b"\n_START_ARTICLE_\nVal\xc3\xa0quia\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nVal\xc3\xa0quia se situa al nord del Danubi i al sud dels Carpats. El Danubi separa Val\xc3\xa0quia de Bulg\xc3\xa0ria. Altres rius d'aquesta \xc3\xa0rea s\xc3\xb3n el Jiu, l'Olt (l'antic Aluta dels llatins), l'Arge\xc8\x99 i el Ialomi\xc8\x9ba, afluents del Danubi. Els Carpats meridionals o muntanyes Bucegi cobreixen tot el nord de la regi\xc3\xb3 amb els seus contraforts que separen Val\xc3\xa0quia de Transsilv\xc3\xa0nia (rum. Transilvania). Val\xc3\xa0quia est\xc3\xa0 formada per la uni\xc3\xb3 de dues subregions: Olt\xc3\xa8nia o Val\xc3\xa0quia Menor, a l'oest, i Munt\xc3\xa8nia o Gran Val\xc3\xa0quia, a l'est, separades pel riu Olt. Quan aquesta \xc3\xa0rea tenia independ\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica, estava envoltada per l'Imperi otom\xc3\xa0 al sud, Transsilv\xc3\xa0nia al nord-oest i Mold\xc3\xa0via al nord-est. Les ciutats principals s\xc3\xb3n, a Munt\xc3\xa8nia, Bucarest (la capital estatal), Br\xc4\x83ila (important port del Danubi), Buz\xc4\x83u, Pite\xc5\x9fti, Ploie\xc5\x9fti i T\xc3\xa2rgovi\xc5\x9fte; i a Olt\xc3\xa8nia, Craiova, Drobeta-Turnu Severin, R\xc3\xa2mnicu V\xc3\xa2lcea i T\xc3\xa2rgu Jiu.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nLa primavera i la tardor hi s\xc3\xb3n molt curtes, per la qual cosa gaireb\xc3\xa9 sembla haver-hi nom\xc3\xa9s dues estacions: l'hivern i l'estiu. L'hivern dura cinc mesos, de novembre a abril; l'estiu gaireb\xc3\xa9 set, comen\xc3\xa7a a mitjan abril i acaba a la fi d'octubre. Durant l'hivern, el terra es troba sempre cobert de neu i s'hi registren temperatures de -26\xc2\xb0C, i a l'estiu de 35\xc2\xb0C. El s\xc3\xb2l de Val\xc3\xa0quia \xc3\xa9s molt f\xc3\xa8rtil i produeix un blat d'excel\xc2\xb7lent qualitat. El bestiar \xc3\xa9s abundant, tant el bov\xc3\xad com els xais, cabres, cavalls i altres.\n_START_SECTION_\nLlengua\n_START_PARAGRAPH_\nEls etn\xc3\xb2legs atribueixen als habitants de Val\xc3\xa0quia un origen romanoeslau i l'idioma dacoroman\xc3\xa8s (de l'antiga D\xc3\xa0cia). Els dacis i els getes parlaven un dialecte de l'eslau, per\xc3\xb2 els colons romans del segle II enviats per Traj\xc3\xa0 van introduir a Val\xc3\xa0quia la seva llengua, que es va fusionar amb la dels ind\xc3\xadgenes, i ha arribat a ser una branca de les lleng\xc3\xbces neollatines o rom\xc3\xa0niques. _NEWLINE_En l'idioma vulgar d'aquelles comarques domin\xc3\xa0 un llat\xc3\xad corromput amb multitud d'arrels eslaves al costat de les llatines i arrels g\xc3\xb2tiques, gregues i turques, origen de l'actual roman\xc3\xa8s. Segons Johann Thunmann, en la seva Hist\xc3\xb2ria dels pobles de l'Europa oriental, per l'estudi dels dialectes romanesos es pot calcular que la proporci\xc3\xb3 d'arrels llatines \xc3\xa9s la meitat del vocabulari de la llengua. Pel que fa a l'altra meitat estaria formada per tres vuitenes parts d'arrels gregues, dues vuitenes parts d'arrels g\xc3\xb2tiques, eslaves i turques i les tres \xc3\xbaltimes parts de la resta, per una llengua morta, relacionada amb l'alban\xc3\xa8s."