b"\n_START_ARTICLE_\nCasa Canals de Tarragona\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl desconeixement d'aquest espai en \xc3\xa8poca republicana tan sols permet parlar de la seva proximitat a l'assentament militar rom\xc3\xa0. Amb la construcci\xc3\xb3 dels grans edificis provincials a partir del segle I dC, aquesta \xc3\xa0rea es converteix en una zona de pas, situada a l'exterior dels recintes provincials._NEWLINE_En \xc3\xa8poca tardoimperial degu\xc3\xa9 tenir una baixa ocupaci\xc3\xb3 que es recuper\xc3\xa0 a partir del S. XII, quan el teixit urb\xc3\xa0 medieval s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 de ple a la  Part Alta. La investigaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica ha documentat l'exist\xc3\xa8ncia d'un important edifici del S. XV al n\xc3\xbamero 11 del carrer d'en Granada, amb almenys dues plantes i fonamentat sobre grans arcs apuntats, reformat al S. XVI. Aquesta construcci\xc3\xb3 fou destru\xc3\xafda durant la  Guerra dels Segadors (1640-1652)._NEWLINE_L'actual edifici degu\xc3\xa9 bastir-se a final del S. XVIII, ja que presenta l'estructura pr\xc3\xb2pia de les cases senyor\xc3\xadvoles d'aquesta \xc3\xa8poca: una entrada per a carruatges, una altra entrada principal amb pati i escalinata que mena a la planta noble, resid\xc3\xa8ncia dels senyors, i un segon pis per al servei.\n_START_SECTION_\nPropietaris\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera refer\xc3\xa8ncia a la fam\xc3\xadlia Canals com a propiet\xc3\xa0ria de l'immoble es relaciona amb les reformes efectuades en les cases dels n\xc3\xbameros 1 a l'11 del carrer d'en Granada per tal d'hostatjar el rei Carles IV, la seva esposa M. Llu\xc3\xafsa i el seu seguici de l'11 al 15 de novembre de 1802, amb motiu de la inauguraci\xc3\xb3 del port de Tarragona. Els monarques van poder gaudir des dels balcons, acabats d'obrir a la muralla romana que pren la funci\xc3\xb3 de mur exterior est de la casa, d'\xc3\xa0mplies vistes al mar i tamb\xc3\xa9 dels actes festius que se celebraren en el seu honor._NEWLINE_Els Canals, provinents de Reus, posse\xc3\xafen t\xc3\xadtols nobiliaris i es van emparentar amb altres fam\xc3\xadlies distingides de la ciutat, com per exemple Joaquim Canals, casat amb M. Ant\xc3\xb2nia de Castellarnau l'any 1852. Aquest va ser el moment de m\xc3\xa0xima esplendor de l'edifici, i d'aquesta \xc3\xa8poca data la major part del mobiliari. A la planta noble es concentren els elements sumptuaris. El sal\xc3\xb3 de ball presenta decoraci\xc3\xb3 neocl\xc3\xa0ssica a les parets i al sostre, efectuada segurament amb motiu de l'estada reial. S\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 destacables els miralls i el cadiratge isabelins, aix\xc3\xad com les tres aranyes de la primera meitat del S. XIX. Els extrems del sal\xc3\xb3 es troben presidits per un quadre de M. Ant\xc3\xb2nia de Castellarnau i un altre de Joaquim Canals. La capella familiar es cobreix amb una c\xc3\xbapula i hi apareixen els escuts de la fam\xc3\xadlia i una creu de Malta, ja que Joaquim Canals fou cavaller de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem. Els dormitoris presenten avantcambra i alcova, separades per arcs d'estil neocl\xc3\xa0ssic. Els mobles que poder observar-se a les habitacions, a les sales d'estar i al menjador es daten entre els S. XVIII i el XX, amb exemples d'estil neobarroc, Llu\xc3\xads XV, neocl\xc3\xa0ssic, alfons\xc3\xad o isabel\xc3\xad. El jard\xc3\xad rom\xc3\xa0ntic amb fonts de rocalla no es troba arran de carrer, sin\xc3\xb3 a la planta noble. Al segon pis s'ha habilitat un espai per a exposicions._NEWLINE_La casa va estar habitada per la fam\xc3\xadlia Canals fins finals del s. XX. L'any 1992 va ser adquirida per la Generalitat de Catalunya, que finalment va cedir-la a l'Ajuntament de Tarragona, que l'obr\xc3\xad al p\xc3\xbablic l'any 2006. T\xc3\xa9 sala de confer\xc3\xa8ncies i exposicions."