b"\n_START_ARTICLE_\nSant Cugat del Rec\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'erecci\xc3\xb3 del primitiu temple fou deguda a la gran devoci\xc3\xb3 que el canonge de la Catedral Guislabert, fill d'Udalard, vescomte de Barcelona, tenia a Sant Cugat, que va venir a aquesta ciutat a rebre martiri. Diuen que aquest canonge solia visitar molt sovint el lloc on la tradici\xc3\xb3 diu que el lloc on fou llan\xc3\xa7at al foc per a ser martiritzat de la qual aquest va sortir il\xc2\xb7l\xc3\xa8s per obra divina. Com vulgui, \xc3\xa9s cert que Guislabert l'any de 1023, amb aprovaci\xc3\xb3 de Deodat (bisbe de Barcelona), edific\xc3\xa0 una esgl\xc3\xa9sia en aquell lloc, la qual ha estat des de llavors coneguda pel t\xc3\xadtol de Sant Cugat del Forn o del Rec, segons Pi i Arim\xc3\xb3n, el primer per patir el turment del foc que va patir el m\xc3\xa0rtir, i el segon per estar el temple ve\xc3\xad al Rec Comtal. A inst\xc3\xa0ncies del fundador, el referit Bisbe la va consagrar el 8 d'abril de 1023, com ho sent\xc3\xad Florez i ho testifica l'acte de l'edificaci\xc3\xb3 i consagraci\xc3\xb3 que es custodia a l'arxiu de la Catedral, i per tant no en 1027 com diuen Diago i Capmany. Ja que el cabiscol la va haver dotat ricament, la don\xc3\xa0 a Guislabert pel temps de la seva vida, i aix\xc3\xad va ser que despr\xc3\xa9s de la seva mort qued\xc3\xa0 incorporada i sota el domini del primer. Tot aix\xc3\xb2 va mer\xc3\xa8ixer el laude i aprovaci\xc3\xb3 del Papa Joan XIX, del Comte de Barcelona Berenguer Ramon I de la seva mare la Comtessa Ermessenda, i d'aquest prelat dioces\xc3\xa0._NEWLINE_El temple de Sant Cugat va ser reedificat el 1287, per\xc3\xb2 va ser demolit m\xc3\xa9s tard pel seu mal estat o redu\xc3\xafda capacitat, doncs un dietari de l'Arxiu Municipal expressa que en 18 de desembre de 1626 s'estava construint un de nou, pel cost en 25 de gener de 1627 el Consell de Cent va deliberar donar al rector i obrers sis-centes lliures catalanes, i quantitats iguals en 10 de juny de 1629 i el 20 de mar\xc3\xa7 de 1632._NEWLINE_Consta el santuari d'una sola nau, arreglada a l'ordre d'arquitectura llavors regnant. Amb motiu de la demolici\xc3\xb3 que en part va patir el seu ingr\xc3\xa9s, es va disposar l'1 de gener de 1823 la translaci\xc3\xb3 provisional a la parr\xc3\xb2quia a l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Caterina. Era inc\xc3\xb2mode per a ambdues comunitats la celebraci\xc3\xb3 dels divins oficis en un mateix temple, i per aix\xc3\xb2 es va determinar segona translaci\xc3\xb3 a la Capella de Marc\xc3\xbas el 13 de maig de 1826. La petitesa d'aquesta tampoc corresponia al d'una parr\xc3\xb2quia, i en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia s'efectu\xc3\xa0 en 6 d'agost de 1827 una altra translaci\xc3\xb3 a l'esgl\xc3\xa9sia de l'Hospital de Santa Marta, on va romandre fins al 2 de maig de 1830, en qu\xc3\xa8 reparada la de Sant Cugat, va ser bene\xc3\xafda, i es va traslladar a ella el Sant\xc3\xadssim Sagrament en solemne process\xc3\xb3, a la qual van assistir el vicari general de la di\xc3\xb2cesi i el cos municipal. Durant els avalots anticlericals disparats durant l'estiu de 1936 Sant Cugat fou incendiat, cremant-s'hi a part d'altars i objectes lit\xc3\xbargics, un valuos\xc3\xadssim arxiu parroquial que abastaria nou segles de documentaci\xc3\xb3. La resta de ru\xc3\xafnes del temple foren arrasades per a fer-hi una pla\xc3\xa7a._NEWLINE_El 1944 la seu de la parr\xc3\xb2quia s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 al carrer de la Princesa on hi rest\xc3\xa0 fins a l'extinci\xc3\xb3 de la parr\xc3\xb2quia, el 2001. L'edifici d'aquesta darrere seu fou venut pel bisbat de Barcelona a Caixa Pened\xc3\xa8s, entitat que tenia la intenci\xc3\xb3 de remodelar-lo i construir-hi l'Espai Subirachs, on s'havia d'instal\xc2\xb7lar una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d'obres escult\xc3\xb2riques de Josep Maria Subirachs. Tot i els bons prop\xc3\xb2sits, l'obra encara no s'havia comen\xc3\xa7at m\xc3\xa9s d'una d\xc3\xa8cada despr\xc3\xa9s del canvi de propietaris, i el 2013 de l'edifici nom\xc3\xa9s en quedava la fa\xc3\xa7ana i el solar encara estava sense edificar, rebent queixes ve\xc3\xafnals per males olors, mosquits i rates provinents d'aquest.\n_START_SECTION_\nCulte\n_START_PARAGRAPH_\nS'hi veneraven les sagrades rel\xc3\xadquies del seu sant patr\xc3\xb3, que el 6 de gener de 1628 el Virrei i els Consellers de Barcelona, juntament amb el prelat i cabiscol, van rebre amb molta pompa i solemnitat, pel lliurament que van fer d'elles l'abat Francesc d'Erill i monestir de Sant Cugat del Vall\xc3\xa8s, a prec del rector Pau Llavallol i obrers de la parr\xc3\xb2quia. El 1835 desafectat el Monestir de Sant Cugat, s'hi traslladaren les rel\xc3\xadquies d'aquest sant que hi havia juntament amb l'arqueta de Sant Cugat.\n_START_SECTION_\nParr\xc3\xb2quia\n_START_PARAGRAPH_\nEls l\xc3\xadmits de la parr\xc3\xb2quia, despr\xc3\xa9s de la reforma que entr\xc3\xa0 en vigor l'octubre de 1835, eren carrer de Mercaders, formant una divisi\xc3\xb3 fins al de les Freixures, Baixa de Sant Pere, Jaume Giralt, Carders, Allada, travessant al d'Assaonadors, Arc de Taixer, Hostal de Sant Antoni, Flassaders, Cremat gran, travessant el de Montcada, Barra de Ferro, Pou de la Cadena i travessant el de la B\xc3\xb2ria fins al carrer Mercaders. \xc3\x89s a dir que la parr\xc3\xb2quia de Sant Cugat limitava amb les de Santa Maria del Mar, Sant Just i Sant Pastor, Sant Pere de les Puelles i Sant Francesc de Paula. En el seu terme parroquial hi havia tamb\xc3\xa9 els temples del Convent de Santa Caterina i la Capella de Marc\xc3\xbas dita tamb\xc3\xa9 de la Mare de D\xc3\xa9u de la Guia."