b"\n_START_ARTICLE_\nLlo\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de situar l'origen de Llo entre els top\xc3\xb2nims innegablement indoeuropeus, Joan Coromines, en una llarga explicaci\xc3\xb3 en el seu Onomasticon cataloniae, explica l'atribueix a una arrel iberobasca, ale, amb el significat de gra, aliment i, per extensi\xc3\xb3, pastura. \xc3\x89s el mateix per al cas d'All. El pas previ per a arribar a Llo fou la forma All\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEl poble de Llo\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Llo es troba en un rac\xc3\xb3 de la plana cerdana, al nord-oest del seu terme comunal. L'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Fructu\xc3\xb3s \xc3\xa9s a ponent, del poble, a la plana, juntament amb algunes cases a prop seu, per\xc3\xb2 la major part del poble \xc3\xa9s en un ventall entre el nord i l'est de l'esgl\xc3\xa9sia, en els costers de les muntanyes que delimiten aquell rac\xc3\xb3 de la plana._NEWLINE_La part vella del poble es troba a la part m\xc3\xa9s plana de l'actual nucli de poblaci\xc3\xb3, a prop de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial. \xc3\x89s un nucli bastant agrupat, per\xc3\xb2 no forma cap mena de recinte clos, on es conserven encara alguns noms de cases tradicionals, com Cal Miquel, Cal Rigola i el Senyal\xc3\xb3. Modernament, el poble s'ha anat eixamplant sobretot construint en els costers darrere del poble, i s'hi ha format la urbanitzaci\xc3\xb3 del Camp Gran._NEWLINE_Aturonada a llevant del poble hi ha la torre de guaita que depenia del Castell de Llo, la Torre del Vacar\xc3\xb3._NEWLINE_Una bona part del poble est\xc3\xa0 assentada damunt d'una roca negra sulfuroferruginosa que d\xc3\xb3na molt de car\xc3\xa0cter a Llo.\n_START_SECTION_\nRoet\n_START_PARAGRAPH_\nEl petit vilatge de Roet \xc3\xa9s a prop de l'extrem nord-oest del terme, no gaire lluny a ponent del cap de municipi.\n_START_SECTION_\nCastell Vell de Llo i Sant Feliu de Castellvell\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Feliu de Castellvell s\xc3\xb3n damunt del tur\xc3\xb3 del Lladrer, a uns 700 metres al sud-est del poble de Llo, en el lloc on hi havia hagut el castell vell de Llo, del qual a penes romanen les restes de l'esgl\xc3\xa9sia, el top\xc3\xb2nim de Castellvell i alguns fragments m\xc3\xa9s._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s'hi van trobar restes prehist\xc3\xb2riques.\n_START_SECTION_\nMas d'en Girv\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic Mas d'en Girv\xc3\xa9s, o Mas Girv\xc3\xa9s, \xc3\xa9s a prop a migdia del poble, a la dreta del Segre. Actualment hi ha l'establiment termal de Llo. Disposa de capella pr\xc3\xb2pia, la de Sant Gabriel del Mas d'en Girv\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nEls masos de Llo\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Llo compta amb diversos masos: el Mas de Dalt, el Mas d'en Girv\xc3\xa9s, o Mas Girv\xc3\xa9s, el Mas Patir\xc3\xa0s, el desaparegut Mas d'en Torrents, la Casa de Vacances del Mas Girv\xc3\xa9s i la Casa Llanes, que \xc3\xa9s en ru\xc3\xafnes; tamb\xc3\xa9 hi ha el Mol\xc3\xad d'en Girv\xc3\xa9s. A part, hi ha la Barraca del Cord\xc3\xb3 Sanitari, la de la Culassa, ara Refugi de la Culassa, o Vil\xc2\xb7la Sim\xc3\xb3, la Barraca dels Clots, la Barraca Vella de la Culassa, que \xc3\xa9s en ru\xc3\xafnes, el Cortal del Lleure, en ru\xc3\xafnes, l'Orri dels Barquers i el Refugi Pastoral de Port de Llo. Tamb\xc3\xa9 hi ha la Cova dels Clots del Segre.