b'\n_START_ARTICLE_\nDiamant clapat\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls diamants clapats s\xc3\xb3n natius d\'Austr\xc3\xa0lia i habiten la majoria de regions del continent. S\'han expandit a parts d\'Indon\xc3\xa8sia i es produeixen en captivitat com a animals domesticats en la major part del m\xc3\xb3n. Aquesta esp\xc3\xa8cie viu exclusivament en la sabana i en h\xc3\xa0bitats secs subtropicals, espec\xc3\xadficament en \xc3\xa0mplies zones de terrenys no vegetacionats o zones amb arbustos dispersos i petits arbres. No obstant aix\xc3\xb2, s\'han adaptat a moltes pertorbacions humanes, aprofitant els forats de reg de l\xe2\x80\x99home i les grans parcel\xc2\xb7les de terra desforestades. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n \xc3\xa0mpliament domesticats i s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcentment mantinguts en captivitat pels humans.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica\n_START_PARAGRAPH_\nEls diamants clapats tenen una mida relativament petit, amb una longitud de 10-11 cent\xc3\xadmetres i un pes d\xe2\x80\x99uns 12 grams, tenen una temperatura t\xc3\xadpica d\xe2\x80\x99uns 41\xc2\xbaC. Aquesta esp\xc3\xa8cie t\xc3\xa9 dimorfisme sexual, ja que difereixen en la coloraci\xc3\xb3 segons si s\xc3\xb3n mascles o femelles. Els mascles s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s vistosos, amb cap i esquena grisos, cues a ratlles blanques i negres, gola ratllada i taques taronges a les galtes i una coloraci\xc3\xb3 de color castanyer tacat als costats. Les femelles en canvi s\xc3\xb3n menys distintives, amb una coloraci\xc3\xb3 grisa a tot el cos i cues blanques i negres a ratlles. Els becs d\xe2\x80\x99aquesta esp\xc3\xa8cie tamb\xc3\xa9 varien segons el sexe, els mascles tendeixen a tenir un bec de color vermell, mentre que els becs de les femelles s\xc3\xb3n de color taronja. La coloraci\xc3\xb3 dim\xc3\xb2rfica apareix quan tenen 90 dies de vida, abans d\'arribar a la maduresa, els diamants clapats joves sovint es veuen com a femelles per\xc3\xb2 amb un bec negre.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nEls diamants clapats s\xc3\xb3n sedentaris i di\xc3\xbcrns. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n molt socials, ja que viuen en grup d\'uns 100 individus. No obstant aix\xc3\xb2, durant la cria els grans grups es redueixen aproximadament a 50 individus. Aquests grups m\xc3\xa9s petits romanen en contacte entre si. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, reconeixen als membres del seu grup per els seus cants, permetent als membres amistosos visitar els seus llocs de nidificaci\xc3\xb3 i perseguir membres de grups estrangers. Encara que aquestes aus sovint viatgen grans dist\xc3\xa0ncies a la recerca d\'aliments i recursos, el seu territori defensat \xc3\xa9s relativament petit, restringit a la zona que envolta directament el niu. Les jerarquies de dominaci\xc3\xb3 social solen establir-se despr\xc3\xa9s de la introducci\xc3\xb3 de femelles al grup.\n_START_SECTION_\nCria\n_START_PARAGRAPH_\nLa temporada de reproducci\xc3\xb3 dels diamants clapats \xc3\xa9s variable. Poden emparellar-se en qualsevol \xc3\xa8poca de l\'any despr\xc3\xa9s de quantitats substancials de pluja. Al nord-oest d\'Austr\xc3\xa0lia hi ha pics de cria tant a la primavera com a la tardor, mentre que al sud-oest d\'Austr\xc3\xa0lia, el frac\xc3\xa0s de les pluges hivernals i les baixes temperatures impedeixen la reproducci\xc3\xb3 en aquest per\xc3\xadode, no nom\xc3\xa9s en aquesta esp\xc3\xa8cie, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 en la majoria dels altres ocells. Durant el per\xc3\xadode d\xe2\x80\x99estiu entre l\xe2\x80\x99octubre i el mar\xc3\xa7 l\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s humida, que coincideix amb un per\xc3\xadode de temperatures m\xc3\xa9s altes i dies m\xc3\xa9s llargs. En els mesos de juny, juliol i agost, quan el diamant clapat deixa de reproduir-se, s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s freds. Els diamants clapats s\xc3\xb3n mon\xc3\xb2gams i de parella per a tota la vida. Els cants tenen un paper important en el proc\xc3\xa9s de trobada. Les femelles no canten, per\xc3\xb2 els mascles si que ho fan i realitzen una dansa de festeig com a part del ritual d\'aparellament. Tenen un per\xc3\xadode de fertilitat d\xe2\x80\x99uns 