b"\n_START_ARTICLE_\nSegesta (Sic\xc3\xadlia)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la tradici\xc3\xb3 utilitzada en l'Eneida de Virgili, Segesta va ser fundada conjuntament entre el rei d'aquell territori, Acestes (que era fill del riu local Crim\xc3\xads) i d'una dona dardaniana), i el poble d'Aeneas, que desitjava ser regnat per Acestes._NEWLINE_Segesta (Egesta) era una de les ciutats essencials del poble elimi, que alhora era un dels tres pobles ind\xc3\xadgenes de Sic\xc3\xadlia. Les altres ciutats importants eren Eryx i Entella. Una tradici\xc3\xb3 grega deia que l'havien fundat fugitius de Troia i una altra que ho havien fet els focis._NEWLINE_Tuc\xc3\xaddides esmenta els habitants com a b\xc3\xa0rbars. Se sap que no eren sicanis ni hi havia pas una col\xc3\xb2nia grega. La poblaci\xc3\xb3 de Segesta s'anava barrejant entre els elimis i els grecs jonis, encara que cada vegada agafava m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a l'hel\xc2\xb7lenitzaci\xc3\xb3 amb caracter\xc3\xadstiques externes de vida grega. Segesta estava en conflicte permanent amb Selinus (Selinunte modern), que probablement intentava assegurar-se un port a la mar Tirrena. La primera batalla va ser entre 580-576 aC, i una altra el 454 aC. M\xc3\xa9s tard, el conflicte tindria repercussions per a tot Sic\xc3\xadlia. La primera not\xc3\xadcia hist\xc3\xb2rica \xc3\xa9s un conflicte amb Selinunt el 580 aC, en qu\xc3\xa8 va obtenir la vict\xc3\xb2ria gr\xc3\xa0cies als serveis d'emigrants de Rodes i de Cnidos dirigits per Penpatlos. Diodor de Sic\xc3\xadlia esmenta el 454 aC una guerra amb Lilibea per la regi\xc3\xb3 del riu Mazaros, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s impossible, ja que Lilibea encara no existia. Probablement, doncs, la lluita fou altre cop amb Selinunt._NEWLINE_A la primera expedici\xc3\xb3 atenenca sota Laques (426 aC), Segesta es va aliar amb Atenes, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no li va reportar cap avantatge. No gaire m\xc3\xa9s tard, la guerra amb Selinunt va tornar a esclatar, i Selinunt es va aliar amb Siracusa i va assetjar Segesta per mar i terra. La ciutat va demanar ajut a Agrigent, a Cartago i a Atenes. Aquesta darrera va acceptar enviar una flota (416 aC), atreta per la riquesa que la ciutat ostentava davant dels atenencs, per\xc3\xb2 que era for\xc3\xa7a fict\xc3\xadcia. N\xc3\xadcies va proposar atacar directament Selinunt i sotmetre la ciutat, per\xc3\xb2 els atenencs van optar finalment per atacar Siracusa, i el conflicte entre Segesta i Selinunt va passar a segon terme. A l'estiu del 415 aC, la flota atenenca va prendre la ciutat d'Hyccara, prop de Segesta, i va arribar a la ciutat. La derrota final dels atenencs va deixar els segestans exposats als atacs de Selinunt, i van haver de demanar altre cop l'ajut de Cartago, que va enviar una flota que amb 5.000 africans i 800 mercenaris, suficient per a obtenir la vict\xc3\xb2ria (410 aC). _NEWLINE_L'any seg\xc3\xbcent, els cartaginesos van desembarcar a Lilibea i van atacar Selinunt, que fou destru\xc3\xafda. Tamb\xc3\xa9 Himera fou destru\xc3\xafda. Segesta va quedar com una ciutat aliada dependent de Cartago i va restar fidel a l'alian\xc3\xa7a fins i tot el 397 aC, quan l'expedici\xc3\xb3 de Dion\xc3\xads el Vell de Siracusa (a l'oest de Sic\xc3\xadlia) i el setge de M\xc3\xb2tia van posar en serioses dificultats els cartaginesos. Segesta fou assetjada per Dion\xc3\xads, especialment despr\xc3\xa9s de la conquesta de M\xc3\xb2tia, per\xc3\xb2 la ciutat va resistir fins que l'arribada de refor\xc3\xa7os cartaginesos dirigits per Himilc\xc3\xb3 va obligar Dion\xc3\xads a retirar-se. _NEWLINE_La ciutat no torna a ser esmentada fins a temps d'Ag\xc3\xa0tocles. A la tornada d'aquest d'\xc3\x80frica (307 aC), va desembarcar a Segesta i fou rebut com a amic i aliat, per\xc3\xb2 de sobte el tir\xc3\xa0 es va girar en contra i va matar tots els ciutadans mascles (uns deu mil), saquej\xc3\xa0 la ciutat i vengu\xc3\xa9 les dones i nens com a esclaus. La ciutat fou rebatejada Dica\xc3\xa8polis i donada com a resid\xc3\xa8ncia als desertors i fugitius que s'havien passat al seu b\xc3\xa0ndol. _NEWLINE_Un temps despr\xc3\xa9s, la ciutat va recuperar el seu nom i es va recuperar parcialment, i recuper\xc3\xa0 la independ\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xad, \xc3\xa9s esmentada el 276 aC quan va fer costat a Pirros. A la sortida d'aquest, fou dominada pels cartaginesos i saquejada un altre cop (segons Cicer\xc3\xb3). Va restar possessi\xc3\xb3 cartaginesa fins a la Primera Guerra p\xc3\xbanica; el