b'\n_START_ARTICLE_\nPrimera Guerra Mundial\n_START_SECTION_\nLes relacions internacionals (1870-1914)\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del segle\xc2\xa0xix, un cop unificada Alemanya, el canceller Otto von Bismarck va desenvolupar una pol\xc3\xadtica destinada a consolidar el poder alemany a Europa. La seva estrat\xc3\xa8gia va comen\xc3\xa7ar amb un potent pla diplom\xc3\xa0tic per acabar amb l\'hegemonia pol\xc3\xadtica que Anglaterra exercia a Europa. Anglaterra, per\xc3\xb2, semblava m\xc3\xa9s preocupada pel domini dels seus territoris colonials. Bismarck tamb\xc3\xa9 va intentar a\xc3\xafllar Fran\xc3\xa7a que, a part de ser el seu enemic tradicional, reivindicava el retorn dels territoris de l\'Als\xc3\xa0cia i la Lorena, perduts el 1871 a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la Guerra francoprussiana._NEWLINE_El 1873 Bismarck aconsegu\xc3\xad que els tres emperadors europeus signessin una alian\xc3\xa7a: Guillem I d\'Alemanya, Alexandre II de R\xc3\xbassia i Francesc Josep I d\'\xc3\x80ustria. Posteriorment s\'hi incorpor\xc3\xa0 It\xc3\xa0lia. Aquesta alian\xc3\xa7a era poc realista, ja que l\'Imperi austrohongar\xc3\xa8s i R\xc3\xbassia es disputaven la influ\xc3\xa8ncia dels Balcans, i Alemanya es vei\xc3\xa9 obligada a decidir-se. Finalment va renunciar a la participaci\xc3\xb3 de R\xc3\xbassia, per\xc3\xb2 va aconseguir un comprom\xc3\xads de neutralitat, i aix\xc3\xad va n\xc3\xa9ixer la Triple Alian\xc3\xa7a (1882): Alemanya, \xc3\x80ustria i It\xc3\xa0lia._NEWLINE_Nogensmenys, en poc temps la relaci\xc3\xb3 russoalemanya es va anar deteriorant, i Fran\xc3\xa7a ho aprofit\xc3\xa0 oferint a R\xc3\xbassia un suport econ\xc3\xb2mic que l\'ajudava a combatre el fort endeutament, a canvi d\'establir un conveni militar (1892), i convencent alhora Anglaterra del perill que suposava el nou desenvolupament alemany. Va n\xc3\xa9ixer aix\xc3\xad la Triple Entesa (1907): Fran\xc3\xa7a, Anglaterra i R\xc3\xbassia, i els dos blocs que m\xc3\xa9s tard s\'enfrontarien van quedar definits.\n_START_SECTION_\nCauses de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que el desencadenant de la guerra va ser l\'assassinat de l\'arxiduc Francesc Ferran, l\'hereu de la corona austrohongaresa el 28 de juny de 1914, les causes indirectes de la guerra van ser la compet\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica, les rivalitats colonials entre els estats europeus, el rearmament constant i molt accelerat a Europa i els conflictes a la zona dels Balcans._NEWLINE_La guerra va comen\xc3\xa7ar com un enfrontament entre l\'Imperi austrohongar\xc3\xa8s i S\xc3\xa8rbia, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de la declaraci\xc3\xb3 de guerra austrohongaresa a R\xc3\xbassia l\'1 d\'agost de 1914, el conflicte es va transformar en un enfrontament militar a escala europea. Finalment es van incrementar les hostilitats fins a convertir-se en una guerra mundial en la qual van participar 32 nacions. Vint-i-vuit d\'aquestes, denominades \xc2\xabaliats\xc2\xbb, i entre les quals hi havia Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia, el Regne Unit, R\xc3\xbassia i els Estats Units, van lluitar contra la coalici\xc3\xb3 de les \xc2\xabpot\xc3\xa8ncies centrals\xc2\xbb, integrada per \xc3\x80ustria-Hongria, Alemanya, l\'Imperi otom\xc3\xa0 i Bulg\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nCol\xc3\xb2nies, zones de comer\xc3\xa7 i ascens d\'Alemanya\n_START_PARAGRAPH_\nA la fi del segle\xc2\xa0xix, Europa dominava el m\xc3\xb3n des dels \xc3\xa0mbits tecnol\xc3\xb2gic, financer, econ\xc3\xb2mic i, sobretot, pol\xc3\xadtic; \xc3\x80frica \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 totalment ocupada (llevat de Lib\xc3\xa8ria i Eti\xc3\xb2pia), aix\xc3\xad com