b"\n_START_ARTICLE_\nConill\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes femelles arriben a la maduresa sexual, en funci\xc3\xb3 de la mida, entre els quatre i els vuit mesos i amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia poden tenir una camada de conills abans de l'any. El per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 dura entre trenta-un i trenta-tres dies;_NEWLINE__NEWLINE_Els nadons s\xc3\xb3n cecs i sense p\xc3\xa8l.\n_START_SECTION_\nNutrici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls conills s\xc3\xb3n herb\xc3\xadvors. La dieta es compon de diversos vegetals amb un component fibr\xc3\xb3s important, \xc3\xa9s a dir, mengen molt de farratge i poc gra. Les peculiaritats del proc\xc3\xa9s digestiu fan que necessitin una dieta molt especial. Els cal que els aliments continguin gran quantitat de cel\xc2\xb7lulosa i no gaires de sucres simples o mid\xc3\xb3, que poden fermentar r\xc3\xa0pidament en el seu lent tr\xc3\xa0nsit intestinal. A m\xc3\xa9s, necessiten menjar sovint perqu\xc3\xa8 aquest tr\xc3\xa0nsit es mantingui, i per aix\xc3\xb2 constantment n'ingereixen petites quantitats. S'ha estimat que un conill pot ingerir aliment fins a 80 cops al dia. Existeixen tres components principals en la dieta d'un conill: el farratge sec, els aliments concentrats i els aliments verds. Els aliments verds poden constituir el 45% de la dieta. Pel que fa a l'aigua, \xc3\xa9s convenient saber que requereixen de 3 a 5 litres d'aigua fresca.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nViu en \xc3\xa0rees seques properes al nivell del mar amb un s\xc3\xb2l aren\xc3\xb3s i tou on pot construir el cau. Habiten boscos, tot i que prefereixen camps extensos coberts per matolls on poder amagar-se. Antigament tamb\xc3\xa9 era freq\xc3\xbcent de trobar-los en terres de conreu, per\xc3\xb2 les arades modernes en destrueixen els caus. Tot i aix\xc3\xb2, aquesta esp\xc3\xa8cie s'ha adaptat a l'activitat humana i viu en parcs, camps de gespa o fins i tot en cementiris. De vegades es troben en cultius agr\xc3\xadcoles, on s'alimenten d'enciam, grans o arrels.\n_START_SECTION_\nAnatomia\n_START_PARAGRAPH_\nEls ulls dels conills s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s laterals que els de molts altres mam\xc3\xadfers; aix\xc3\xb2 els brinda una visi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s panor\xc3\xa0mica, amb la qual poden detectar qualsevol predador proper. _NEWLINE_V\xc3\xb2mit: Els conills no poden vomitar pel petit lumen pil\xc3\xb2ric que tenen, cosa que els predisposa a acumulaci\xc3\xb3 de p\xc3\xa8l en l'est\xc3\xb3mac. Tamb\xc3\xa9 tenen p\xc3\xa8l a l'est\xc3\xb3mac perqu\xc3\xa8 quan es netegen les potes o qualsevol altra part del cos tamb\xc3\xa9 llepen el p\xc3\xa8l que els queda enganxat a la llengua i se'ls empassen i els queden a l'est\xc3\xb3mac._NEWLINE_Ossos: L'esquelet del conill \xc3\xa9s molt fr\xc3\xa0gil i representa solament el 8% del total del pes corporal. Els ossos llargs i l'espina lumbar, que estan cobertes per una gran quantitat de m\xc3\xbascul, s\xc3\xb3n molt susceptibles de patir fractures. _NEWLINE_Papada: Les femelles de moltes esp\xc3\xa8cies presenten papada, provocada per una dermatitis, especialment en conilles obeses, que -en climes humits i c\xc3\xa0lids- mantenen aquesta zona humida. _NEWLINE_Dents: Els creixen cont\xc3\xadnuament (de 10 a 12 cent\xc3\xadmetres al llarg de la vida d'un conill). Els conills presenten 2 parells de dents incisives. El parell m\xc3\xa9s petit d'incisius s\xc3\xb3n darrere dels grossos i no posseeixen una vora filosa. _NEWLINE_Orelles: A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de captar els sons, els ajuden a regular la temperatura corporal. Les orelles s\xc3\xb3n fr\xc3\xa0gils i no han d'usar-se per a subjectar als conills. Tamb\xc3\xa9 hi tenen un l\xc3\xadquid que els serveix per a protegir-se de malalties. Quan l'usen pot semblar que es rentin la cara, per\xc3\xb2 en realitat s'hi estan escampant aquest l\xc3\xadquid._NEWLINE_Tracte gastrointestinal: T\xc3\xa9 un est\xc3\xb3mac \xc3\xbanic i glandular, un llarg intest\xc3\xad i un gran cec. La microflora intestinal \xc3\xa9s molt sensible a l'osmolaritat intestinal, al pH i a altres factors, com els canvis d'alimentaci\xc3\xb3 (especialment en conills de 4 a 12 setmanes). _NEWLINE_Venes: Les venes s\xc3\xb3n primes i fr\xc3\xa0gils. La formaci\xc3\xb3 d'hematomes despr\xc3\xa9s d'una vaccina \xc3\xa9s bastant comuna. _NEWLINE_Mamelles: Les femelles en presenten 4 o 5 parells. Els mascles no tenen mugrons. _NEWLINE_Orina: Pot ser