b'\n_START_ARTICLE_\nVidre del bosc\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme vidre del bosc o en alemany waldglas s\'aplica al vidre medieval produ\xc3\xaft al nord-oest d\'Europa en el per\xc3\xadode que va del 1000 al 1700, utilitzant cendres de fusta i sorra com a mat\xc3\xa8ria primera i preparat en f\xc3\xa0briques anomenades cases de vidre a les zones boscoses. Es caracteritza per vidres de colors verdosos-groguencs, els productes m\xc3\xa9s antics sovint presenten un disseny tosc i qualitat pobra; aquest tipus de vidre era utilitzat per a fabricar bols d\'\xc3\xbas quotidi\xc3\xa0 i despr\xc3\xa9s, en major mesura, per a produir vidres acolorits per als vitralls de les esgl\xc3\xa9sies. La seva composici\xc3\xb3 i m\xc3\xa8tode de fabricaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s diferent del dels vidres rom\xc3\xa0 i prerom\xc3\xa0 de la zona del Mediterrani i vidres isl\xc3\xa0mics contemporanis de l\'est.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'Imperi Rom\xc3\xa0, la mat\xc3\xa8ria primera i els m\xc3\xa8todes de fabricaci\xc3\xb3 utilitzats en el nord d\'Europa van ser aquells de tradici\xc3\xb3 romana, utilitzant el mineral natr\xc3\xb3. Durant diversos segles despr\xc3\xa9s de la caiguda de l\'Imperi Rom\xc3\xa0, cap al 450, el reciclatge de vidre rom\xc3\xa0 era la pr\xc3\xa0ctica usual i les habilitats de fabricaci\xc3\xb3 del vidre es van perdent. Amb el desenvolupament de l\'Imperi carolingi al nord-oest d\'Europa, cap a l\'any 800, la demana de vidre va augmentar en forma significativa, cosa que va exposar problemes en el subministrament de les mat\xc3\xa8ries primeres tradicionals, a m\xc3\xa9s d\'un desig imperial d\'emular la cultura m\xc3\xa9s sofisticada de l\'Imperi isl\xc3\xa0mic (que produ\xc3\xafa un vidre d\'alta qualitat), que va conduir a experimentar amb noves mat\xc3\xa8ries primeres i al desenvolupament d\'una tecnologia de fabricaci\xc3\xb3 completament nova._NEWLINE_Investigacions arqueol\xc3\xb2giques han perm\xc3\xa8s estudiar nombroses cases de vidre medievals a l\'oest i nord d\'Europa, particularment en les muntanyes d\'Alemanya. A causa del reciclatge del material de construcci\xc3\xb3, la majoria d\'aquests llocs es troba molt pobrament preservat, per\xc3\xb2 hi ha evid\xc3\xa8ncia que indica que tant la fabricaci\xc3\xb3 del vidre com el seu modelatge posterior es feien sovint en el mateix lloc.\n_START_SECTION_\nLa qu\xc3\xadmica del vidre del bosc\n_START_PARAGRAPH_\nEn \xc3\xa8poques postromanes, una s\xc3\xa8rie de problemes pol\xc3\xadtics a la zona de Wadi-Natrun interromp\xc3\xa9 el subministrament de natr\xc3\xb3, per la qual cosa es van haver de desenvolupar altres alternatives. Els fabricants de vidre de l\'est van tornar a utilitzar el m\xc3\xa8tode antic basat en cendres de plantes riques en sodi, i durant algun temps van proveir de vidre el sud d\'Europa utilitzant les rutes comercials romanes. No obstant aix\xc3\xb2, els fabricants de vidre veneci\xc3\xa0, que havien heretat les t\xc3\xa8cniques de producci\xc3\xb3 de vidre romans, monopolitzaren el comer\xc3\xa7 de cendres de plantes i van prohibir als artesans que treballessin fora dels l\xc3\xadmits de la ciutat. Per tant, la resta d\'Europa, al nord dels Alps, va haver de trobar una altra manera de fabricar vidre. Els materials per a la base i