l\'\xc3\x80sia meridional. La Xina va caient a poc a poc sota el domini europeu. Els EUA i R\xc3\xbassia tenen un domini eficient dels seus vasts territoris. Un conflicte entre Fran\xc3\xa7a i el Regne Unit podia haver esclatat a causa de l\'incident de Fachoda, per\xc3\xb2 el r\xc3\xa0pid ascens de la pot\xc3\xa8ncia alemanya va unir els dos pa\xc3\xafsos per mitj\xc3\xa0 de l\'Entente cordiale. El Regne Unit especialment, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 Fran\xc3\xa7a, tenien imperis immensos que gaireb\xc3\xa9 els asseguraven l\'exclusivitat del comer\xc3\xa7 i l\'explotaci\xc3\xb3 de riqueses en aquests r\xc3\xa8gims colonials. Alemanya, que no tenia gaireb\xc3\xa9 cap col\xc3\xb2nia, va comen\xc3\xa7ar a reclamar-ne algunes a partir de 1870, i va aconseguir petits establiments colonials a la Xina (Tsingtao), a les illes del Pac\xc3\xadfic i, sobretot, a l\'\xc3\x80frica.\n_START_SECTION_\nLes crisis marroquines\n_START_PARAGRAPH_\nLa confer\xc3\xa8ncia de Berl\xc3\xadn (1885) havia definit uns acords entre els imperis colonials per al control dels territoris, per\xc3\xb2 al segle\xc2\xa0xx es van incorporar nous imperis, especialment Alemanya, i van sorgir conflictes un altre cop. El Marroc, encara per repartir, va ser el nou escenari dels conflictes._NEWLINE_El 1905 Alemanya va oferir suport al sold\xc3\xa0 del Marroc per fer front a les pressions franceses, que pretenien fer-hi un protectorat. Alemanya hi arrib\xc3\xa0 fins i tot a desembarcar, per\xc3\xb2 l\'any seg\xc3\xbcent, a la confer\xc3\xa8ncia d\'Algesires, es va establir un pacte francoespanyol per a l\'establiment d\'un protectorat, frustrant aix\xc3\xad les aspiracions alemanyes._NEWLINE_Al cap de poc (1911) va haver-hi un nou conflicte, quan Alemanya va enviar vaixells de guerra al Marroc per protegir els seus s\xc3\xbabdits d\'una insurrecci\xc3\xb3 ocorreguda al sud. Gran Bretanya es va posar al costat de Fran\xc3\xa7a incondicionalment.\n_START_SECTION_\nAls\xc3\xa0cia i Lorena\n_START_PARAGRAPH_\nPer la seva banda, Fran\xc3\xa7a desitjava obtenir la revenja del frac\xc3\xa0s sofert en la Guerra francoprussiana de 1870 contra Alemanya. En les escoles s\'encoratjava els nens despr\xc3\xa9s de les reformes de Jules Ferry, a acolorir Als\xc3\xa0cia i Lorena en negre sobre el mapa de Fran\xc3\xa7a (territoris que havia cedit a Alemanya en el tractat de Frankfurt). Aquesta generaci\xc3\xb3 va ser educada sota la idea de venjar l\'afront de 1870. De tota manera, la recuperaci\xc3\xb3 de l\'Als\xc3\xa0cia i la Lorena fou m\xc3\xa9s una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la guerra que no una idea plantejada seriosament pel govern i per l\'estat major franc\xc3\xa8s abans del conflicte.\n_START_SECTION_\nEls Balcans\n_START_PARAGRAPH_\nEls pa\xc3\xafsos dels Balcans, alliberats de l\'Imperi otom\xc3\xa0 (el \xc2\xabmalalt d\'Europa\xc2\xbb), s\xc3\xb3n objecte de rivalitat entre les grans pot\xc3\xa8ncies. L\'Imperi otom\xc3\xa0, que s\'enfonsa lentament, no t\xc3\xa9 a Europa, abans de la guerra, m\xc3\xa9s que Constantinoble i un petit territori al seu voltant. Tots els joves pa\xc3\xafsos nascuts de la seva descomposici\xc3\xb3 (Gr\xc3\xa8cia, Bulg\xc3\xa0ria, Romania, S\xc3\xa8rbia, Montenegro, Alb\xc3\xa0nia) busquen expandir-se a costa dels seus ve\xc3\xafns._NEWLINE_Un punt especialment conflictiu era el de B\xc3\xb2snia. L\'Imperi austrohongar\xc3\xa8s havia ocupat la zona als otomans i n\'havia fet un protectorat amb certa autonomia i un parlament propi. Nogensmenys, els intents de S\xc3\xa8rbia per controlar B\xc3\xb2snia, amb la idea de reunir en un mateix pa\xc3\xads tots els serbis, provocaren continus conflictes a B\xc3\xb2snia, de manera que el govern austrohongar\xc3\xa8s decid\xc3\xad suspendre\'n l\'autonomia