b'\n_START_ARTICLE_\nMangosta groga\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes 12 subesp\xc3\xa8cies reconegudes es diferencien entre si principalment pel color, la mida i la longitud dels cabells i de la cua. Hi ha una zona de r\xc3\xa0pids canvis geogr\xc3\xa0fics, que separa els individus del nord de Nam\xc3\xadbia, Botswana i el nord de Transvaal dels individus del sud. Els individus que habiten entre aquestes dues \xc3\xa0rees poden tenir trets intermedis. Aix\xc3\xb2 crea variaci\xc3\xb3 clinal, fent la distinci\xc3\xb3 entre subesp\xc3\xa8cies impossible. Aquestes variacions poden ser gen\xc3\xa8tiques o degudes a la quantitat i la intensitat de la llum solar en un lloc determinat. Els esp\xc3\xa8cimens del sud (Sud-\xc3\xa0frica i Nam\xc3\xadbia) s\xc3\xb3n generalment m\xc3\xa9s grans i tenen el pelatge de color daurat vermell\xc3\xb3s, mentre que els individus del nord (Botswana) s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petits i el seu pelatge \xc3\xa9s gris o gris groguenc. Aquest aspecte can\xc3\xb3s \xc3\xa9s el resultat del contrast que produeix l\'alternan\xc3\xa7a de p\xc3\xa8ls negres (eumelanina) amb p\xc3\xa8ls de color groc p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid (feomelanina) en la capa exterior del pelatge. S\'ha pogut constatar una variaci\xc3\xb3 estacional en el color del pelatge dels esp\xc3\xa8cimens del sud, molt menys accentuada en els del nord. Els exemplars del sud tenen cues m\xc3\xa9s llargues i amb la punta blanca i p\xc3\xa8ls m\xc3\xa9s llargs en el pelatge que els individus del nord. En tots els esp\xc3\xa8cimens de mangosta groga, els p\xc3\xa8ls m\xc3\xa9s llargs es troben a la cua. Aquesta cua espessa, i relativament llarga, i les orelles arrodonides li donen a la mangosta groga l\'aparen\xc3\xa7a d\'una guineu. El color del pelatge del ventre \xc3\xa9s blanquin\xc3\xb3s. _NEWLINE_T\xc3\xa9 cinc dits a les potes davanters i quatre a les del darrere. El primer d\xc3\xadgit de les potes del davant es troba aixecat respecte als altres i no deixa empremta en la petjada. El palmell \xc3\xa9s nu a les potes del davant i pelut a les del darrere. El musell \xc3\xa9s puntegut i els ulls s\xc3\xb3n de color vermell amb una pupil\xc2\xb7la ovalada horitzontalment, i tenen unes gl\xc3\xa0ndules odor\xc3\xadferes anals, que secreten un l\xc3\xadquid llet\xc3\xb3s que fa una olor que recorda el formatge agre. Les femelles tenen 3 parells de mugrons a l\'abdomen._NEWLINE_La mangosta groga \xc3\xa9s m\xc3\xa9s petita que la majoria de mangostes. El cos mesura uns 40 cm i la cua uns 30 cm, i t\xc3\xa9 un pes aproximat de 600 grams.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i h\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa mangosta groga \xc3\xa9s end\xc3\xa8mica i es troba \xc3\xa0mpliament distribu\xc3\xafda al sud d\'\xc3\x80frica, on hi ha zones densament poblades a Nam\xc3\xadbia, a Botswana, a l\'Estat Lliure d\'Orange, al nord-oest de KwaZulu-Natal, a l\'oest de Transvaal, a Zimbabwe, i a la Prov\xc3\xadncia del Cap._NEWLINE_Prefereix h\xc3\xa0bitats oberts i semi\xc3\xa0rids com les sabanes i els matollars, mentre que es mant\xc3\xa9 pr\xc3\xa0cticament absent en deserts, boscos i zones de muntanya.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nLa mangosta groga \xc3\xa9s principalment di\xc3\xbcrna; passa la major part del dia a la recerca d\'aliment, encara que de vegades es troba activa de nit. Abans de sortir a la recerca d\'aliment, descansen o prenen el sol fora dels caus. El moment de l\'inici de l\'activitat est\xc3\xa0 correlacionat amb l\'hora de l\'alba, les hores de boira, i les condicions meteorol\xc3\xb2giques, mentre que el moment de cessament de l\'activitat est\xc3\xa0 correlacionat amb la posta de sol i la temperatura m\xc3\xa0xima, i amb la velocitat del vent. La mangosta groga ocupa caus permanents que sovint comparteix amb marmotes i suricates, tot i que \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de fer caus molt complexos. Els caus s\xc3\xb3n un microclima de termoregulaci\xc3\xb3, que t\xc3\xa9 l\'avantatge de neutralitzar