b"\n_START_ARTICLE_\nDret a l'antiga Gr\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nL'expressi\xc3\xb3 de Dret a l'antiga Gr\xc3\xa8cia no es pot entendre en un determinat sistema jur\xc3\xaddic, ja que cada polis es regia pel seu propi sistema de lleis, al r\xc3\xa8gim jur\xc3\xaddic de l'autonomia i l'autosufici\xc3\xa8ncia (\xce\xb1\xe1\xbd\x90\xcf\x84\xce\xac\xcf\x81\xce\xba\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1). De fet, \xc3\xa9s un terme col\xc2\xb7lectiu per referir-se a una forma regional i hist\xc3\xb2ricament delineada per la llei positiva, tanmateix, sobre la base d'un pensament jur\xc3\xaddic com\xc3\xba i en els mateixos principis. Pel que podria succeir, que lleis com les dictades per Carondes per a Katane s'adoptessin deliberadament per altres polis. Es van produir tamb\xc3\xa9 pr\xc3\xa9stecs mutus en m\xc3\xa9s petita escala, en particular en el dret comercial. A causa de la gran influ\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica i cultural desplegada des d'Atenes, la llei del sistema jur\xc3\xaddic aten\xc3\xa8s va exercir una influ\xc3\xa8ncia significativa en les lleis d'altres polis i \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 la que millor es coneix, gr\xc3\xa0cies l'exist\xc3\xa8ncia de fonts._NEWLINE_Els estudiosos de la disciplina de dret comparat han equirapat la llei grega amb el dret rom\xc3\xa0 i amb les institucions primitives de les nacions germ\xc3\xa0niques. Es pot estudiar en les seves etapes m\xc3\xa9s primerenques en les lleis de Gortina; la seva influ\xc3\xa8ncia pot rastrejar-se als documents legals que es conserven en papirs d'Egipte; i pot ser reconegut com un tot coherent a la seva relaci\xc3\xb3 definitiva amb el dret rom\xc3\xa0 en les prov\xc3\xadncies orientals de l'Imperi Rom\xc3\xa0. _NEWLINE_Cap col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica de la llei grega ha arribat fins nosaltres. El nostre coneixement d'algunes de les primeres nocions de la mat\xc3\xa8ria es deriva dels poemes hom\xc3\xa8rics. Per als detalls de la llei \xc3\xa0tica cal dependre de part de declaracions en els discursos dels oradors \xc3\xa0tics, i que de vegades s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os de verificar aquests estats per la confian\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 sovint imperfecta, amb l'ajut de les inscripcions. Il\xc2\xb7lustracions en el fons de les lleis d'Atenes es troben a Les Lleis de Plat\xc3\xb3, que s'ocupa de la teoria del subjecte sense exercir cap influ\xc3\xa8ncia a la pr\xc3\xa0ctica real. Les Lleis de Plat\xc3\xb3 es critiquen a la Pol\xc3\xadtica d'Arist\xc3\xb2til, que, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de discutir les lleis en la seva relaci\xc3\xb3 amb les constitucions, revisa el treball d'uns certs legisladors grecs de l'antiguitat. El tractat sobre la Constituci\xc3\xb3 dels atenencs inclou un relat de la jurisdicci\xc3\xb3 dels diversos funcionaris p\xc3\xbablics i dels mecanismes dels tribunals de just\xc3\xadcia, i per tant ens permet prescindir del testimoni de segona m\xc3\xa0 de gram\xc3\xa0tics i escolarques que deriva la seva informaci\xc3\xb3 del mencionat tractat. Les obres de Teofrast sobre les lleis, que inclo\xc3\xafa una recapitulaci\xc3\xb3 de les lleis de diversos pobles b\xc3\xa0rbars, aix\xc3\xad com dels estats grecs, estan representades per solament uns pocs fragments (N\xc3\xbams. 97-106, ed. Winner).