i annexar directament el territori a l\'imperi._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, els dos enemics seculars de l\'Imperi otom\xc3\xa0 continuen la seva pol\xc3\xadtica tradicional. L\'Imperi austrohongar\xc3\xa8s desitja continuar la seva expansi\xc3\xb3 en la vall del Danubi, fins al mar Negre. R\xc3\xbassia, que est\xc3\xa0 lligada hist\xc3\xb2ricament i cultural als eslaus dels Balcans, de confessi\xc3\xb3 ortodoxa, i que els ha brindat el seu suport ja en el passat, disposa d\'aliats naturals en la seva pol\xc3\xadtica de conquesta d\'un acc\xc3\xa9s lliure a la Mediterr\xc3\xa0nia, que passa pel control dels estrets (el B\xc3\xb2sfor i els Dardanels) i, en darrer terme, pel control de la capital otomana. Evidentment, aquestes dues pol\xc3\xadtiques entre una pot\xc3\xa8ncia cat\xc3\xb2lica i una d\'ortodoxa, provoquen enfrontaments a la zona dels Balcans.\n_START_SECTION_\nGuerra de moviment: batalles en les fronteres\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1914, els estats majors europeus pensaven que la guerra seria curta. Per\xc3\xb2 els generals, que havien estudiat les guerres napole\xc3\xb2niques, estaven equivocats en el seu enfocament inicial de l\'enfrontament. Per adaptar-se a l\'enorme efic\xc3\xa0cia adquirida per les armes a causa de la revoluci\xc3\xb3 industrial, les fortificacions havien estat refor\xc3\xa7ades, per\xc3\xb2 la doctrina d\'infanteria no es va tenir en compte._NEWLINE_Els francesos van agrupar les seves tropes a la frontera francoalemanya, entre Nancy i Belfort, dividides en cinc ex\xc3\xa8rcits. Preveient un atac frontal, van organitzar el Pla XVII. Per contra, els alemanys tenien un pla molt m\xc3\xa9s ambici\xc3\xb3s. Comptaven amb un r\xc3\xa0pid moviment envolvent per B\xc3\xa8lgica per sorprendre les tropes franceses i marxar cap a l\'est de Par\xc3\xads (Pla Schlieffen de 1905) i despr\xc3\xa9s enfrontar-se a les forces franceses al Jura i la frontera su\xc3\xafssa. Van estacionar uns 2/7 de les seves tropes sobre la frontera per resistir l\'atac frontal i van preparar 5/7 a marxes for\xc3\xa7ades._NEWLINE_El comen\xc3\xa7ament del pla transcorregu\xc3\xa9 perfectament per als alemanys, que van derrotar l\'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s en la Batalla de Charleroi (21 d\'agost). Simult\xc3\xa0niament els francesos van llan\xc3\xa7ar el Pla XVII, per\xc3\xb2 va resultar una cat\xc3\xa0strofe, b\xc3\xa0sicament perqu\xc3\xa8 es basava en la creen\xc3\xa7a que el centre alemany estava afeblit i amb pocs efectius. No sols no era aix\xc3\xad sin\xc3\xb3 que els alemanys disposaren de superioritat num\xc3\xa8rica a les Ardenes. A part d\'aix\xc3\xb2, els francesos creien que l\'abrupte terreny de les Ardenes els afavoriria, cosa que no va ser aix\xc3\xad, ja que no pogueren desplegar la seva superior artilleria de campanya. Per contra, els alemanys van progressar sempre i van trobar la guarnici\xc3\xb3 de Par\xc3\xads i les tropes de reserva en la Primera Batalla del Marne que marc\xc3\xa0 l\'aband\xc3\xb3 definitiu dels plans anteriors a la guerra.\n_START_SECTION_\nGuerra de posici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'aquestes diferents estrat\xc3\xa8gies tan ambicioses, l\'equilibri de forces i la pres\xc3\xa8ncia d\'un ex\xc3\xa8rcit anomenat mitrailleuse facilita enormement la defensa enfront de l\'atac i imposa una estabilitzaci\xc3\xb3 del front. Els soldats de trinxera van col\xc2\xb7locar quil\xc3\xb2metres de filats i mines. Un assalt presentava tal desavantatge enfront de l\'adversari que cap dels dos b\xc3\xa0ndols es va decidir a llan\xc3\xa7ar una ofensiva d\'envergadura._NEWLINE_A la fi de 1915, L\'arxiduc Falkenhayn proposa el seu projecte a l\'emperador: atacar Verdun (Mosa), pla\xc3\xa7a forta i