l\'estabilitzador del vidre es presenten en abund\xc3\xa0ncia en totes les regions en forma de sorra o quars i cal\xc3\xa7 de diversos tipus. Els europeus del nord van experimentar usant cendres de fusta, falgueres i Bracken com a fonts de fundent alcal\xc3\xad. En el seu apogeu, la ind\xc3\xbastria del vidre romana produ\xc3\xafa vidre d\'alta qualitat, prim, incolor i clar, amb una composici\xc3\xb3 consistent. Els gots m\xc3\xa9s antics realitzats amb vidre del bosc es caracteritzen per composicions summament variades i una qualitat pobra, sovint el seu color \xc3\xa9s verd\xc3\xb3s o marron\xc3\xb3s, les seves parets s\xc3\xb3n gruixudes amb inclusions i bombolles. La qual cosa suggereix que l\'\xc3\xbas de cendres de fusta no era merament un reempla\xc3\xa7ament de la mat\xc3\xa8ria primera sin\xc3\xb3 que va requerir el desenvolupament d\'una nova tecnologia amb les seves dificultats associades._NEWLINE_Mentre que els vidres romans i encara els m\xc3\xa9s antics (que tenen composicions basades en Si/Na/Ca) van tenir una uniformitat destacable que es va estendre per un nombre ampli de regions i al llarg de diversos segles, el vidre medieval (que t\xc3\xa9 composicions basades en Si/K/Ca) es caracteritza per composicions summament diverses. Aix\xc3\xb2 pot ser explicat en certa manera en examinar la depend\xc3\xa8ncia de la temperatura de fusi\xc3\xb3 del vidre amb les proporcions dels components que el formen, els quals per un tema de simplicitat es redueixen a tres. En la pr\xc3\xa0ctica, el vidre cont\xc3\xa9 molts m\xc3\xa9s components que fan el sistema m\xc3\xa9s complex. L\'estudi d\'aquests sistemes ternaris, juntament amb l\'an\xc3\xa0lisi de les impureses, permet als arque\xc3\xb2legs determinar el lloc de proced\xc3\xa8ncia del vidre._NEWLINE_Es creu que, en \xc3\xa8poques premedievals, les mat\xc3\xa8ries primeres eren escalfades fins a una temperatura en la qual es fusionaven nom\xc3\xa9s parcialment, de manera que les parts no fusionades eren extretes, es rentaven els components no reactius, i s\'agregaven a la propera preparaci\xc3\xb3. A causa de la forta influ\xc3\xa8ncia que les composicions de Si/Na/Ca exerceixen sobre la temperatura de fusi\xc3\xb3, el vidre que s\'obtenia tenia una composici\xc3\xb3 bastant uniforme, independentment de la recepta de mat\xc3\xa8ria primera que s\'utilitz\xc3\xa9s. Les temperatures de fusi\xc3\xb3 dels vidres a base de Si/K/Ca no s\xc3\xb3n massa dependents de la seva composici\xc3\xb3, i produeixen vidres de composicions m\xc3\xa9s diverses, de manera que les caracter\xc3\xadstiques limitants del sistema de Na permeteren que es deix\xc3\xa9s d\'utilitzar el m\xc3\xa8tode tradicional de producci\xc3\xb3 en colades parcials per produir composicions consistents i es desenvolup\xc3\xa9s una nova metodologia per controlar-ne la consist\xc3\xa8ncia. L\'\xc3\xa0mplia varietat de composicions, juntament amb els relats hist\xc3\xb2rics sobre la fabricaci\xc3\xb3 del vidre semblen suggerir que el nou m\xc3\xa8tode comprenia la fosa d\'un conjunt de materials "frescos", descartant els components que no reaccionaven._NEWLINE_A partir del 1400, impulsats pel desig de competir amb la qualitat del vidre veneci\xc3\xa0, es va descobrir que l\'\xc3\xb2xid de calci (CaO), agregat en forma de petxines, Limestone o marbre, \xc3\xa9s un bon fundent per a la mescla de sorra/potassi, produint un vidre clar, en permetre reduir la quantitat de potassi necessari, i amb aix\xc3\xb2 les impureses colorants que l\'acompanyen.