60 dies tan els mascles com les femelles. Tot i que s\xc3\xb3n mon\xc3\xb2gams i mantenen un vincle de parella, l\'empremta dactilar de l\'ADN mostra que la infidelitat sovint es produeix dins de l\'esp\xc3\xa8cie. Una de les maneres en qu\xc3\xa8 la selecci\xc3\xb3 sexual per a beneficis gen\xc3\xa8tics podria operar en esp\xc3\xa8cies mon\xc3\xb2games \xc3\xa9s a trav\xc3\xa9s de l\'elecci\xc3\xb3 femenina durant les copulacions amb altres mascles que no siguin la seva parella. Les femelles escullen mascles gen\xc3\xa8ticament atractius per a la copulaci\xc3\xb3, aquests mascles tenen el cant m\xc3\xa9s alt, tenen fills amb millor cant i creixen fills m\xc3\xa9s pesats. Aix\xc3\xb2 proporciona un mecanisme de selecci\xc3\xb3 sexual en esp\xc3\xa8cies mon\xc3\xb2games i \xc3\xa9s coherent amb models de bona selecci\xc3\xb3 de gens de selecci\xc3\xb3 sexual.\n_START_SECTION_\nConstrucci\xc3\xb3 del niu\n_START_PARAGRAPH_\nLa temporada de reproducci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s espec\xc3\xadfica, els diamants clapats es reprodueixen despr\xc3\xa9s de grans precipitacions. Un cop es reprodueixen comencen la construcci\xc3\xb3 del niu una setmana abans de comen\xc3\xa7ar a pondre. Durant el per\xc3\xadode de construcci\xc3\xb3 del niu, la parella passa les nits al niu. Els nius solen estar constru\xc3\xafts amb herbes i estan plens de plomes o fins i tot de llana. Es poden trobar en molts llocs diferents que van des d\'arbres, arbustos i embassaments d\'animals, fins a cavitats i cornises d\'edificis comercials.\n_START_SECTION_\nOus\n_START_PARAGRAPH_\nEl nombre mitj\xc3\xa0 d\'ous en un lloc pot ser de quatre a sis durant un per\xc3\xadode de pocs dies. Els diamants clapats utilitzen un senyal ac\xc3\xbastic per comunicar-se amb els embrions. S\'ha demostrat que aquestes aus donaran la crida d\'incubaci\xc3\xb3 als seus ous quan el clima estigui calent, per sobre dels 26 graus cent\xc3\xadgrads i quan s\'acabi el per\xc3\xadode d\'incubaci\xc3\xb3. Aquest senyal nom\xc3\xa9s canvia el creixement dels embrions i el comportament i el creixement del niu.\n_START_SECTION_\nIncubaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTant els mascles com les femelles incuben els ous fins a l\'eclosi\xc3\xb3, que es produeix despr\xc3\xa9s d\'unes dues setmanes, dep\xc3\xa8n de cada ou. Tots dos progenitors contribueixen a la construcci\xc3\xb3 de niu i normalment la parella es converteix en incubadora i aliment\xc3\xa0ria. Durant aquest temps, els mascles s\xc3\xb3n extremadament protectors de les femelles i no permeten que cap intr\xc3\xbas s\xe2\x80\x99acosti \xc2\xa0al niu. Despr\xc3\xa9s de l\'eclosi\xc3\xb3, els dos progenitors prenen torns asseguts al niu i recollint menjar per a les cries. Aquesta esp\xc3\xa8cie produeix un \xe2\x80\x9ccrida d\xe2\x80\x99incubaci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d. Aquest cant es pronuncia exclusivament cap al final del per\xc3\xadode d\'incubaci\xc3\xb3, dins dels 5 dies posteriors a la incubaci\xc3\xb3 i la taxa de cants per hora augmenta m\xc3\xa9s a la data prevista d\'obertura. A m\xc3\xa9s, els cants d\'incubaci\xc3\xb3 s\xe2\x80\x99assoleixen molt clarament a temperatures ambientals elevades, sobre dels 26 \xc2\xb0 C, independentment de la variaci\xc3\xb3 estacional.\n_START_SECTION_\nEmancipaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls pollets es troben en condicions d\'abandonar el niu en aconseguir les tres setmanes d\'edat. Tornen per\xc3\xb2 de forma continuada per passar la nit al costat dels seus pares qui segueixen alimentant fins que tenen deu dies m\xc3\xa9s, en el moment ja s\xc3\xb3n plenament independents.En aquest moment, molts diamants clapats primaris poden estar preparats per formar una nova fam\xc3\xadlia.\n_START_SECTION_\nLongevitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa prolongaci\xc3\xb3 de la vida fins a una edat avan\xc3\xa7ada esperada dels diamants clapats en la natura \xc3\xa9s de 2 a 3 anys, depenent de la disponibilitat de recursos i la pres\xc3\xa8ncia o abs\xc3\xa8ncia de condicions de vida desitjades. D\xe2\x80\x99altra banda en el cas dels diamants clapats que estan en captivitat \xc3\xa9s de 5 a 7 anys.