impenetrable segons la publicitat francesa, per\xc3\xb2 que estava en posici\xc3\xb3 delicada, per no tenir un cam\xc3\xad o una via f\xc3\xa8rria per al seu reavituallament. Ell esperava que la seva caiguda afebliria la moral dels soldats francesos. El 21 de febrer de 1916, l\'atac pr\xc3\xb2piament s\'inicia: l\'artilleria vigila les posicions franceses. Els alemanys avancen poc, per\xc3\xb2 les p\xc3\xa8rdues de la part francesa eren enormes. El 25 de febrer, el General Langle de Cary decideix abandonar, cosa que era el m\xc3\xa9s raonable des d\'un punt de vista estrat\xc3\xa8gic. Per\xc3\xb2 el comandament franc\xc3\xa8s pensava que no podrien permetre\'s perdre Verdun i nomena en el seu lloc Philippe P\xc3\xa9tain, el qual organitza una s\xc3\xa8rie de violents contraatacs. Els alemanys van transformar aquesta batalla de front redu\xc3\xaft en una vasta guerra. L\'1 de juliol, els anglesos desfermen una batalla paral\xc2\xb7lela a Verdun, en la Batalla de Somme, a fi de dividir les tropes alemanyes i reduir la pressi\xc3\xb3 sobre Fran\xc3\xa7a. Els alemanys van retrocedir el 15 de desembre i van perdre 5 quil\xc3\xb2metres de territoris, per\xc3\xb2 els van recuperar r\xc3\xa0pidament.\n_START_SECTION_\n1917, el viratge de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nAl mar\xc3\xa7 de 1917, l\'estat major imperial alemany pren la decisi\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica de mobilitzar el front m\xc3\xa9s cap al nord, sobre la "l\xc3\xadnia de Hindenburg", evacuant totes les seves tropes de les posicions ocupades posteriorment a 1914 en el sector de l\'Aisne. Dinamiten sistem\xc3\xa0ticament els edificis emblem\xc3\xa0tics de les ciutats ocupades. Tamb\xc3\xa9 desapareixen les fortaleses de Ham i de Coucy (27 de mar\xc3\xa7 de 1917). Aquest any tamb\xc3\xa9 veur\xc3\xa0 com el tanc, una arma estrenada pels brit\xc3\xa0nics durant les batalles del Somme de 1916, demostra finalment el seu potencial en un atac combinat amb la infanteria a Cambrai: aquesta batalla, si b\xc3\xa9 no pot consolidar el seu \xc3\xa8xit inicial, demostra el cam\xc3\xad t\xc3\xa0ctic per posar fi a la guerra de posicions._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard les dues revolucions russes de mar\xc3\xa7 i la d\'octubre de 1917 permeten als alemanys avan\xc3\xa7ar considerablement a R\xc3\xbassia. Els bolxevics van signar l\'armistici amb els imperis centrals durant el mes de desembre, i despr\xc3\xa9s la pau de Brest-Litovsk (negociada per Lev Trotski) al mar\xc3\xa7 de 1918. Per a obtenir aquesta pau van consentir enormes sacrificis econ\xc3\xb2mics, com lliurar als alemanys un "tren d\'or" (el contingut del qual va ser m\xc3\xa9s tard confiscat a Alemanya pel tractat de Versalles). A m\xc3\xa9s, Alemanya ocup\xc3\xa0 Pol\xc3\xb2nia, Ucra\xc3\xafna, Finl\xc3\xa0ndia, els pa\xc3\xafsos b\xc3\xa0ltics i una part de Bielor\xc3\xbassia. Els alemanys aprofiten aquesta situaci\xc3\xb3 per a enviar importants refor\xc3\xa7os al front occidental i intentar obtenir una vict\xc3\xb2ria r\xc3\xa0pida abans de l\'arribada dels nord-americans. Es produeix una tornada a la "guerra de moviments".\n_START_SECTION_\n1918, fi de la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1918 es torna a la guerra de moviment. Refor\xc3\xa7ats per les tropes provinents del front est, els alemanys posen totes les seves forces en l\'\xc3\xbaltima ofensiva de l\'oest, a partir de mar\xc3\xa7 de 1918, sobre el riu Somme, a Flandes, al Chemin des Dames i a Champagne (ofensiva Michael). Inicialment, l\'operaci\xc3\xb3 gaudeix d\'un \xc3\xa8xit espectacular, particularment en el front del 5\xc3\xa8 ex\xc3\xa8rcit brit\xc3\xa0nic, les divisions del qual es troben mancades de soldats. Malgrat els grans aven\xc3\xa7os dels primers