b"\n_START_ARTICLE_\nSetmana\n_START_SECTION_\nPerspectiva hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nEn el seu assaig El temps (Nova York, 1966, p\xc3\xa0g. 24), Samuel A. Goudsmit prova que els egipcis dividien cada un dels 12 mesos de 30 dies (del seu any de 360 dies) en tres setmanes de 10 dies. El mateix feien els grecs de l'antiguitat. No se sap en quin moment van canviar aquest calendari per l'adoraci\xc3\xb3 dels planetes, per\xc3\xb2 ha d'haver estat fa uns 2.500 anys, ja que Her\xc3\xb2dot, a La hist\xc3\xb2ria (2.82), va escriure: \xc2\xabAquestes s\xc3\xb3n algunes de les troballes dels egipcis. Van descobrir que [...] cada dia li pertany a un d\xc3\xa9u\xc2\xa0\xc2\xbb_NEWLINE_Stephen Herbert Langdon, a La mitologia de totes les races, en el cap\xc3\xadtol \xc2\xabSem\xc3\xadtica\xc2\xbb (Nova York, 1964, p\xc3\xa0g. 154) prova que els seguidors del culte de Sin (a Harran), a qui els escriptors \xc3\xa0rabs i sirians coneixien com arranians o sabeans els havien posat els noms dels planetes als seus dies. Com els hebreus i altres pobles, consideraven que el dia dedicat a Saturn era el set\xc3\xa8 dia, aix\xc3\xad que comen\xc3\xa7aven la setmana amb un dia dedicat al Sol. Per a la resta dels dies utilitzaven el mateix ordre que els egipcis._NEWLINE_Steven L. Renshaw, a El sistema solar i els noms dels dies, demostra que aquests mateixos astres del sistema solar, i en la mateixa seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, es van usar per anomenar els dies a l'antiga \xc3\x8dndia, Tibet i Birm\xc3\xa0nia. Tamb\xc3\xa9 passa el mateix amb el Jap\xc3\xb3, per\xc3\xb2 aquest costum s'ha pogut rastrejar fins fa nom\xc3\xa9s mil anys._NEWLINE_Els soldats romans estacionats a Egipte es van acostumar a la setmana pagana de set dies i la van comen\xc3\xa7ar a introduir al seu pa\xc3\xads, reempla\xc3\xa7ant la setmana oficial de vuit dies. Octavi (C\xc3\xa8sar August) i els seg\xc3\xbcents governants romans van tolerar aquesta pr\xc3\xa0ctica, que es va oficialitzar amb l'emperador Constant\xc3\xad I el Gran a 321 de la nostra era._NEWLINE_D'acord amb el que s'ha comentat amb anterioritat, la teoria m\xc3\xa9s coneguda sobre l'origen de l'ordre dels planetes \xc3\xa9s el de la taula anterior. Si es disposen els planetes d'acord amb el coneixement erroni que els antics tenien de les seves respectives dist\xc3\xa0ncies a la Terra, l'ordre (de lluny\xc3\xa0 a prop) seria: Saturn, J\xc3\xbapiter, Mart, Sol, Venus, Mercuri, i Lluna._NEWLINE_Alguns pobles mediterranis pensaven que cada hora del dia era regida pel Sol, la Lluna o un dels cinc planetes coneguts aleshores (els quals es creien que eren d\xc3\xa9us, i que giraven eternament al voltant de la Terra). La seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia en qu\xc3\xa8 ells creien que es governaven corresponia a l'ordre invers de la dist\xc3\xa0ncia que ells creien que aquests astres distaven de la Terra._NEWLINE_Segons Michael Macron, en el seu llibre Per J\xc3\xbapiter! (1992), en aquesta \xc3\xa8poca els egipcis pensaven que el planeta m\xc3\xa9s distant era Saturn. Per tant creien que la primera hora era regida per Saturn, la segona hora per J\xc3\xbapiter, i aix\xc3\xad per l'estil. Tamb\xc3\xa9 creien que despr\xc3\xa9s que passaven les primeres set hores (regides pels set astres coneguts) el compte es repetia._NEWLINE_Segons l'Enciclop\xc3\xa8dia cat\xc3\xb2lica, a l'article \xc2\xabDiumenge\xc2\xbb, els antics egipcis creien que el planeta que regia la primera hora tamb\xc3\xa9 regia el per\xc3\xadode complet de 24 hores, i donava el seu nom a aquest dia._NEWLINE_Elias Joseph Bickerman, a Cronologia del m\xc3\xb3n antic (Universitat de Cornell, 1968) afirma que Cels havia escrit que aquesta mateixa doctrina formava part de la cosmogonia persa._NEWLINE_Fa 600 anys, Chaucer va descriure aquestes mateixes creences (que ell creia d'origen grec) en el seu Tractat sobre l'astrolabi (en el cap\xc3\xadtol \xc2\xabSpecial declaracioun of the hour of planetes\xc2\xbb o Declaraci\xc3\xb3 especial sobre les hores dels planetes). El text de Chaucer \xc3\xa9s una traducci\xc3\xb3 d'un manuscrit grec molt m\xc3\xa9s antic._NEWLINE_D'acord amb Vettius Valens, que va viure al segle segon i \xc3\xa9s l'autoritat m\xc3\xa9s coneguda sobre astrologia en el m\xc3\xb3n antic, la primera hora del dia comen\xc3\xa7ava al vespre, cosa que era tradicional entre grecs i babilonis. Diu tamb\xc3\xa9 que les meitats di\xc3\xbcrnes i nocturnes del dia eren presidides pels astres que corresponen a la primera hora de cada meitat. Aix\xc3\xb2 es confirma per un grafit pompei\xc3\xa0 que nomena el 6 de febrer del 60, un diumenge, quan actualment es diria que va ser dimecres. Pel que sembla, el compte dels dies de la setmana nomenats despr\xc3\xa9s de la primera hora di\xc3\xbcrna constitu\xc3\xafa una setmana alterna a l'ordin\xc3\xa0ria, com es despr\xc3\xa8n de les cartes pasquals del bisbe Atanasi, i en una taula de dates pasquals per als anys 311-369 que sobreviu en una c\xc3\xb2pia et\xc3\xadop. \xc3\x89s molt probable que els antics sumeris utilitzessin aquest sistema per generar l'ordre dels dies de la setmana, el que no se sap \xc3\xa9s per qu\xc3\xa8 ho van fer, \xc3\xa9s a dir, quin era el mite que sostenia aquest ordenament._NEWLINE_No hi ha registres que el cicle de set dies s'hagi trencat algun cop. Els importants canvis i reformes de calendari mai van interrompre aquest cicle. \xc3\x89s bastant probable que el cicle provingui almenys des dels temps de Mois\xc3\xa8s (al voltant del 1400 aC aproximadament)."