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nTot el sistema hidrogr\xc3\xa0fic de Llo pivota al voltant del Segre. Eix vertebral de la comuna, va rebent l'aflu\xc3\xa8ncia de tot de torrents, molts d'ells anomenat aqu\xc3\xad recs. Nom\xc3\xa9s a l'extrem nord del terme hi ha una petita vall que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s afluent del Segre, per\xc3\xb2 a trav\xc3\xa9s del terme de Sallagosa. Es tracta del Rec de Galamany. Tamb\xc3\xa9 al nord-est, hi ha el Rec de la Figuera del Quer, que marxa del terme de Llo cap a Eina._NEWLINE_El Segre neix als Clots de Segre, de la Font de Segre, per\xc3\xb2 en el seu primer tram rep el nom de Rec de la Font del Segre, i rep aviat per la dreta el Rec de Font Blanca i per l'esquerra el Rec de Coma Dol\xc3\xa7a. Al cap de poc rep per la dreta el Rec dels Collets, que recull tot un conjunt de torrents de muntanya: els recs de Roques Blanques, de Finestrelles, de la Solaneta, de Caires Forcs i del Roc del Coscoll. Un cop units aquests cursos d'aigua, el riu ja s'anomena Segre, just a ponent del Cementiri de la Culassa. Aigua avall, el Segre rep per l'esquerra el Rec de Mata Fosca, tot seguit pel mateix costat el Rec de l'Aigual del Forat, i de seguida es troba la Presa del Rec d'Esplugues, d'on surt aquest canal de rec. M\xc3\xa9s al nord, rep per la dreta el Rec dels Clots, que tamb\xc3\xa9 aporta els recs de les Guillateres i de la Font de Joan, poc despr\xc3\xa9s per l'esquerra el Rec del Bac del Roc Blanc, i, encara per l'esquerra, el Torrent de l'\xc3\x93s. M\xc3\xa9s endavant, aflueixen en el Segre per l'esquerra el Rec de la Font d'Estagell, i alhora el Rec del Montareu per la dreta i el Rec del Coll de l'Escala per l'esquerra. Despr\xc3\xa9s, hi arriben per l'esquerra el Rec de Font Tarlit i el Rec de Capvila i per la dreta el Rec de la Callella, amb el del Mas de Dalt. Aleshores entra a les Gorges del Segre, i enmig de les gorges rep per la dreta el Rec del Pastoret, que hi aporta els recs de Lletuguers, de Llempes, o de la Font de Llempes, el de Montdeniu i dos de seguits anomenats de Podores, i per l'esquerra el Rec de l'Avellanosa._NEWLINE_Superades les gorges, el Segre comen\xc3\xa7a el seu pas per la plana cerdana, deixant al nord el poble de Llo. Al cap d'un tram llarg rep per l'esquerra el Rec de Montcald i, al cap d'un altre tram, tamb\xc3\xa9 per l'esquerra el Torrent Negre, amb el Rec de la Devesa del Pastoret, o de Coll d'Era. Despr\xc3\xa9s, per la dreta hi arriba el Rec dels Torrents, i, al cap d'un altre tram, hi aflueixen alhora per la dreta el Rec de la Coma, amb el de la Devesa, i per l'esquerra, el Rec de la Costa dels Aiguals. Just al l\xc3\xadmit entre Llo i Sallagosa hi ha dos torrents que marquen el termenal entre les dues comunes: per la dreta del Segre el Rec de la Salitosa, i per l'esquerra, el Rec del Camp Roig.