dies, no aconsegueixen trencar les l\xc3\xadnies aliades, i les fallides log\xc3\xadstiques acaben per condemnar l\'ofensiva. A partir d\'aqu\xc3\xad els aliats contraatacaran fins al final de la guerra: mal alimentades, mal rellevades, cansades, les tropes alemanyes no van poder resistir els ex\xc3\xa8rcits aliats coordinats pel general Ferdinand Foch i refor\xc3\xa7ats pel material i els soldats americans, els primers tancs (Renault FT-17) i la superioritat submarina i a\xc3\xa8ria: despr\xc3\xa9s d\'una revoluci\xc3\xb3 obrera a Berl\xc3\xadn, el govern de la nova rep\xc3\xbablica alemanya sign\xc3\xa0 l\'armistici de Compi\xc3\xa8gne l\'11 de novembre de 1918.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa8rdues humanes i materials\n_START_PARAGRAPH_\nD\'un total de vuit milions de morts, Fran\xc3\xa7a va tenir 1,3 milions de morts en combat, Alemanya 1,7 milions i la Gran Bretanya, 900.000. L\'estancament demogr\xc3\xa0fic franc\xc3\xa8s es perllonga, amb un envelliment de la poblaci\xc3\xb3 que nom\xc3\xa9s assoleix cr\xc3\xa9ixer amb la immigraci\xc3\xb3, que participa en la reconstrucci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads, el nord del qual est\xc3\xa0 en ru\xc3\xafnes: cases, ponts, vies f\xc3\xa8rries, f\xc3\xa0briques...\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa8rdua de prestigi dels europeus en les col\xc3\xb2nies del m\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nLa guerra va ser mundial: es va con\xc3\xa8ixer a l\'\xc3\x80frica, on els francobrit\xc3\xa0nics es van apropiar de col\xc3\xb2nies alemanyes, i a l\'Extrem Orient, on el Jap\xc3\xb3 va fer el mateix amb les Illes Marianes i Nova Guinea. Les col\xc3\xb2nies van subministrar queviures, mat\xc3\xa8ries primeres i soldats. Despr\xc3\xa9s de la guerra els pobles colonials no van creure m\xc3\xa9s en el que se\'ls havia inculcat sobre la superioritat natural de la metr\xc3\xb2poli, i van reclamar una millora de la seva situaci\xc3\xb3. A aquest primer descens de la influ\xc3\xa8ncia d\'Europa en les col\xc3\xb2nies, se suma l\'expansi\xc3\xb3 dels EUA, el m\xc3\xa9s beneficiat per la guerra, juntament amb el Jap\xc3\xb3, i les capitals d\'un pa\xc3\xads i de l\'altre es van col\xc2\xb7locar al costat de Par\xc3\xads i Londres, en l\'escena internacional.\n_START_SECTION_\nTransformaci\xc3\xb3 social\n_START_PARAGRAPH_\nLes difer\xc3\xa8ncies socials es van accentuar amb l\'enriquiment dels "mercaders d\'armes" i l\'empobriment dels petits estalviadors, els retirats i els assalariats afectats per la inflaci\xc3\xb3. Les dones van adquirir un nou lloc en la societat, i es van tornar indispensables durant tota la guerra, en el camp, les f\xc3\xa0briques, les oficines, les escoles (per a compensar la marxa de nombrosos professors)... el feminisme progressa, la moda evoluciona, el dret a vot \xc3\xa9s acordat a la Gran Bretanya, Alemanya, EUA i R\xc3\xbassia, per\xc3\xb2 no a Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nL\'aparent vict\xc3\xb2ria democr\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nQuatre imperis autoritaris es van esfondrar, cosa que va transformar profundament el mapa d\'Europa, redissenyat pel tractat de Versalles de 1919: l\'imperi dels tsars es transforma en la R\xc3\xbassia comunista, l\'Imperi Otom\xc3\xa0 es redueix a Turquia, l\'Imperi austrohongar\xc3\xa8s \xc3\xa9s desmantellat i d\xc3\xb3na peu al naixement de les min\xc3\xbascules \xc3\x80ustria i Hongria, i d\'una Txecoslov\xc3\xa0quia i una Iugosl\xc3\xa0via independents, la fi del segon Reich, que veu retallat el territori, tallat en dos pel corredor polon\xc3\xa8s, desmilitaritzat, confiscades les seves col\xc3\xb2nies, supervisat, condemnat a pagar enormes compensacions i tractat com a responsable del conflicte.'