les condicions extremes._NEWLINE_El mangosta groga \xc3\xa9s un animal social; les col\xc3\xb2nies giren al voltant d\'un grup familiar format per un mascle i una femella, les seves cries m\xc3\xa9s joves, i altres individus formats per altres adults joves, adults molt vells, o individus amb algun tipus d\'associaci\xc3\xb3 al grup._NEWLINE_Els territoris dels mascles sovint se superposen i s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans que els de les femelles. Aquest fet suggereix que les unitats socials de la mangosta groga poden ser m\xc3\xa9s complexes que una simple unitat familiar. Les femelles de diferents caus tenen rangs contigus, per\xc3\xb2 no se superposen; aix\xc3\xb2 suggereix que hi pot existir una certa territorialitat._NEWLINE_\xc3\x89s un animal silenci\xc3\xb3s, encara que se sap que criden (durant els combats), grunyen (quan es veuen amena\xc3\xa7ades), lladren i ronquen. Es creu que potser fan servir la cua per comunicar-se.\n_START_SECTION_\nDieta\n_START_PARAGRAPH_\nEl mangosta groga \xc3\xa9s principalment insect\xc3\xadvora, encara que de manera oportunista s\'alimenta de vertebrats. La carronya tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s una font d\'aliment. En l\'an\xc3\xa0lisi del contingut del seu est\xc3\xb3mac, s\'han trobat molts organismes diferents, incloent escarabats (adults i larves), els t\xc3\xa8rmits, llagostes, erugues, formigues, ratolins, ocells, herba, llavors, r\xc3\xa8ptils i amfibis. Tamb\xc3\xa9 se sap que s\'emporten ous de gallina i pollastres en llibertat.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMolts individus de mangosta groga s\'aparellen durant la primera setmana de juliol. La c\xc3\xb2pula dura entre 30 i 60 segons, durant els quals el mascle emet un suau ronroneig alhora que la femella mossega o llepa continuadament les orelles del mascle. El per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 una durada que varia entre 42 i 57 dies. S\'estima que l\'\xc3\xa8poca de naixement dels cadells t\xc3\xa9 lloc entre el mesos d\'agost i novembre, encara que possiblement es pugui allargar fins al gener. La temporada de reproducci\xc3\xb3 pot ser que es prolongui en els esp\xc3\xa8cimens m\xc3\xa9s septentrionals. _NEWLINE_Les cries neixen en cambres netes dels caus, les quals no tenen "llits". La quantitat mitjana de la ventrada \xc3\xa9s d\'1,8 cadells, i el deslletament t\xc3\xa9 lloc al voltant de les 10 setmanes. Es creu que ambd\xc3\xb3s sexes assoleixen la maduresa sexual a partir del primer any._NEWLINE_No se sap amb certesa si els mascles participen en la cria i alimentaci\xc3\xb3 dels cadells.\n_START_SECTION_\nRelacions amb humans\n_START_PARAGRAPH_\nLes mangostes grogues s\xc3\xb3n considerades com el vector m\xc3\xa9s important de la r\xc3\xa0bia a l\'altipl\xc3\xa0 del centre de Sud-\xc3\xa0frica. La incid\xc3\xa8ncia geogr\xc3\xa0fica d\'aquesta malaltia est\xc3\xa0 estretament relacionada amb la distribuci\xc3\xb3 d\'aquesta esp\xc3\xa8cie. La prevalen\xc3\xa7a de la r\xc3\xa0bia en la mangosta groga es deu a la seva abund\xc3\xa0ncia en certes \xc3\xa0rees i el seu h\xc3\xa0bit de viure en caus, fet que fa que els individus estiguin sovint molt a prop els uns dels altres i, per tant, les possibilitats de transmissi\xc3\xb3 del virus augmenten. Tamb\xc3\xa9 hi ha una gran relaci\xc3\xb3 entre la incid\xc3\xa8ncia estacional de la r\xc3\xa0bia i el cicle reproductiu de la mangosta groga. Molts agricultors creuen que la mangosta groga \xc3\xa9s un perill i una plaga per a ells i el seu bestiar. Per aquesta ra\xc3\xb3 s\'han produ\xc3\xaft diversos intents d\'extermini de la mangosta groga, per tal de disminuir el nombre de possibles hostes de la malaltia. En aquest sentit, s\'han segellat i gasificat els caus amb cianur, fosfina, mon\xc3\xb2xid de carboni o di\xc3\xb2xid de carboni, i a continuaci\xc3\xb3 es col\xc2\xb7loquen trampes per capturar els possibles supervivents._NEWLINE_Malgrat tot, no s\xc3\xb3n completament negatives per a les persones, ja que poden ajudar a controlar les poblacions de rosegadors i d\'insectes nocius, dels quals s\'alimenten.'