\n_START_SECTION_\nControl del color\n_START_PARAGRAPH_\nEn experimentar amb una nova tecnologia, se\'ls va fer dif\xc3\xadcil als fabricants de vidre del bosc assolir els alts nivells de claredat i color dels m\xc3\xa8todes romans, principalment a causa de la gran variabilitat de la proporci\xc3\xb3 d\'elements que influeixen sobre el color de la mat\xc3\xa8ria primera. La sorra i terra europea en general tenen un contingut de ferro i mangan\xc3\xa8s major. El ferro en una atmosfera de forn com\xc3\xba produeix un vidre d\'una tonalitat blavosa/verdosa, encara que tamb\xc3\xa9 pot donar vidres groguencs. El mangan\xc3\xa8s t\xc3\xa9 un color violeta caracter\xc3\xadstic que pot arribar a compensar l\'efecte del ferro i produir un vidre incolor. Per exemple, el vidre fabricat usant fusta de faig que ha crescut en terres poc riques en cal\xc3\xa7 t\xc3\xa9 un elevat contingut de mangan\xc3\xa8s i \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament incolor (p. ex.: Kleinlutzel, Jura), mentre que \xc3\xa0rees riques en argila donen un verd oliva (Court-Chalvet, Jura). Per tant, es pot obtenir una varietat de colors i l\'experimentaci\xc3\xb3 va permetre als artesans del vidre evolucionar des dels primitius colors apagats de tonalitats verd/groc/marr\xc3\xb3 a vidres de colors clars o incolors. Les condicions locals possibilitaren que certes zones produ\xc3\xafssin vidres de millor qualitat m\xc3\xa9s d\'hora. A Boh\xc3\xa8mia, a la fi del segle XVI, s\'utilitzava el poder colorant del mangan\xc3\xa8s per a produir un vidre clar adequat per a tallar. El percentatge de fusta romanent en la cendra de la fusta pot tamb\xc3\xa9 afectar el color del vidre en modificar l\'atmosfera dins del forn. S\'ha descobert que el vidre de York Minster era acolorit fins en un 90% de manera natural, sense que s\'agreguessin colorants espec\xc3\xadfics._NEWLINE_Altres colors clars eren produ\xc3\xafts mitjan\xc3\xa7ant la deliberada addici\xc3\xb3 d\'\xc3\xb2xids de metall, sovint productes de descart de la manipulaci\xc3\xb3 de metalls; \xc3\xb2xid de coure per a donar color verd o turquesa, cobalt per a obtenir un blau intens. El color vermell era molt dif\xc3\xadcil d\'obtenir, utilitzant part\xc3\xadcules de coure sota delicades i controlades condicions d\'\xc3\xb2xid de reducci\xc3\xb3. Hi ha molt poca evid\xc3\xa8ncia que mostri que s\'hagin utilitzat opacitants a base d\'antimoni o estany, o que l\'\xc3\xbas de plom hagi afectat altres colors.\n_START_SECTION_\nOperaci\xc3\xb3 de la casa de vidre\n_START_PARAGRAPH_\nNom\xc3\xa9s es disposa de dues descripcions hist\xc3\xb2riques de fabricaci\xc3\xb3 de vidre a Europa durant \xc3\xa8poques medievals. El 1120, Theophilus presb\xc3\xbdtes, a Alemanya, va deixar assentades receptes i instruccions, i el 1530 Agricola va escriure sobre la producci\xc3\xb3 de vidre en la seva \xc3\xa8poca. Una altra informaci\xc3\xb3 \xc3\xbatil prov\xc3\xa9 de troballes arqueol\xc3\xb2giques i reconstruccions te\xc3\xb2riques.