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\nLes fonts m\xc3\xa9s destacades del terme de Llo s\xc3\xb3n, a part de les existents en el poble mateix, la Font Blanca, la Font de Joan, la Font de Llo, d'aig\xc3\xbces termals, la Font dels Carbassers, o de les Carbasses, la Font de Segre, la Font d'Estagell, la Font Girv\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 anomenada les Escaldes o Font de Vores de Segre, que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s termal, i la Font Petita. Dins del poble hi ha la Font del Tap i la del Miquel\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCanals d'irrigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els canals de rec de Llo cal esmentar el Rec del Mol\xc3\xad de Sallagosa, el Rec del Port de Llo, o del Rondola, el Rec d'Esplugues, l'antic Rec d'Esplugues, ara Cam\xc3\xad de la Culassa, el Rec Nou, el Rec Vell, o Vell de les Canals, o de Baix i el Rec.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nEls top\xc3\xb2nims de Llo que denoten indrets geogr\xc3\xa0fics definits o formes de relleu es poden agrupar en obagues: el Bac de la Culassa, el del Cirer, el de les Escaldes, el del Roc Blanc i el de Torrents; boscs: el Bosc de la Callella, el de la Senyora, el de Llisses Dretes, el de Llo, el del Quer, el dels Barquers i el de Pujals (agrupant-ne bona part hi ha el Bosc Comunal de Llo); clots: Clot Farner, els Clots i els Clots del Segre; colls: Coll de Finestrelles, o de Llo, Coll de Jovell o Coll de la Joberta, Coll de l'Escala, Coll del Forn, Coll dels Clots, Coll dels Quials, Coll de l'Era, Coll de Segalera, Collet de Montcald, els Collets, Port de Llo, Port de Roet; comes: Coma de la Pica del Quer, Coma Dol\xc3\xa7a i Coma Fumada; costes: la Costa dels Aiguals i la Costa de Roet; muntanyes: el Lladrer, la Pica del Quer, o del Bosc del Quer, el Puig, o Pic de Finestrelles, el Puigmal de Segre, o Pic del Segre, el Pic Petit de Segre, o Puigmal Petit de Segre, Puig de Coma Dol\xc3\xa7a, Puig de la Bala, Puig de Montcald, Puig o Pic de Segalera, o de la Cauneta, Puigmal de Llo i la Tossa d'Er; planes: les Esplanes, o les Planes; roques destacades: el Roc, Roca de Ca\xc3\xbcr, Roca Flavi\xc3\xa0, el Roc de l'Esmolador, el Roc Foradat i Roques Blanques (a dos llocs diferents); serres i serrats: Serra del Quer, Serra de Llo, Serra de Roet, Serra Plana, Serrat de Finestrelles, Serrat del Camp del Perones, Serrat dels Clots, Serrat del Senyal, o de Llosers, Serrat dels Esclops, Serrat de Perna Blanc, Serrat de Sant Miquel, Serrat Llis, Serrat Negre i Serrat Pedr\xc3\xb3s dels Clots; solanes: el Sol\xc3\xa0 de la Prada, la Solana de Capvilar, la Solana del Pou i la Solaneta, i Valls: la Vall de Llo, el Vallell i Vallmont.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i indrets espec\xc3\xadfics del terme de Llo s\xc3\xb3n els Andreus, Arques, l'Avellanosa, la Barca, els Barquers, o els Gavatxos, Caires Forcs, el Camp de la Font, el Camp de la Paret, el Camp del, o d'en, Perones, el Camp d'en Llanes, el Camp Gran del Cirer, el Camp Gran d'en Llanes, el Camp Roig, Capvilar, els Carbassrers (de vegades escrit Querbecers), la Carrerada, el Cementiri de la Culassa, la Cirera, la Clua, Coberturada, el Cortal