\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa8nesi hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nDonada una certa inclinaci\xc3\xb3 grega al pensament i a l'organitzaci\xc3\xb3 formal, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de l'exaltaci\xc3\xb3 cap a la just\xc3\xadcia com ara virtut o valor fonamental tant per a Plat\xc3\xb3 i aix\xc3\xad mateix per a Arist\xc3\xb2til, de la mateixa manera es podria referir el lloc on aquestes cavil\xc2\xb7lacions comencen, de manera de generar una m\xc3\xa9s gran abstracci\xc3\xb3 i comprensi\xc3\xb3 que es posseeix del dret avui dia, a partir dels seus propis or\xc3\xadgens i influ\xc3\xa8ncies remotes. Aquestes influ\xc3\xa8ncies troben lloc a l'obra del grec Hes\xc3\xadode, principalment en el seu text Treballs i dies, atacant l'ociositat i els jutges injusts, aix\xc3\xad com la pr\xc3\xa0ctica de la usura. Descriu els immortals que vagaregen per la Terra vigilant la just\xc3\xadcia i la injust\xc3\xadcia. _NEWLINE_Al segle VIII aC., un grec de la distant Be\xc3\xb2cia, la comesa del qual consistia en la formulaci\xc3\xb3 de poesia \xc3\xa8pica, va realitzar una obra destinada a establir la just\xc3\xadcia com a virtut elemental, donant inici a la llarga tradici\xc3\xb3 que m\xc3\xa9s tard desenvoluparia Plat\xc3\xb3, i despr\xc3\xa9s Arist\xc3\xb2til. Hes\xc3\xadode recull dues formulacions, la primera provinent d'Homer, nomenada Temis,  -provenent de la deeesa Temis-segons aquest, els d\xc3\xa9us lliuraven als homes el \xc2\xabceptre i la Temis\xc2\xbb, que vol dir \xc2\xabla Llei\xc2\xbb en el seu sentit m\xc3\xa9s ampli de comprensi\xc3\xb3. L'altre formulaci\xc3\xb3 d'Hesiode incorpora figura de la Dike, que seria m\xc3\xa9s tard acollida per Arist\xc3\xb2til en el fam\xc3\xb3s i m\xc3\xa0xim principi aristot\xc3\xa8lic; \xc2\xabdonar a cada un all\xc3\xb2 que \xc3\xa9s seu\xc2\xbb. \xc3\x89s a dir, ent\xc3\xa9n que pot donar-se una situaci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 una cosa no sigui just acord a la temis per\xc3\xb2 s\xc3\xad a la dike. Aix\xc3\xad com temis es refereix a l'autoritat del dret, a la seva legalitat i validesa, dik\xc3\xa9 vol dir compliment de la just\xc3\xadcia, tradu\xc3\xafda com donar a cadasc\xc3\xba el que \xc3\xa9s pertinent, i el que cadasc\xc3\xba pot exigir. Com podria deduir-se, la preocupaci\xc3\xb3 dels antics enfront de l'exig\xc3\xa8ncia d'un dret igual va constituir el fi m\xc3\xa9s alt.  _NEWLINE_El dret va sorgir completament lligat a l'ideal de formaci\xc3\xb3 de l'individu mentre era part de la polis, i on el ethos va cobrar m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia que el logos , \xc3\xa9s a dir, va resultar de m\xc3\xa9s gran import\xc3\xa0ncia la formaci\xc3\xb3 de l'individu com a tal, i de la seva orientaci\xc3\xb3 cap al \xc2\xabbon cam\xc3\xad\xc2\xbb tradu\xc3\xaft en la dike, estant el dret no un sistema purament organitzador, sin\xc3\xb3 realitzador del m\xc3\xa9s alt ideal d'home, la vida en societat, l'aret\xc3\xa9._NEWLINE_Es presenta a manera d'exemple una font de l'idealisme grec en el dret, continguda en la legislaci\xc3\xb3 de Licurg. Doncs \xc3\xa9s la legislaci\xc3\xb3 de Licurg una mica contr\xc3\xa0ria d'all\xc3\xb2 que els grecs entenien per legislaci\xc3\xb3. No \xc3\xa9s una codificaci\xc3\xb3 habitual de lleis particulars i p\xc3\xbabliques, sin\xc3\xb3 els nom\xc3\xb3s, en el sentit d'una tradici\xc3\xb3 oral, dotada de validesa, de la qual solament unes