\xc3\xa0tic o autom\xc3\xa0tic, que en el Z70 s\'efectua mitjan\xc3\xa7ant un gallet disparador de dues llunes (si s\'estrenyen ambdues, el tir \xc3\xa9s autom\xc3\xa0tic) i en la variant B mitjan\xc3\xa7ant una palanqueta lateral. D\'altra banda \xc3\xa9s molt semblant al seu antecessor. El Z70 es va realitzar nom\xc3\xa9s per a munici\xc3\xb3 del calibre 9\xc2\xa0mm. Parabellum (Luger)._NEWLINE_Un 1975 va sortir el Z75 que \xc3\xa9s la tercera, i \xc3\xbaltima, generaci\xc3\xb3 de subfusells de la STAR. Incorporava caracter\xc3\xadstiques modernes semblants al M23/25 txec i s\'assemblava superficialment a l\'Uzi. Es va realitzar nom\xc3\xa9s per a munici\xc3\xb3 del calibre 9\xc2\xa0mm. Parabellum (Luger)._NEWLINE_L\'evoluci\xc3\xb3 del Z75 va donar lloc al Z84, que es va fer en calibres de 9\xc2\xa0mm Parabellum (Luger) i 9\xc2\xa0mm. Llarg (Bergmann-Bayard). Encara que es va declarar com a arma oficial de l\'ex\xc3\xa8rcit, per substituir als Z70, i sembla que es van adquirir algunes unitats, pel que sembla no es va arribar a distribuir, ja que es va passar dels Z70 als MP-5 i G36 estrangers. La selecci\xc3\xb3 de tipus de tir es realitzava amb un bot\xc3\xb3 lateral i tenia una cad\xc3\xa8ncia de 550 trets per minut. Es va exportar a diversos pa\xc3\xafsos estrangers, tant per als ex\xc3\xa8rcits com per a la venda comercial.\n_START_SECTION_\nLa crisi i el tancament\n_START_PARAGRAPH_\nEn els anys 1980 llancen el model de subfusell Z-84 basat en una versi\xc3\xb3 anterior anomenada Z-75, que es diferenciava dels anteriors en la utilitzaci\xc3\xb3 de material pl\xc3\xa0stic per a la seva realitzaci\xc3\xb3, la qual cosa alleugeria el pes i li donava m\xc3\xa9s fiabilitat. En pistoles es desenvolupa la s\xc3\xa8rie S que es caracteritza per tenir una armadura d\'alumini, amb el que es redueix considerablement el pes de l\'arma, una capacitat de c\xc3\xa0rrega de 15 cartutxos i de ser de doble acci\xc3\xb3, com el rev\xc3\xb2lver, la qual cosa permetia que es pogu\xc3\xa9s disparar sense carregar l\'arma._NEWLINE_La conjuntura internacional i l\'entrada d\'Espanya en la Comunitat Econ\xc3\xb2mica Europea, aix\xc3\xad com la relaxaci\xc3\xb3 de la direcci\xc3\xb3 al jubilar-se Bonifacio Echeverr\xc3\xada i caure aquesta en un gabinet poc motivat, van portar a l\'empresa a endeutar-se._NEWLINE_L\'empresa tenia l\'any 1975 una plantilla de 411 treballadors que havia quedat en 141 l\'any 1993. Davant la situaci\xc3\xb3 en la qual es troba l\'empresa es planteja el reduir aquesta plantilla a la meitat._NEWLINE_Al gener de 1992 Alberto Garc\xc3\xada de Salazar C\xc3\xa1mera \xc3\xa9s nomenat Director General que troba l\'empresa en una situaci\xc3\xb3 de suspensi\xc3\xb3 de pagaments i amb una fabricaci\xc3\xb3 d\'unes 1.200 armes al mes. El principal mercat seguia sent el dels Estats Units al que s\'accedia mitjan\xc3\xa7ant la distribu\xc3\xafdora Interarms. La gesti\xc3\xb3 realitzada per Garc\xc3\xada de Salazar fa que es recuperi la producci\xc3\xb3, arribant a 3.200 armes al mes en 1993, i es resolguin, mitjan\xc3\xa7ant renegociaci\xc3\xb3, els deutes amb les institucions i els prove\xc3\xafdors. Realitza un acord amb "Interarms" i intenta potenciar el mercat interior amb ajuntaments i autonomies._NEWLINE_Entre 1992 i 1994 es desenvolupen i fabriquen nous productes, una pistola d\'armadura de poliester (primera a Espanya i quarta al m\xc3\xb3n), una pistola de calibre 9 mm d\'inferior grand\xc3\xa0ria i de gran capacitat i una pistola compacta destinada a les forces i cossos de seguretat. Tamb\xc3\xa9 s\'avan\xc3\xa7a en processos de fabricaci\xc3\xb3 (com "Moulding Injection Metal") i utilitzaci\xc3\xb3 de nous materials._NEWLINE_Al gener de 1993 comen\xc3\xa7a el proc\xc3\xa9s de fusi\xc3\xb3 amb "Astra, Unceta y Compa\xc3\xb1\xc3\xada" que \xc3\xa9s