b'\n_START_ARTICLE_\nMont Giluwe\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl volc\xc3\xa0 es va formar entre 650,000\xe2\x80\x93800,000 anys enrere, probablement com un estratovolc\xc3\xa0 de similar al\xc3\xa7ada que l\xe2\x80\x99actual pic. Les glaciacion del Plistoc\xc3\xa8 l\xe2\x80\x99afectaren erosionant i donant la seva forma actual als cims. Hi va haver m\xc3\xa9s eupcions fa entre 220,000\xe2\x80\x93300,000 anys. A l\xe2\x80\x99Edat de Gel hi va haver, als vessants superiors, un casquet de gel de 150 m de gruix  .amb un sol nunatak per sobre la superf\xc3\xadcie gla\xc3\xa7ada. Encara hi roman un circ glacial i una vall en forma d\xe2\x80\x99U.  Actualment per sobre dels 3.400 m d\xe2\x80\x99altitud hi ha gla\xc3\xa7ades nocturnes i nevades ocasionals.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls exploradors australinas Mick Leahy, i el seu germ\xc3\xa0 Dan, varen ser els primers occidentals en arribar al cim, un altre explorador Jack Hides tamb\xc3\xa9 digu\xc3\xa9 que va ser el primer a arribar-hi l\xe2\x80\x99any 1935. Hides els va anomenar Minaret Mountains.  Per\xc3\xb2 aquest nom no va ser acceptat  i  Leahy inform\xc3\xa0 la Royal Geographical Society  qui li va donar un premi i public\xc3\xa0 el descobriment en la seva revista.\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nEls vesssants mostren diverses zones de vegetaci\xc3\xb3 (biomes). Entre  2500 i 2800 m la selva plujosa montana baixa dominada pels  arbres Nothofagus i Elaeocarpus amb grans Pandanus incloent la planta enfiladissa Freycinetia, bamb\xc3\xba enfilad\xc3\xads, molts gingebres, orqu\xc3\xaddies, falgueres, herbes i arbusts incloent Begonia. Les aus inclouen els endemismes dels  Casuarius nans.  Per sobre d\xe2\x80\x99aquesta zona hi ha la selva plujosa montana superior o \xe2\x80\x9cbosc de molsa\xe2\x80\x9d amb arbres coberts de molsa com els del g\xc3\xa8nere Quintinia i con\xc3\xadferes com Papuacedrus i Podocarpus.  El terra est\xc3\xa0 cobert de falgueres de molt tipus incloent Blechnum, Hymenophyllaceae i la molsa m\xc3\xa9s grossa del m\xc3\xb3n (Dawsonia superba) de fins a 55 cm d\xe2\x80\x99alt. Els Rhododendrons creixen com ep\xc3\xadfits als arbres el matix fan orqu\xc3\xaddies especialitzades en aquest  bosc nebul\xc3\xb3s._NEWLINE_A 3200 m el bosc mols\xc3\xb3s s\xe2\x80\x99obre en una prat subalp\xc3\xad]. Aqu\xc3\xad hi viuen els endemismes falgueres arborescents. Flors delicades creicen entre kes herbes en forma de  tussock incloent Veronica, Viola i Gaultheria. A les torberes hi ha granotes end\xc3\xa8miques. Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99hi troba l\xe2\x80\x99endemisme  Phalanger, una esp\xc3\xa8cie de p\xc3\xb2ssum.  Hi ha restes relictes del bosc subalp\xc3\xad amb Rhododendrons i Dimorphanthera amb l\xc3\xadquens penjant de  les branques. Per sobre dels 3.400 metres hi ha un altipl\xc3\xa0 alp\xc3\xad amb plantes en coix\xc3\xad,Astelia reptants, i molses. Hi ha nombrosos llacs Tarn i baies alpines  (Vaccinium) and aster en zones rocoses.'