b'\n_START_ARTICLE_\nSant Mart\xc3\xad de Granera\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s al Barri de l\'Esgl\xc3\xa9sia, al sud-sud-oest del Barri del Castell i del mateix Castell de Granera. Est\xc3\xa0 separada de la Casa de la Vila de Granera, antiga escola del poble, per un carrer estret. La Rectoria \xc3\xa9s al costat de l\'esgl\xc3\xa9sia, per\xc3\xb2 ha perdut el seu paper de resid\xc3\xa8ncia del rector, i est\xc3\xa0 llogada com a casa de segona resid\xc3\xa8ncia des de la d\xc3\xa8cada dels vuitanta del segle XX._NEWLINE_S\'hi accedeix per una pista asfaltada que arrenca cap a l\'oest de 80 metres al sud-oest de la capella de Santa Cec\xc3\xadlia i en uns 200 metres de recorregut arriba a l\'esplanada del costat de ponent de l\'esgl\xc3\xa9sia, on hi ha tamb\xc3\xa9 la Casa de la Vila de Granera.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCitada des del 1040, en un document de Sant Benet de Bages, se\'n torna a fer refer\xc3\xa8ncia el 1068, entre les possessions que tenia aquell monestir benedict\xc3\xad a la zona. El segle XIII fou refeta l\'esgl\xc3\xa9sia en l\'estructura que encara es conserva actualment, tot i que algunes parts, com l\'absis, romanen mig amagats per les construccions que s\'hi afegiren posteriorment. El 1357 hi consten les advocacions, cadascuna en el seu altar, de sant Mart\xc3\xad, santa Maria i sant Bartomeu, a les quals foren afegides el 1613 les del Roser i de sant Isidre. El 1774 fou tancada la porta original, rom\xc3\xa0nica, a la fa\xc3\xa7ana de ponent, i s\'obr\xc3\xad la portalada barroca actual. En la reforma barroca, s\'afegiren a l\'interior elements pertanyents a aquell estil art\xc3\xadstic._NEWLINE_\xc3\x89s un temple del rom\xc3\xa0nic final, ja ben entrar el segle XIII; se\'n conserven l\'absis, de dif\xc3\xadcil visualitzaci\xc3\xb3 pels edificis que l\'envolten, les restes de la porta a la fa\xc3\xa7ana de ponent i elements constructius (m\xc3\xa8nsules de l\'antic portal i les restes d\'una rosassa) diversos. Era un temple d\'una sola nau, amb absis \xc3\xbanic, orientat a llevant. L\'espadanya convertida en torre damunt del primer tram de la nau tamb\xc3\xa9 correspon a les modificacions barroques._NEWLINE_Depenien d\'aquesta esgl\xc3\xa9sia parroquial les sufrag\xc3\xa0nies de Sant Llogari de Castellet i Sant Juli\xc3\xa0 d\'\xc3\x9aixols, tot i que aquesta darrera altern\xc3\xa0 la depend\xc3\xa8ncia de Granera amb la de Castellter\xc3\xa7ol. Actualment en depenen, tot i que en la major part ja no s\'hi celebra missa -en algunes molt eventualment- totes les esgl\xc3\xa9sies i capelles del terme de Granera: Santa Cec\xc3\xadlia (on es fa actualment la missa dominical), Sant Pere Ap\xc3\xb2stol de Cal Rossell, Sant Josep del Coll, Sant Humbert de la Manyosa i Santa Maria del Castell. La capella de Bigues no ha estat mai consagrada.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una esgl\xc3\xa9sia d\'una sola nau amb coberta de dues aig\xc3\xbces, de planta rectangular. La fa\xc3\xa7ana, encarada a ponent, t\xc3\xa9 l\'entrada tapiada. El parament \xc3\xa9s de grans carreus de pedra. Corona el conjunt una gran espadanya-campanar amb coberta de quatre vents. L\'entrada actual es fa pel mur sud. A la llinda d\'aquest acc\xc3\xa9s es pot llegir: "dia 24 de mar\xc3\xa7 de 1774. Alabat sia el Sagrat Cor de Jes\xc3\xbas". T\xc3\xa9 afegides al costat sud la rectoria (segle XVIII) i altres depend\xc3\xa8ncies (cases consistorials i habitatges)._NEWLINE_El nucli original del segle XIII \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament imperceptible a causa de les reformes posteriors. Conserva la nau rom\xc3\xa0nica, ampliada amb altars laterals i l\'absis, tapiat internament per\xc3\xb2 visible des de dins de l\'ajuntament. L\'absis t\xc3\xa9 un fris d\'arcuacions llombardes, b\xc3\xa9 que tardanes i ben tallades, es veu sobrepujat. Cal entrar a l\'ajuntament i \xc3\xa9s visible des de les golfes.'