\n_START_SECTION_\nFonts i recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de mat\xc3\xa8ries primeres\n_START_PARAGRAPH_\nLa sorra probablement era recol\xc2\xb7lectada de les ribes dels rius, on era relativament neta i tenia uniformitat en la mida de les part\xc3\xadcules. La tala, transport, assecat i emmagatzematge de fusta tant per a cendres com per a combustible dels forns era una tasca intensa i requeria un alt nivell d\'organitzaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPreparaci\xc3\xb3 de les cendres\n_START_PARAGRAPH_\nTheophilus recomanava l\'\xc3\xbas de fusta de faig; les an\xc3\xa0lisis han mostrat una alta proporci\xc3\xb3 de CaO quan creix en s\xc3\xb2ls calcaris. De qualsevol manera, la llenya utilitzada, la quantitat de potassa i CaO que proveeix, tamb\xc3\xa9 altres components que poden afectar el color i opacitat, varia amb l\'edat de l\'arbre i quina part se n\'utilitza; la qu\xc3\xadmica del s\xc3\xb2l, el clima, l\'\xc3\xa8poca de l\'any en qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s tallat l\'arbre, i l\'assecat de la fusta quan es crema, factors en qu\xc3\xa8 el fabricant de vidre t\xc3\xa9 poc de control. Aquesta variabilitat explica els problemes amb qu\xc3\xa8 el fabricant de vidre s\'enfronta en tractar de produir un vidre de bona qualitat. Grans quantitats de cendres han de ser preparades i barrejades juntes per donar l\'homogene\xc3\xaftat necess\xc3\xa0ria per a una composici\xc3\xb3 de vidre predictible. La productivitat t\xc3\xadpica de la cendra de faig \xc3\xa9s de l\'1%; llavors, usant la recepta de Theophilus de dues parts de sorra per una de cendra, vol dir que es necessitaran 63 kg de fusta de faig per a produir un quilo de vidre. S\'ha estimat que, incloent-hi el combustible, entre 150-200 kg de fusta hi serien necess\xc3\xa0ries per quilo de vidre.\n_START_SECTION_\nFregida\n_START_PARAGRAPH_\nLa preparaci\xc3\xb3 de cendra i sorra era escalfada, per\xc3\xb2 no fosa, a una temperatura relativament baixa (m\xc3\xa9s de 900\xc2\xb0C) en un proc\xc3\xa9s conegut com a fregida. Theophilus especificava "per espai d\'un dia i una nit". Aquest proc\xc3\xa9s, que podia ser monitorat per canvis en el color a mesura que la temperatura augmentava, causava un decreixement en el volum, despr\xc3\xa9s es carregava al gresol a la fase final de fosa, minimitzant aix\xc3\xad el nombre de vegades que el forn havia de ser obert, i consolidant la pols fina de les cendres que podien volar dins el forn causant contaminaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nFos\n_START_PARAGRAPH_\nL\'etapa final era la fosa del material fregit en gresols en un forn tancat per obtenir vidre fos. Per aix\xc3\xb2, calia que a l\'interior del forn s\'arrib\xc3\xa9s a les m\xc3\xa9s elevades temperatures, ja que la fusi\xc3\xb3 r\xc3\xa0pida i l\'\xc3\xbas de menor quantitat de fundent millorava la qualitat del vidre. El canvi de natr\xc3\xb3 a potassi representava un augment d\'uns 200\xc2\xb0C en la temperatura de fusi\xc3\xb3 del vidre que ara era d\'uns 1.350\xc2\xb0C, per la qual cosa va caldre modificar de manera important la tecnologia del forn i el desenvolupament de cer\xc3\xa0mics refractaris capa\xc3\xa7os d\'aguantar aquestes condicions de treball. A aquestes altes temperatures, l\'argila normal reacciona qu\xc3\xadmicament amb el vidre.