primer any de la guerra (264 aC) fou atacada sense \xc3\xa8xit pel c\xc3\xb2nsol Appi Claudi Caudex, per\xc3\xb2 poc despr\xc3\xa9s la ciutat va matar la guarnici\xc3\xb3 cartaginesa i es va declarar aliada de Roma. Els cartaginesos la van assetjar i estava a punt de rendir-se quan una for\xc3\xa7a dirigida per Gai Duili, que havia obtingut una vict\xc3\xb2ria naval en la Batalla de Miles, la va alliberar (260 aC). _NEWLINE_La ciutat fou gaire ben tractada per Roma per ser la seva primera aliada a l'illa i per la m\xc3\xadtica descend\xc3\xa8ncia troiana dels seus habitants. Fou declarada ciutat lliure i immune (foedere immunes ac liberi). Despr\xc3\xa9s de la destrucci\xc3\xb3 de Cartago en la Tercera Guerra p\xc3\xbanica, Escipi\xc3\xb3 l'Afric\xc3\xa0 va retornar a la ciutat l'est\xc3\xa0tua de Diana que els cartaginesos s'havien emportat el 273 aC. _NEWLINE_Durant la Guerra dels esclaus, el seu territori fou dels m\xc3\xa9s afectats. La rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 portada per Athenion comen\xc3\xa7ava a Segesta l'any 104 aC._NEWLINE_Sota domini rom\xc3\xa0 fou poc esmentada. En temps de Cicer\xc3\xb3 era una ciutat important, amb un port (Castellammare del Golfo) a uns 10 km. En temps d'Estrab\xc3\xb3, aquest port va esdevenir m\xc3\xa9s important que la mateixa ciutat, a causa de les millors oportunitats de comer\xc3\xa7._NEWLINE_La ciutat va rebre la ciutadania llatina i va entrar en decad\xc3\xa8ncia sota l'imperi. Va ser destru\xc3\xafda pels v\xc3\xa0ndals; mai es va restaurar i va acabar desapareixent al segle IX pels atacs sarra\xc3\xafns.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl port va subsistir i \xc3\xa9s la moderna Castellammare del Golfo. La ciutat mateixa \xc3\xa9s prop de Calatafimi (a la part superior d'un tur\xc3\xb3 a uns 5 km, anomenat Monte B\xc3\xa0rbaro, a 305 m al damunt del mar. La ciutat era protegida per pendents costeruts en uns quants costats i per murs en el pendent m\xc3\xa9s suau cap al temple._NEWLINE_Des del cim, hi ha una vista espl\xc3\xa8ndida sobre la vall mirant el golf de Castellamare. La ciutat controlava unes quantes vies preferents entre la costa al nord i l'interior._NEWLINE_Se'n sap molt poc sobre el pl\xc3\xa0nol urb\xc3\xa0. La fotografia a\xc3\xa8ria indica un pl\xc3\xa0nol urb\xc3\xa0 regular, constru\xc3\xaft en part en terrasses per v\xc3\xa8ncer el terreny que s'inclina de forma natural. Les restes actuals podrien obeir a la reconstrucci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la destrucci\xc3\xb3 de la ciutat per Ag\xc3\xa0tocles._NEWLINE_Un riu de la rodalia (a uns 7 km a l'est) avui anomenat fiume di San Bartolomeo, \xc3\xa9s probablement el riu Crimisus o Crimisos, on Timole\xc3\xb3 va derrotar els cartaginesos. Unes antigues aig\xc3\xbces termals (Aquae Segestanae) corresponen a la moderna Calametti._NEWLINE_Se'n conserven algunes ru\xc3\xafnes importants: un temple, un teatre (un dels millors conservats de Sic\xc3\xadlia) i algun altre edifici.\n_START_SECTION_\nTemple\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple d\xc3\xb2ric hex\xc3\xa0stil inacabat de Segesta (de finals del segle V aC) \xc3\xa9s constru\xc3\xaft en un cim just fora de la ciutat antiga de Segesta, amb una vista molt bella sobre la vall. \xc3\x89s un dels temples grecs millor conservats. Segurament per m\xc3\xa9s d'una causa: pel seu a\xc3\xafllament dalt d'un tur\xc3\xb3 -cosa que evita les temptacions d'utilitzar-lo com a material per a construccions locals-, i perqu\xc3\xa8 mai ha estat profanat, ja que no s'havia completat. Si mai hagu\xc3\xa9s tingut una nau envoltant-lo, seria un temple per\xc3\xadpter. Per\xc3\xb2 mai se li va posar teulada per damunt, i les columnes romanen en brut, esperant ser estriades._NEWLINE_Va ser constru\xc3\xaft pels elimis, probablement al voltant de 430-420 aC, per\xc3\xb2 mai no s'acab\xc3\xa0. \xc3\x89s un temple d\xc3\xb2ric de tipus per\xc3\xadpter amb columnata de 6\xc3\x9714 sobre un mesurament de base de 21\xc3\x9756 m. L'estructura del temple est\xc3\xa0 intacta, amb el timp\xc3\xa0 en el seu lloc. Les columnes no s\xc3\xb3n estriades, els tabuladors utilitzats per al\xc3\xa7ar els blocs s\xc3\xb3n encara presents a la base, i no hi ha cap tra\xc3\xa7a d'una nau o d'un sostre._NEWLINE_El temple de Segesta \xc3\xa9s, per la seva construcci\xc3\xb3, estil i mida, un producte est\xc3\xa0ndard de finals del segle V aC; el fet de ser inacabat i el seu estat de notable conservaci\xc3\xb3 el fa un dels temples hel\xc2\xb7l\xc3\xa8nics supervivents m\xc3\xa9s importants al m\xc3\xb3n."