Blanc, Cortseca, la Culassa, la Devesa del Pastoret, la Devesa d'en Llanes, la Devesa de Sallagosa, les Esplanes, o les Planes, Esplugues, Farratgetes, les Fonsades de Dell\xc3\xa0, la Font del Corb (dos de diferents), la Font d'en Llanes, el Forn de la Cal\xc3\xa7, Francguillem, Francvilar, el Godromar, les Gorges del Segre, les Guillateres, la Ja\xc3\xa7a de Bernad\xc3\xad, la Ja\xc3\xa7a dels Clots, la Jaceta, abans les Jacetes de Palardrau, Lletuguers, Llisses Dretes, els Llosers, Mas Patir\xc3\xa0s, la Mata Fosca, Mirab\xc3\xb3, Mollet, el Montareu, Montcada, Montdeniu, el Novellar, Nou Fonts, Palancol, Palardreu, els Pastorals de Roet, Podores, el Prat de Davant Casa, el Prat del Jutge, o del Salguer, el Prat del Pis\xc3\xb3, el Prat d'en Pinosa, el Prat de Terme, el Prat Llong, el Prat Nou, els Pujals, Pujals, la Riba, el Salarerum, les Saleres, la Salitosa, la Torre del Vacar\xc3\xb3, els Torrents, els Torrents de Roet i el Viver d'Estagell._NEWLINE_La geologia del terme de Llo \xc3\xa9s de les m\xc3\xa9s espectaculars de la Cerdanya, at\xc3\xa8s que combina roca calc\xc3\xa0ria dolom\xc3\xadtica amb roca metam\xc3\xb2rfica, sovint la segona recobrint la primera. \xc3\x89s molt evident a les Gorges del Segre.\n_START_SECTION_\nSenyals termenals\n_START_PARAGRAPH_\nEls top\xc3\xb2nims que denoten senyals del l\xc3\xadmit del terme comunal s\xc3\xb3n tres anomenats la Creu, dues conegudes com la Fita, la Fita Blanca, la Fita de Mollet, el Pil\xc3\xb3 del Cam\xc3\xad de Sallagosa, el Pil\xc3\xb3 del Serrat de Finestrelles, el Pil\xc3\xb3 de l'Orri de Dalt, el Pil\xc3\xb3 del Serrat dels Clots, el Pil\xc3\xb3 del Serrat del Camp del Perones, el Pil\xc3\xb3 del Serrat Pedr\xc3\xb3s dels Clots, el Roc, Roca Flavi\xc3\xa0, Roc Blanc (dos) i el Senyal de la Pica del Bosc del Quer.\n_START_SECTION_\nFites frontereres\n_START_PARAGRAPH_\nA l'extrem sud-est del terme de Llo es troba una sola fita fronterera, la que duu el n\xc3\xbamero 507. Es troba en el Coll de Finestrelles, a 120 metres del cam\xc3\xad i a 7 metres al nord de la carena. \xc3\x89s una creu, amb el n\xc3\xbamero dessota, gravada a la cara est d'una roca natural grossa, vertical, pintada de negre dins d'un marc rectangular vertical pintat a la mateixa roca.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nUna sola carretera travessa el terme de Llo: la D - 33 (N - 116, al Coll de la Perxa, la Cabanassa - Estavar), que permet l'enlla\xc3\xa7 de Llo amb Sallagosa i Estavar cap a ponent i Eina i el Coll de la Perxa cap al nord.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nPel terme de Llo no circula cap l\xc3\xadnia de ferrocarril, per\xc3\xb2 la proximitat de Sallagosa fa que l'estaci\xc3\xb3 d'aquest poble del Tren Groc serveix tamb\xc3\xa9 per al poble de Llo.