b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Castell\xc3\xb3 de Farfanya\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTot fa pensar que el tur\xc3\xb3 on es troben les ru\xc3\xafnes del castell ja era ocupat en \xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica; els ilergetes s'hi devien defensar enfront dels romans. La seva import\xc3\xa0ncia creix de manera considerable amb la fortificaci\xc3\xb3 d'\xc3\xa8poca sarra\xc3\xafna que formava part de la cadena defensiva que discorria de llevant a ponent i separava les terres del sud, isl\xc3\xa0miques, de les del nord, cristianes._NEWLINE_La primera not\xc3\xadcia certa del lloc data del 1036, quan encara era musulm\xc3\xa0. El castell i territori de Castell\xc3\xb3 de Farfanya va ser pres als sarra\xc3\xafns el 1115-1116 pel vescomte Guerau II de Cabrera; de tota manera, aquesta conquesta no es va consolidar fins al 1130._NEWLINE_A mitjan segle XII (1156-1157), hom troba un plet entre Pon\xc3\xa7 I de Cabrera (fill de l'anterior) i Ermengol VII d'Urgell, que es resol amb el reconeixement dels drets d'aquest darrer sobre el castell. Es troben cont\xc3\xadnues refer\xc3\xa8ncies hist\xc3\xb2riques del castell en els anys seg\xc3\xbcents: apropiacions, relacions de b\xc3\xa9ns, llegats, etc. _NEWLINE_La comtessa Cec\xc3\xadlia de Comenge, esposa de Jaume I d'Urgell, va decidir la construcci\xc3\xb3 d'una esgl\xc3\xa9sia nova que hauria de substituir una d'anterior, del segle XII. La primitiva esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria era seu d'un priorat dependent de Sant Pere d'\xc3\x80ger, a qui va ser donada pel mateix conqueridor del territori, Guerau II de Cabrera. Aquella esgl\xc3\xa9sia contenia el sepulcre del comte Ermengol IX d'Urgell, mort el 1243._NEWLINE_Com a curiositat, cal esmentar que corria la fama que el comte Pere II d'Urgell (1340-1408) tenia al seu castell de Castell\xc3\xb3 de Farfanya una caixa de cabals atape\xc3\xafda de peces d'or, encaixades amb tanta pressi\xc3\xb3 que convidava qui pogu\xc3\xa9s treure'n alguna amb els dits, a quedar-se amb aquesta._NEWLINE_El 1415, Ferran I d'Antequera va vendre el senyoriu de Castell\xc3\xb3 de Farfanya al comte de Foix, per acabar com a propietat dels ducs d'Alba._NEWLINE_Durant la Guerra dels Segadors (1640-1652), el castell va viure diversos episodis b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics. No van ser els darrers, ja que m\xc3\xa9s endavant en trobem d'altres. Al Diccionario geogr\xc3\xa1fico, Pascual Madoz (cap al 1840) l'esmenta ja en ru\xc3\xafna.\n_START_SECTION_\nLes restes\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell tenia amb un recinte fortificat, o castell pr\xc3\xb2piament dit, a m\xc3\xa9s d'una muralla que envoltava la vila i diverses torres de guaita. \xc3\x89s de planta trapezo\xc3\xafdal allargada, d'uns 80 m per 30 m. La defensa isl\xc3\xa0mica devia centrar-se en el mur del cant\xc3\xb3 nord, m\xc3\xa9s indefens per q\xc3\xbcestions topogr\xc3\xa0fiques (ja que les altres tres cares donen directament sobre els penya-segats) i s'hi va excavar un fossat de 12 a 18 m d'amplada. _NEWLINE_A la cara nord, considerada d'\xc3\xa8poca isl\xc3\xa0mica, s'hi veuen dos trams de muralla que formen angle, d'un gruix de 0,90/1,10 m i llargades de 27,50 m i 26,90 m. L'al\xc3\xa7ada conservada arriba als 5 m. A la muralla, s'hi associen dues torres, una de ben conservada, semicircular (2,5 m de radi), completament massissa i amb una al\xc3\xa7ada m\xc3\xa0xima conservada de 13 m. La segona torre est\xc3\xa0 adossada a l'angle que formen els dos panys de muralla i est\xc3\xa0 molt arrasada. Segurament, tamb\xc3\xa9 pertanyia al castell isl\xc3\xa0mic una estructura de planta m\xc3\xa9s o menys quadrada situada a l'angle sud-oest del tossal._NEWLINE_A la zona de ponent, s'aixequen les restes de les construccions comtals edificades despr\xc3\xa9s de la conquesta (1116). Es refor\xc3\xa7\xc3\xa0 la muralla isl\xc3\xa0mica adossant-li un pany d'uns 1,10 m de gruix. S'edific\xc3\xa0 una cambra i una torre circular, avui molt malmesa, d'uns 8 m de di\xc3\xa0metre, dividida en tres pisos. Se'n conserven uns 13 m d'al\xc3\xa7ada. de la torre. Al sud d'aquest sector, hi ha gran cambra dita \xc2\xabla Cavalleria\xc2\xbb, formada per dos cossos coberts per una volta de can\xc3\xb3. El parament constructiu \xc3\xa9s a base d'encofrat arrebossat per l'exterior i tres o quatre filades de carreus grans ben escairats a la base._NEWLINE_A\xc3\xafllats del castell per\xc3\xb2 estrat\xc3\xa8gicament vinculats, hi ha dos elements. El primer, al nord, sobre un tur\xc3\xb3, \xc3\xa9s una torre de guaita i control de la vall de Farfanya. Massissa, de planta rectangular (4,5X5,7 m) i uns 9 m d'al\xc3\xa7ada conservats. Es considera d'\xc3\xa8poca isl\xc3\xa0mica. El segon element el trobem al sud, on es conserven dues torres unides per restes de muralla, que arriba fins a la vila baixa. Del tram de muralla, en romanen uns 8 m. De la primera torre, nom\xc3\xa9s en resta la planta i un tram vertical de 5,70 m. La segona torre t\xc3\xa9 un di\xc3\xa0metre de 5,5 m i una al\xc3\xa7ada de 14. Dividida en 4 pisos, en queda la volta del primer, diverses espitlleres i la porta d'acc\xc3\xa9s. Aquests segons elements es relacionen amb la construcci\xc3\xb3 del castell feudal i, per tant, s\xc3\xb3n posteriors a l'any 1116."