\n_START_SECTION_\nTreballat\n_START_PARAGRAPH_\nUna vegada el vidre es troba fos, \xc3\xa9s bufat conformant recipients o cilindres que despr\xc3\xa9s s\'obren per formar fulles per a vitralls. L\'etapa final \xc3\xa9s el temperat del vidre acabat, per a evitar danys per les tensions de contracci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDisseny del forn\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de les descripcions de Theophilus i Agricola, l\'\xc3\xbanica descripci\xc3\xb3 de les primitives cases de vidre del bosc prov\xc3\xa9 de Boh\xc3\xa8mia el 1380 (llibre La miniatura de Mandeville). S\'hi mostra un forn on tot el proc\xc3\xa9s d\'alta temperatura en la fabricaci\xc3\xb3 de vidre \xc3\xa9s realitzat en una estructura que contenia molts forns, les diferents temperatures podien ser controlades per l\'atenci\xc3\xb3 constant. Les mat\xc3\xa8ries primeres s\xc3\xb3n barrejades en un forat proper i transportades en paelles per ser fregides en un dels forns, a una temperatura \xc3\xb2ptima superior a 1.100\xc2\xb0C. El material fregit \xc3\xa9s fos a una temperatura superior a 1.400\xc2\xb0C en gresols dins d\'un segon forn; quan \xc3\xa9s llesta, el vidre \xc3\xa9s bufat i transformat en objectes. Aquests s\xc3\xb3n col\xc2\xb7locats en un forn temperat per refredar-se. Tota l\'estructura est\xc3\xa0 ubicada en una construcci\xc3\xb3 de fusta, i la que \xc3\xa9s emmagatzemada i assecada \xc3\xa9s col\xc2\xb7locada per sobre del forn. Restes d\'una estructura similar de finals del segle XV van ser trobades a Eichsfeld, Alemanya. Un altre disseny trobat en exploracions arqueol\xc3\xb2giques es remunta al segle XVII i \xc3\xa9s el forn de tipus papallona. Aquest forn era fet de pedra i els gresols eren importats i estaven fets d\'una argila altament refract\xc3\xa0ria. La difer\xc3\xa8ncia entre l\'estil dels forns isl\xc3\xa0mics de l\'est, i els del sud d\'Europa, era l\'\xc3\xbas d\'un estil de "rusc", on la cavitat del forn de temperat estava per sobre del forn principal en comptes d\'estar al mateix nivell._NEWLINE_El cicle del forn de llenya estava optimitzat considerant el consum de combustible, el rendiment i treball hum\xc3\xa0, i a mesura que la tecnologia es perfeccionava, les cases de vidre m\xc3\xa9s grans operaven gaireb\xc3\xa9 sempre amb els mateixos fonaments. S\'ha estimat que una gran casa de vidre t\xc3\xadpicament usava 67 tones de fusta a la setmana treballant 40 setmanes a l\'any.\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3 de les cases de vidre\n_START_PARAGRAPH_\nLa gran quantitat de fusta necess\xc3\xa0ria per a produir el vidre va fer convenient que les cases de vidre es localitzen en \xc3\xa0rees boscoses i que aquests boscos fossin acuradament gestionats mitjan\xc3\xa7ant la generaci\xc3\xb3 de tija i poda de les branques superiors dels arbres, maximitzant aix\xc3\xad els recursos fusters i optimitzant la mida de les peces de llenya usades. Tot i aix\xc3\xb2, de manera peri\xc3\xb2dica, les cases de vidre havien de ser traslladades quan el bosc era lat. La ind\xc3\xbastria del vidre competia pel que fa al subministrament de la fusta amb altres ind\xc3\xbastries, com ara la mineria i el consum dom\xc3\xa8stic. En l\'Anglaterra del segle XVI, una prohibici\xc3\xb3 va ser imposada a l\'\xc3\xbas de la fusta per a fabricar vidre. Les cases de vidre sovint es constru\xc3\xafen en boscos que eren propietat de l\'Esgl\xc3\xa9sia. Un dels principals usos del vidre del bosc era la fabricaci\xc3\xb3 de vitralls d\'edificis religiosos.'