\n_START_SECTION_\nComunicaci\xc3\xb3 i percepci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls diamants clapats utilitzen la vocalitzaci\xc3\xb3 i el moviment corporal per comunicar-se. S\xc3\xb3n coneguts pels seus cants complexes i \xc3\xbanics. Aquestes aus utilitzen diferents tipus de cants per comunicar-se amb altres membres del grup. Els cants d\'aparellament masculins sovint es descriuen com a suaus, mentre que les trucades d\'advert\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s sorolloses i poderoses. Aquests \xc3\xbaltims s\'utilitzen quan els perills es perceben a prop del territori de nidificaci\xc3\xb3. Ambd\xc3\xb3s sexes produeixen un so nasal, per\xc3\xb2 els mascles utilitzen m\xc3\xa9s comunicaci\xc3\xb3 vocal que les femelles. Els pollets tamb\xc3\xa9 produeixen un so per estimular la resposta aliment\xc3\xa0ria dels pares.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bits alimentaris\n_START_PARAGRAPH_\nEls diamants clapats mengen principalment diversos tipus de llavors. Els seus becs estan ben adaptats per desossar llavors. Tot i que prefereixen una dieta de llavors, tamb\xc3\xa9 mengen diverses fruites, verdures i animals vius, com ara insectes. L\'alimentaci\xc3\xb3 d\'insectes durant la crian\xc3\xa7a \xc3\xa9s especialment important per assegurar la salut de les cries.\n_START_SECTION_\nPredaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els seus depredadors es troben les aus de presa (Falconiformes), dasi\xc3\xbarids marsupials (Dasyuridae), ratolins (Muridae) i serps (Serpentes). A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, els ous de diamant clapat s\xc3\xb3n preses comunes de petits mam\xc3\xadfers.\n_START_SECTION_\nCant\n_START_PARAGRAPH_\nEls Diamants clapats s\xc3\xb3n cantants forts i nerviosos. El cant de cada mascle \xc3\xa9s diferent, tot i que els ocells de la mateixa l\xc3\xadnia de sang exhibiran semblances, i tots els diamants clapats superposaran la seva pr\xc3\xb2pia singularitat en un marc r\xc3\xadtmic com\xc3\xba. Un estudi realitzat per Nottebohm et al., ha demostrat que un diamant clapat mascle juvenil mantingut individualment amb el seu pare, desenvolupa una imitaci\xc3\xb3 bastant completa del cant del pare. La imitaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s menys completa quan altres germans mascles estan presents, possiblement perqu\xc3\xa8 a mesura que comen\xc3\xa7a la imitaci\xc3\xb3, l\'abund\xc3\xa0ncia del model augmenta. Durant l\'edat adulta, al voltant de 90 dies, el cant de l\'ocell passa per una fase de cristal\xc2\xb7litzaci\xc3\xb3 on el seu cant \xc3\xa9s estable i ja no canvia. _NEWLINE_Les \xc3\xa0rees cerebrals per al control del cant s\xc3\xb3n sexualment dim\xc3\xb2rfiques en el diamant clapat. Aix\xc3\xb2 es deu a una difer\xc3\xa8ncia de desenvolupament, on a l\'embri\xc3\xb3, el mascle produeix testosterona, que es transforma en estradiol en el cervell, el qual condueix al desenvolupament del sistema nervi\xc3\xb3s per a un sistema de cant. Per aquest motiu nom\xc3\xa9s els mascles canten, i tots els nuclis cerebrals del sistema de cant s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s grans en els mascles que en les femelles._NEWLINE_Ens trobem que les femelles s\xc3\xb3n el sexe "neutral" pel que fa a la diferenciaci\xc3\xb3 sexual del sistema de can\xc3\xa7ons; L\'exposici\xc3\xb3 primerenca de les femelles a esteroides ex\xc3\xb2gens indueix la masculinitzaci\xc3\xb3 de la morfologia i la capacitat funcional del cant. L\'activaci\xc3\xb3 del comportament de cants dep\xc3\xa8n m\xc3\xa9s tard d\'andr\xc3\xb2gens. _NEWLINE_En els diamants clapats, FoxP2 s\'enriqueix en l\'\xc3\x80rea X, el nucli basal de ganglis dedicat al cant necessari per a l\'aprenentatge vocal. La sobreexpressi\xc3\xb3 de FoxP2 a l\'\xc3\xa0rea X de mascles juvenils condueix a un aprenentatge inexacta de cants i la imitaci\xc3\xb3 del progenitor. En aquesta esp\xc3\xa8cie, els alts nivells de FoxP2 en estriat i t\xc3\xa0lem, juntament amb l\'expressi\xc3\xb3 sexualment dim\xc3\xb2rfica de FoxP1 en m\xc3\xbaltiples regions de control dels cants, incloent l\'\xc3\xa0rea X, poden reflectir la regulaci\xc3\xb3 combinatorial per aquestes prote\xc3\xafnes del desenvolupament de les estructures de control vocal. _NEWLINE_En aquestes aus, el cant est\xc3\xa0 codificat per la regi\xc3\xb3 premotora cortical HVC, per\xc3\xb2 poc se sap sobre com l\'activitat neuronal en qualsevol ubicaci\xc3\xb3 HVC donada contribueix al patr\xc3\xb3 del cant en conjunt.'