b"\n_START_ARTICLE_\nPoesia en catal\xc3\xa0 als segles XIV i XV\n_START_SECTION_\nEl segle d'or de la literatura catalana\n_START_PARAGRAPH_\nAbans d'aquesta decad\xc3\xa8ncia anunciada, es pot dir que el segle XV \xc3\xa9s el Segle d'Or de la literatura catalana. Amb el centre cultural despla\xc3\xa7at a Val\xc3\xa8ncia i amb autors que pertanyien a la petita noblesa i a la burgesia, als segles XIV i XV la literatura catalana va assolir el moment m\xc3\xa9s \xc3\xa0lgid i, a m\xc3\xa9s de poetes extraordinaris, com Jordi de Sant Jordi, Joan Ro\xc3\xads de Corella i Ausi\xc3\xa0s March, tamb\xc3\xa9 les novel\xc2\xb7les que s'escriuen en catal\xc3\xa0 s\xc3\xb3n d'una qualitat impressionant, en un moment en qu\xc3\xa8 el nou costum humanista pretenia abandonar el roman\xc3\xa7 per tornar a fer servir el llat\xc3\xad com a llengua de cultura.\n_START_SECTION_\nEl mecenatge d'Alfons el Magn\xc3\xa0nim\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del canvi de dinastia que s'havia produ\xc3\xaft amb Ferran d'Antequera i de l'extinci\xc3\xb3 del Casal de Barcelona, va regnar Alfons el Magn\xc3\xa0nim. Casat amb Maria de Castella a la catedral de Val\xc3\xa8ncia, era un amant de la falconeria i de la ca\xc3\xa7a, de la m\xc3\xbasica i de la can\xc3\xa7\xc3\xb3. Per aix\xc3\xb2 es va envoltar de personatges d'armes de la noblesa, sobretot valenciana, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 de poetes cultes que escrivien, llegien, recitaven i fins i tot sabien m\xc3\xbasica i cantaven els seus poemes o els d'altres poetes._NEWLINE_L'home d'armes que duia a dins el va portar a emprendre diverses expedicions per mar que partien sobretot de ports valencians: quan l'economia ho permetia feia armar estols de vaixells Mediterrani enll\xc3\xa0 per conquerir noves terres per a la Corona d'Arag\xc3\xb3. I l'home culte feia que s'endugu\xc3\xa9s a aquestes expedicions els m\xc3\xbasics i els poetes propers a la cort ( Andreu Febrer, Jordi de Sant Jordi, Ausi\xc3\xa0s March, etc.)_NEWLINE_Fins que l'any 1421, en qu\xc3\xa8 es va decidir que ell era l'hereu leg\xc3\xadtim de les terres de N\xc3\xa0pols, hi va traslladar tota la cort. Tamb\xc3\xa9 hi va traslladar tota la vida cultural que l'envoltava, poetes catalans, i tamb\xc3\xa9 molts poetes castellans. Si b\xc3\xa9 la riquesa i la renovaci\xc3\xb3 de la poesia catalana es van aconseguir gr\xc3\xa0cies al contacte amb la l\xc3\xadrica italiana, la conviv\xc3\xa8ncia amb els poetes castellans va provocar que els poetes catalans tendissin progressivament al biling\xc3\xbcisme catal\xc3\xa0/castell\xc3\xa0, sense oblidar que des de l'esplendor de l'humanisme molts homes cultes del moment escrivien en llat\xc3\xad._NEWLINE_I quan al segle XVI l'anomenat segon Renaixement (la interpretaci\xc3\xb3 nacional que van fer del Renaixement les diverses literatures europees) va florir amb la seva m\xc3\xa9s gran esplendor a tot Europa, a Catalunya no va aconseguir evolucionar perqu\xc3\xa8 s'havia iniciat la decad\xc3\xa8ncia de la llengua catalana.\n_START_SECTION_\nLa lenta introducci\xc3\xb3 de la mentalitat renaixentista a la poesia\n_START_PARAGRAPH_\nLa idea de l'home com a mesura de totes les coses que havia portat el Renaixement es va reflectir de seguida a la prosa del segle XV en catal\xc3\xa0. Per\xc3\xb2 els poetes vivien encara molt lligats a la tradici\xc3\xb3 trobadoresca, amb uns esquemes ret\xc3\xb2rics molt fixos i uns temes que ja havien quedat anacr\xc3\xb2nics per a l'\xc3\xa8poca. Fins i tot l'any 1323 s'havia creat l'anomenat Consistori de Tolosa en un intent de recuperar la poesia trobadoresca. Es tractava d'un certamen literari que premiava nom\xc3\xa9s poetes escrits encara en proven\xc3\xa7al i de tem\xc3\xa0tica trobadoresca o religiosa. Per\xc3\xb2 a partir del contacte que alguns poetes van tenir amb la cort d'Alfons el Magn\xc3\xa0nim a N\xc3\xa0pols la poesia es va comen\xc3\xa7ar a renovar._NEWLINE_No es van renovar pas els poetes del Principat, lligats al Consistori per una poesia caduca, feixuga i sense qualitat liter\xc3\xa0ria, per\xc3\xb2 s\xc3\xad els poetes valencians que havien acompanyat el Magn\xc3\xa0nim en les expedicions a It\xc3\xa0lia: ben aviat es va adonar que la poesia podia penetrar a l'interior de l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0. Parlem de poetes com Gilabert de Pr\xc3\xb3ixita, Andreu Febrer, Jordi de Sant Jordi, Ausi\xc3\xa0s March, Joan Ro\xc3\xads de Corella i, com a representant de l'Escola Sat\xc3\xadrica Valenciana, Jaume Roig."