presentat al Govern Basc el 24 de juny i rebutjat per aquest al no incloure a la marca vitoriana "Llamas, Gabilondo y Compa\xc3\xb1\xc3\xada". La direcci\xc3\xb3 de Star ren\xc3\xbancia a la fusi\xc3\xb3 i intenta acords amb "Interarms" i la SPRI perqu\xc3\xa8 participessin en l\'empresa i en el desenvolupament dels nous projectes, especialment el de distribuci\xc3\xb3 per a Sud-am\xc3\xa8rica amb "ROSSI" i la fabricaci\xc3\xb3 amb "HK" d\'un fusell d\'assalt a Espanya._NEWLINE_En 1994 la situaci\xc3\xb3 de l\'empresa havia millorat for\xc3\xa7a arribant-se a produir 8.200 armes m\xc3\xa9s i obtenint bons resultats econ\xc3\xb2mics. Al desembre d\'aquest any la Junta d\'Accionistes rebutja el pla que presenta la Direcci\xc3\xb3 general i arriba a un acord amb Astra per a la fusi\xc3\xb3. Garc\xc3\xada de Salazar deixa la Star a l\'abril de 1995._NEWLINE_El control de les accions passa al Govern Basc, que juntament amb altres socis privats (que tenien un total del 46% de les accions) es plantegen el realitzar el rellan\xc3\xa7ament de l\'empresa. Les accions del govern passen a les mans dels treballadors i el president del Comit\xc3\xa8 d\'empresa, pertanyent al sindicat ELA-STV, es converteix en el gerent Luis Maria Aranberri i Alberto P\xc3\xa9rez passen a dirigir l\'empresa. Es fa una llista d\'acomiadaments, que afecta fonamentalment a treballadors dels sindicats Comissions Obreres d\'Euskadi i Uni\xc3\xb3 General de Treballadors. Aquesta posici\xc3\xb3 d\'ELA \xc3\xa9s recolzada pel sindicat LAB, mentre que el Govern Basc s\'inhibeix._NEWLINE_L\'acomiadament \xc3\xa9s denunciat pels sindicats afectats davant els tribunals de just\xc3\xadcia, el 27 de febrer de 1997 se celebra el judici en el qual es d\xc3\xb3na la ra\xc3\xb3 als demandants i s\'obliga a l\'empresa a readmetre als treballadors acomiadats. L\'empresa respon amb el tancament de STAR, el 27 de maig de 1997 deixant un deute immens, als treballadors una mitjana de 5 milions de pessetes a cadascun d\'ells._NEWLINE_Acollint-se al pla de reestructuraci\xc3\xb3 de l\'arma curta que proposa el Govern Basc en el qual es planteja la reunificaci\xc3\xb3 de les tres empreses de fabricaci\xc3\xb3 d\'armes curtes existents a Euskadi, les "restes" de STAR, mantenint les seves patents, s\'uneixen a l\'empresa de Gernika ASTRA, Unceta y Compa\xc3\xb1\xc3\xada S.A., l\'empresa de de Vit\xc3\xb2ria "Llama, Gabilondo y Cia." queda fora d\'aquesta acci\xc3\xb3, fundant ASTAR (ASTAR = AStra + sTAR) i establint les seves instal\xc2\xb7lacions a Amorebieta; per a aix\xc3\xb2 cada treballador va deure invertir 1 mili\xc3\xb3 de ptes. ASTAR no va arribar a culminar l\'any de vida._NEWLINE_Una petita part dels treballadors de la STAR van muntar una petita empresa de reparaci\xc3\xb3 de pistoles anomenada Iparguns, amb seu a Eibar.\n_START_SECTION_\nPistola Star model 1919. Model \xc2\xabSindicalista\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1919 Bonifacio Echeverr\xc3\xada s\'interessava per la patent de la casa belga Fabrique Nationale sobre la pistola Colt Md. 1911. La seva intenci\xc3\xb3 era realitzar una millora per produir una pistola m\xc3\xa9s al gust d\'Eibar._NEWLINE_Echeverr\xc3\xada va crear una pistola de calibre 6,35mm que va servir de base a altres models. Amb una armadura clarament inspirada en el Colt i una corredera que recorda a la italiana Beretta._NEWLINE_Per 1929 s\'havien desenvolupat models amb calibres de 6,35mm, 7,65mm i 9mm. La de calibre 7,65mm, denominada \xc2\xabmodel policia\xc2\xbb, va comen\xc3\xa7ar a ser utilitzada pels sindicalistes de la CNT a Barcelona i Saragossa. Es va estendre r\xc3\xa0pidament a causa de la seua petita mida, que permetia portar-la penjant pel camal dels pantalons lligada a una corda. Per accedir a elles es realitzava un forat en la butxaca.'