quantes lleis fonamentals i solemnes van ser fixades de forma escrita. Aix\xc3\xad Licurg va atorgar una m\xc3\xa9s gran import\xc3\xa0ncia a la for\xc3\xa7a de l'educaci\xc3\xb3 i a la formaci\xc3\xb3 de la consci\xc3\xa8ncia ciutadana que a les prescripcions jur\xc3\xaddiques, \xc3\xa9s a dir, va preferir la tradici\xc3\xb3 a la mania legisladora de la democr\xc3\xa0cia del segle IV. Atorgant un major \xc3\xa8mfasi a la formaci\xc3\xb3 dels homes d'acorda amb les normes obligat\xc3\xb2ries de la comunitat, allunyant-ho de l'individualisme, la veracitat del qual es comprova en el seg\xc3\xbcent passatge: \xc2\xabL'educaci\xc3\xb3 s'estenia fins als adults. Cap era lliure ni podia viure com volia. A la ciutat, com en un campament, cadasc\xc3\xba tenia reglamentades les seves ocupacions i el seu g\xc3\xa8nere de vida amb relaci\xc3\xb3 a les necessitats de l'estat i tots eren conscients que no es pertanyien a ells mateixos, sin\xc3\xb3 a la p\xc3\xa0tria\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nLleis de procediment\n_START_PARAGRAPH_\nEn general, els historiadors consideren que la llei atenesa era \xc3\xa0mpliament de procediment -\xc3\xa9s a dir, s'ocupa de l'administraci\xc3\xb3 de just\xc3\xadcia- en lloc de substantiu -\xc3\xa9s a dir, que tracta amb els drets, obligacions i delictes-. Les lleis ateneses s\xc3\xb3n t\xc3\xadpicament escrites en la forma \xc2\xabsi alg\xc3\xba fa A, aleshores B \xc3\xa9s per donar com a resultat\xc2\xbb, i estan m\xc3\xa9s preocupades per les accions legals que han de portar-se a terme pel fiscal, m\xc3\xa9s que estrictament definir quins actes s\xc3\xb3n per jutjar. Sovint, aix\xc3\xb2 hauria donat lloc als jurats decidir si l'ofensa que es diu que s'ha com\xc3\xa8s era de fet una violaci\xc3\xb3 de la llei en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament de la llei atenesa\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels primers esdeveniments datables a la hist\xc3\xb2ria d'Atenes \xc3\xa9s la creaci\xc3\xb3 del codi de la llei draconiana, probablement entre el 621 i el 620 aC.  En sabem poc sobre el seu autor Drac\xc3\xb3 d'Atenes i el seu codi, amb la seva llei d'homicidi, que va sobreviure a les reformes de Sol\xc3\xb3. Sembla que es distingia entre l'homicidi premeditat i involuntari, i proporcionava la reconciliaci\xc3\xb3 de l'assass\xc3\xad amb la fam\xc3\xadlia de l'home mort. La llei d'homicidi Draco vigia encara en el segle IV. Encara que la resta del codi de Draco no sobreviu, per la tradici\xc3\xb3 atenesa es creu que va ser dels m\xc3\xa9s durs. _NEWLINE_Els codis de lleis ateneses establerts per Draco, van ser reformats \xc3\xadntegrament per Sol\xc3\xb3, que era l'arcont per a l'any 594-593 aC. Aquestes reformes inclo\xc3\xafen la cancel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 dels deutes i les reformes a la propietat de la terra, aix\xc3\xad com l'abolici\xc3\xb3 de l'esclavitud per a aquells que havien nascut a Atenes. Tanmateix, l'atribuci\xc3\xb3 de les innovacions legals espec\xc3\xadfiques i reformes per a Sol\xc3\xb3 i els seus successors \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil perqu\xc3\xa8 no hi havia una tend\xc3\xa8ncia en l'antiga Atenes \xc2\xaba atribuir les lleis a Sol\xc3\xb3 amb independ\xc3\xa8ncia de la data de promulgaci\xc3\xb3\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nTribunals i el sistema judicial\n_START_PARAGRAPH_\nEls tribunals antics grecs eren barats i dirigit