vermella, rosada o de color carabassa. Aquests colors es poden deure al metabolisme de l'aliment. L'orina \xc3\xa9s la via d'excreci\xc3\xb3 del calci i el f\xc3\xb2sfor, a difer\xc3\xa8ncia d'altres mam\xc3\xadfers que la fan per la bilis. _NEWLINE_Potes: Els conills no tenen coixinets com altres mam\xc3\xadfers. Aquestes zones estan cobertes amb un pelatge abundant. Les potes del darrere s\xc3\xb3n molt potents per poder saltar i c\xc3\xb3rrer molt m\xc3\xa9s._NEWLINE_Femta: Produeixen 2 tipus de femta: les mucoses o cecotrofs, que provenen del cec, es produeixen al mat\xc3\xad o a la nit. Els cecotrops es generen despr\xc3\xa9s de 4 a 8 hores de la ingesta i s\xc3\xb3n ingerits directament des de l'anus. L'altre tipus de femta seca s\xc3\xb3n les normals i es produeixen durant 1 a 4 hores despr\xc3\xa9s de la ingesta i no s\xc3\xb3n reingerides pel conill.\n_START_SECTION_\nCar\xc3\xa0cter\n_START_PARAGRAPH_\nExisteix la creen\xc3\xa7a comuna que els conills i les llebres s\xc3\xb3n animals temorosos. Al seu \xc3\xa0mbit natural, aquest comportament el determina la necessitat de superviv\xc3\xa8ncia, \xc3\xa9s a dir, aquests animals s\xc3\xb3n el principal objectiu de molts depredadors, com llops, \xc3\xa0guiles, guineus o ll\xc3\xbadrigues, per la qual cosa estar sempre vigilants \xc3\xa9s la seva millor arma. Aix\xc3\xad, davant qualsevol amena\xc3\xa7a, aquest animal t\xc3\xa9 dues \xc3\xbaniques opcions: fugir o ajupir-se simulant estar mort. A la llar, es comporten de forma similar. Si percep sorolls estridents o molt forts el conill s'encongir\xc3\xa0 amb les orelles cap enrere, els ulls oberts de bat a bat i li tremolar\xc3\xa0 tot el cos. Aquestes reaccions de seguretat els duen a marcar el territori que consideren seu. Al camp ho faran per mitj\xc3\xa0 de la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de branques o pedres entorn d'un cau, o b\xc3\xa9 per mitj\xc3\xa0 de secrecions corporals. A la vida casolana, al costat de nosaltres, aquests animals consideraran el seu refugi la g\xc3\xa0bia. Tot i que s\xc3\xb3n animals tranquils, no s\xc3\xb3n rars els enfrontaments amb els cong\xc3\xa8neres per defensar el seu espai.\n_START_SECTION_\nEn la cultura popular\n_START_PARAGRAPH_\nEn les representacions cat\xc3\xb2liques de l'edat mitjana, el conill encarnava el mal a causa la seva fertilitat.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa carn de conill es menja en alguns pa\xc3\xafsos.\n_START_SECTION_\nMarca Q\n_START_PARAGRAPH_\nLa carn de conill criada a Catalunya pot adherir-se al segell alimentari Marca Q de qualitat aliment\xc3\xa0ria, certificaci\xc3\xb3 oficial atorgada pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentaci\xc3\xb3 de la Generalitat de Catalunya regulat per l'ordre de 29 de setembre de 2000,_NEWLINE_La carn de conill emparada sota aquest distintiu prov\xc3\xa9 d'animals de l\xc3\xadnies seleccionades per a producci\xc3\xb3 c\xc3\xa0rnia, que procedeixen de granges de selecci\xc3\xb3. S'ha de garantir l'exclusivitat de les naus de la granja que es dediquen a la producci\xc3\xb3 de conills amb la Marca Q. Despr\xc3\xa9s de les etapes d'alletament i engreix, els animals es sacrificaran amb un pes viu d'1,750 a 2,250 kg, i no seran sotmesos a cap tractament o alimentaci\xc3\xb3 medicamentosa durant els 20 dies anteriors al sacrifici. Les f\xc3\xb3rmules de pinso s'hauran de notificar al Servei de Producci\xc3\xb3 Ramadera del Departament i complir els requisits de composici\xc3\xb3 de prote\xc3\xafna bruta (15-18%) i fibra bruta (13-17%). Les mat\xc3\xa8ries primeres han de ser de primera qualitat. Pel que fa al transport dels animals a l'escorxador, la dist\xc3\xa0ncia entre aquest i la granja mai no ha de superar el 300 km amb un temps m\xc3\xa0xim de 5 hores._NEWLINE_La comercialitzaci\xc3\xb3 de les canals de conill han tenir un pes entre 1 i 1,5\xc2\xa0kg, seran de color rosat i no presentaran cap defecte ni contusi\xc3\xb3. Les presentacions han de ser: canal sencera individual, canal sencera trossejada en quarts i meitats, mitja canal i especejament del conill (espatlles, cuixes, lloms). L'env\xc3\xa0s ha de portar una etiqueta identificativa amb la data de sacrifici, pes, n\xc3\xbamero de lot que permeti fer el seguiment fins a la granja d'origen, nom de l'empresa adjudicat\xc3\xa0ria i el distintiu de la Marca Q. En cas de congelaci\xc3\xb3, les canals no es podran comercialitzar amb la Marca Q._NEWLINE_Es controla i certifica tot el proc\xc3\xa9s productiu, des de la granja fins al punt de venda, aix\xc3\xad com la tra\xc3\xa7abilitat des de l'animal viu fins al producte final."