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nEina no t\xc3\xa9, directament, cap mitj\xc3\xa0 de transport p\xc3\xbablic directe, a part del TAD (Transport \xc3\xa0 la demande), per\xc3\xb2 a trav\xc3\xa9s dels pobles ve\xc3\xafns (sobretot Sallagosa, per la seva proximitat) compta amb la l\xc3\xadnia 260, que uneix Perpiny\xc3\xa0 amb la Cerdanya passant per Prada, fins on es directa des de la capital del Rossell\xc3\xb3, Ri\xc3\xa0, Vilafranca de Conflent, Serdiny\xc3\xa0, Oleta, To\xc3\xa8s, Fontpedrosa, Fetges, Montllu\xc3\xads, Bolquera, Font-romeu, \xc3\x88guet, Targasona, Angostrina, Vilanova de les Escaldes, Ur, Enveig, la Tor de Querol, la Cabanassa, Sallagosa, Er, Na\xc3\xbcja, Oceja, la Guingueta d'Ix, Ur (fent un bucle a l'Alta Cerdanya), Enveig, la Tor de Querol, Porta i Port\xc3\xa8. Aquesta l\xc3\xadnia circula de dilluns a dissabte amb quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a la Cerdanya i cinc en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0, m\xc3\xa9s un servei diari extra divendres i dissabte i tres serveis en cada direcci\xc3\xb3 el diumenge.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls camins interiors del terme de Llo s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad de l'Avellanosa, el de Clot Farner, el de la Cova Fumada, el Cam\xc3\xad o Carretera de Fontfreda, els dos camins de la Culassa (el del Bac i el del Sol\xc3\xa0), el de la Font de Montcald, el de la Rectoria, el del Mas Patir\xc3\xa0s, el de les Escoles, el del Lladrer, el dels Carbassers, o dels Barquers, el dels Clots, el dels Collets, el de Mata Fosca, el de Mirab\xc3\xb3, el de Montdeniu, el de Roet, el de Roet al Mol\xc3\xad d'Eina, o de Sallagosa al Mol\xc3\xad d'Eina, o Cam\xc3\xad Vell del Mol\xc3\xad d'Eina, el de Sant Feliu, el Cam\xc3\xad Dret, la Carrera, la Carrerada, la Carretera del Coll de la Joberta, la Carretera del Port de Roet, la Carretera del Segre, la Ruta Forestal de la Culassa, la Ruta Forestal del Bosc de Llo, la Ruta Forestal del Coll de la Joberta, la Tira de Mata Fosca i la Travesssa de la Llua\xc3\xa7a. Entre els camins que menen a pobles i termes ve\xc3\xafns hi ha els dos camins de N\xc3\xbaria, un d'ells procedent d'Er, el de Sallagosa, des de Roet, el de Sallagosa a Eina o de Mirab\xc3\xb3, el de Vedrinyans, el Cam\xc3\xad Vell de Sallagosa, la Carretera d'Eina, la Carretera de Sallagosa i el Torn de Cerdanya.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLes activitats tradicionals de Llo, com moltes altres comunes cerdanes, es basaven en l'explotaci\xc3\xb3 del bosc i dels prats. En menor mesura, en els conreus de cereals del sector nord-oest del terme. El turisme s'ha desenvolupat poc, a Llo: a penes els Banys de Llo representen una activitat important en aquest sector. L'exist\xc3\xa8ncia de nombr\xc3\xb3s bestiar bov\xc3\xad ha fet que tingui molta import\xc3\xa0ncia la producci\xc3\xb3 de carn i de llet.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que les primeres documentacions de Llo es remunten al voltant de l'any 1.000, no \xc3\xa9s fins al segle XIII que se'n tenen dades rellevants. Llo era domini directe dels comtes de Cerdanya, tot i que el monestir de Sant Andreu d'Eixalada hi tenia possessions. Fou el comte Guillem Ramon qui ced\xc3\xad el castell de Llo al seu fill Guillem Jord\xc3\xa0, del qual va passar a mans del seu successor, el seu germ\xc3\xa0 Bernat Guillem, per\xc3\xb2 el segle XII ja consta sota el domini dels comtes de Barcelona. El 1118 est\xc3\xa0 documentat Bernat Arnau de Llo, feudatari del comte de Barcelona, Ramon Berenguer III (anys m\xc3\xa9s tard, de Ramon Berenguer IV). Es