per laics. Funcionaris de la cort que cobraven poc, o res, i la majoria dels assaigs es van realitzar al mateix dia, els casos particulars incl\xc3\xbas m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pidament. No hi va haver funcionaris \xc2\xabprofessionals\xc2\xbb de la cort, no hi havia advocats, jutges i no eren oficials. Un cas normal consistia en dos litigants, un argumentant que un acte il\xc2\xb7legal s'havia com\xc3\xa8s, i l'altre argumentant que no havia estat il\xc2\xb7legal, o que no havia passat res. El jurat en decidia si l'acusat era culpable, i, en el cas que ho fos, quin hauria de ser el c\xc3\xa0stig. Als tribunals d'Atenes, el jurat tendia a estar format per la massa de la gent comuna, mentre que els litigants provenien principalment de les elits de la societat._NEWLINE_Al sistema legal aten\xc3\xa8s, els tribunals s'han vist com un sistema de resoluci\xc3\xb3 de conflictes i d'arguments, en lloc de fer complir \xc2\xabun sistema coherent de normes, drets i obligacions\xc2\xbb. Un tribunal, el Prytaneion, era responsable de tractar persones desconegudes, animals i objectes inanimats per homicidi, probablement per tal de garantir que Atenes estava lliure de culpa de sang pel delicte. _NEWLINE_El sistema judicial aten\xc3\xa8s estava dominat pels homes. El jurat nom\xc3\xa9s era per a homes, i, com Simon Goldhill ha argumentat, \xc2\xabEl tribunal aten\xc3\xa8s sembla haver estat molt poc disposat a permetre qualsevol pres\xc3\xa8ncia femenina a l'espai c\xc3\xadvic del propi tribunal de just\xc3\xadcia\xc2\xbb. _NEWLINE_Juntament amb l'aplicaci\xc3\xb3 oficial de la llei en els tribunals, a l'antiga Atenes - i d'altres ciutats greges antigues- la just\xc3\xadcia i la cohesi\xc3\xb3 social van ser for\xc3\xa7ades col\xc2\xb7lectivament per la societat en general. La just\xc3\xadcia col\xc2\xb7lectiva informal sovint es dirigia als infractors d'elit._NEWLINE_Els jurats es componien d'homes seleccionats anualment d'un grup de 6.000 voluntaris, i es requeria que fossin ciutadans de ple dret, m\xc3\xa9s grans de 30 anys.  Els jurats es pagaven amb una petita quota a l'\xc3\xa8poca de P\xc3\xa8ricles, el que va poder haver donat lloc a un nombre desproporcionat de ciutadans pobres i ancians que treballessin als jurats.\n_START_SECTION_\nOratori\n_START_PARAGRAPH_\nMichael Gagarin ha argumentat que les \xc2\xabcaracter\xc3\xadstiques ret\xc3\xb2riques i performatives\xc2\xbb evidents en sobreviure discursos judicials de la llei en els atenesos cl\xc3\xa0ssics s\xc3\xb3n l'evid\xc3\xa8ncia que els assaigs dels atenesos eren \xc2\xabessencialment lluites ret\xc3\xb2riques\xc2\xbb que eren \xc2\xaben general indiferent a l'estricta aplicaci\xc3\xb3 de la llei\xc2\xbb. D'acord amb Gagarin, els oradors que van construir hist\xc3\xb2ries, van tenir un paper molt m\xc3\xa9s important en els judicis que els atenesos de l'\xc3\xa8poca actual, a causa de la falta de les modernes t\xc3\xa8cniques forenses i d'investigaci\xc3\xb3 que podrien haver proporcionat d'altres fonts d'evid\xc3\xa8ncia al tribunal aten\xc3\xa8s._NEWLINE_En el sistema legal aten\xc3\xa8s, no hi va haver advocats professionals, encara que els discursos coneguts com el de Dem\xc3\xb2stenes componen discursos que van ser lliurats per -o, com en el cas de Contra Leptines, en nom dels altres-. Aquests discursos s'han descrit com \xc2\xabtan a prop de la funci\xc3\xb3 d'un advocat modern com el sistema legal aten\xc3\xa8s permetria\xc2\xbb."