b"\n_START_ARTICLE_\nAlain Touraine\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1950 es llicenci\xc3\xa0 en l'\xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure de Par\xc3\xads. Va realitzar estudis en les universitats de Columbia, Chicago i Harvard, i va ser investigador del Consell Nacional d'Investigaci\xc3\xb3 Franc\xc3\xa8s fins a 1958. En 1956 va fundar el Centre d'Estudis per a la Sociologia del Treball de la Universitat de Xile. _NEWLINE_Es va casar el 9 de febrer de 1957 amb Adriana Arenas Pizarro, una investigadora xilena amb qui tingu\xc3\xa9 dos infants: Marisol (nascuda el 1959), pol\xc3\xadtica socialista i actual membre del govern Jean-Marc Ayrault i Philippe Touraine, professor d'endocrinologia._NEWLINE_En 1960 es va convertir en investigador \xc2\xabs\xc3\xa8nior\xc2\xbb de l'\xc3\x89cole Pratique des Hautes Etudes (actualment \xc3\x89cole des Hautes \xc3\x89tudes en Sciences Sociales de Par\xc3\xads), on va fundar el Centre d'An\xc3\xa0lisi i d'Intervenci\xc3\xb3 Sociol\xc3\xb2gics (CADIS)._NEWLINE_\xc3\x89s fam\xc3\xb3s per desenvolupar el terme societat post-industrial. El seu treball es basa en la sociologia de l'acci\xc3\xb3. Defensa que la societat forma el seu futur a trav\xc3\xa9s de mecanismes estructurals i de les seves pr\xc3\xb2pies lluites socials. Ha estat interessat al llarg de la seva carrera en els moviments socials, estudiant i escrivint sobre molts, especialment en Llatinoam\xc3\xa8rica i Pol\xc3\xb2nia (on va observar el naixement de Solidaritat, pel que va publicar Solidaritat: An\xc3\xa0lisi d'un moviment social (1983)). Durant la seva estada a Pol\xc3\xb2nia, va desenvolupar el m\xc3\xa8tode d'investigaci\xc3\xb3 d'Intervenci\xc3\xb3 sociol\xc3\xb2gica, descrit en La veu i la mirada (La Voix et li Regard) 1981. Alain Touraine \xc3\xa9s popular a Llatinoam\xc3\xa8rica i Europa, tot i que no en el m\xc3\xb3n anglosax\xc3\xb3. Tot just la meitat dels seus vint llibres han estat tradu\xc3\xafts a l'angl\xc3\xa8s._NEWLINE_El maig de 2010 fou guardonat amb el Premi Pr\xc3\xadncep d'Ast\xc3\xbaries de Comunicaci\xc3\xb3 i Humanitats, que compart\xc3\xad amb Zygmunt Bauman.\n_START_SECTION_\nSociologia de l'acci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn els anys cinquanta, a partir de recerques de la sociologia industrial, principalment a la f\xc3\xa0brica Renault (1955), les mines de carb\xc3\xb3 i en empreses sider\xc3\xbargiques, del nord de Fran\xc3\xa7a i, m\xc3\xa9s tard al Brasil i Xile (1961-1967), desenvolupa la teoria de la sociologia de l'acci\xc3\xb3 o m\xc3\xa8tode 'accionalista'. Al 1965 publica el llibre Sociolog\xc3\xada de la acci\xc3\xb3n, on aprofundeix sobre aquestes teories._NEWLINE_La sociolog\xc3\xada de l'acci\xc3\xb3 formulada per l'autor, t\xc3\xa9 per objectiu abandonar la perspectiva funcionalista predominant a l'\xc3\xa8poca dels anys seixanta, basada en l'estudi del cos social com a xarxa de relacions i de les formes simb\xc3\xb2liques d'expressi\xc3\xb3 del fet social. Aquesta perspectiva 'accionalista' caracteritzada per la interacci\xc3\xb3 dual entre subjectes i sistemes, dona rellev\xc3\xa0ncia als subjectes com a actors de la seva pr\xc3\xb2pia exist\xc3\xa8ncia, creant noves formes d'organitzaci\xc3\xb3, diferenciant lo social de lo pol\xc3\xadtic i reconeixent l'autonomia d'aquests processos. Desenvolupa un m\xc3\xa8tode per al seu estudi, la intervenci\xc3\xb3 sociol\xc3\xb2gica\n_START_SECTION_\nTouraine i el feminisme\n_START_PARAGRAPH_\nTouraine considera el moviment feminista, com un moviment cultural inserit en una dimensi\xc3\xb3 social, no arribant-lo a considerar estrictament un moviment social, ja que no busca la creaci\xc3\xb3 d'una societat alternativa, sin\xc3\xb3 una modernitzaci\xc3\xb3 que s'orienta principalment cap a la conquesta de drets per a les dones. Afirma que el feminisme s'ha centrat en tenir com a adversari, als homes._NEWLINE_En 2006 publica El mundo de las mujeres,  on divideix el moviment feminista entre, moviment feminista hist\xc3\xb2ric i generaci\xc3\xb3 de dones posfeministas, afirmant que en el primer cas pot denominar-se com un moviment social, ja que comporta una tradici\xc3\xb3 de lluita social i que el segon se centra en la transformaci\xc3\xb3 cultural.\n_START_SECTION_\nDoctor honoris causa\n_START_PARAGRAPH_\nAlain Touraine \xc3\xa9s Doctor honoris causa de les seg\xc3\xbcents universitats: Ginebra (1988), Mont-real (1990), Cat\xc3\xb2lica de Lovaina (1992), La Paz (1995), Bolonya (1995), M\xc3\xa8xic (1996), Santiago de Xile (1996), Quebec (1997), Men\xc3\xa9ndez Pelayo (1997), C\xc3\xb3rdoba (Argentina, 2000), Puebla (M\xc3\xa8xic, 2001), Candido Mendes (Brasil, 2002), Roma (2003), J\xc3\xbfvask\xc3\xbfla (Finl\xc3\xa0ndia, 2004), San Mart\xc3\xadn (Argentina, 2005), Valpara\xc3\xadso (2005), Bogot\xc3\xa0 (2006), Universitat Oberta de Catalunya (2007)."