desconeix per quines raons els Llo, emparentats amb Bernat de So, consten com a senyors de So, Ani\xc3\xb2rt, Cast\xc3\xa8lpor, B\xc3\xa9uf\xc3\xb2rt, Queragut i \xc3\x88vol, entre d'altres, i, en canvi, qui consta com a senyor de Llo \xc3\xa9s Galceran III de Pin\xc3\xb3s._NEWLINE_El 1322 Llo encara consta en mans de la fam\xc3\xadlia Pin\xc3\xb3s. Fou aquell any quan un descendent de Galceran III de Pin\xc3\xb3s, Guillem de Canet, bescanvi\xc3\xa0 Llo per Torrelles de la Salanca i Juegues, i Llo pass\xc3\xa0 a mans del rei San\xc3\xa7 de Mallorca. Quan Jaume III de Mallorca va abolir els mals usos el 1338, Llo fou dels primers llocs que se'n beneficiaren. Amb la reintegraci\xc3\xb3 del Regne de Mallorques a la corona catalanoaragonesa, Joan I es desprengu\xc3\xa9 del senyoriu de Llo en vendre'l a Ramon de Perell\xc3\xb3s i de Roda, camarlenc i conseller seu, i els seus descendents en foren senyors, llevat de l'etapa 1477 - 1493, en qu\xc3\xa8 Llo fou confiscat per Llu\xc3\xads XI de Fran\xc3\xa7a i atribu\xc3\xafda a Guillem de Caramany.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nRecuperada la senyoria de Llo pels Perell\xc3\xb3s, l'any 1.500 pass\xc3\xa0 a mans dels de Lanuza, emparentats amb els Perell\xc3\xb3s. Al cap de quasi un segle, el 1595, la senyoria de Llo fou adquirida per Alexis Albert, per pocs anys m\xc3\xa9s tard el seu successor, Felip Albert, la vengu\xc3\xa9 a Pere Antoni Vinyola, ciutad\xc3\xa0 honrat de Barcelona ori\xc3\xbcnd de Perpiny\xc3\xa0. El 1682, Llu\xc3\xads XIV de Fran\xc3\xa7a confisc\xc3\xa0 aquesta senyoria als descendents dels Vinyola i la cediren al Bar\xc3\xb3 de Montclar i, per dues generacions romangu\xc3\xa9 en mans d'aquesta fam\xc3\xadlia, fins que Llu\xc3\xads XV de Fran\xc3\xa7a la torn\xc3\xa0 a confiscar, per tal d'atribuir-la, amb el t\xc3\xadtol de Marquesat de Llo, a Josep de M\xc3\xb3ra i de Cat\xc3\xa0, de Salelles, els descendents del qual en foren senyors fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa.\n_START_SECTION_\nEdat Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 8 d'octubre del 1974 Llo fou agregat a la comuna de Sallagosa, en un moviment d'agrupaci\xc3\xb3 de comunes que n'afect\xc3\xa0 moltes d'altres, a la Catalunya del Nord, per\xc3\xb2 el 28 de mar\xc3\xa7 del 1984 Llo recuper\xc3\xa0 la independ\xc3\xa8ncia municipal, com d'altres agrupacions que tamb\xc3\xa9 acabaren desfent-se.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Bolquera ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nLlo forma part de la Comunitat de comunes Pirineus - Cerdanya, amb capitalitat a Sallagosa, juntament amb Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Dorres, Enveig, \xc3\x88guet, Er, Estavar, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, La Tor de Querol, Ur i Vallcebollera.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nDes de fa anys, Llo ja no disposa d'escola de cap nivell. Els infants del poble solen anar a l'escola a Er o Sallagosa, pel que fa als nivells de maternal i prim\xc3\xa0ria. Els estudis de secund\xc3\xa0ria es poden seguir als col\xc2\xb7legis de Font-romeu o d'Oceja, i el batxillerat, igualment a Font-romeu, Oceja o la Guingueta d'Ix."