b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Eul\xc3\xa0lia de Full\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEsmentada ja al 906  quan els bisbes, reunits en s\xc3\xadnode episcopal a Barcelona, en confirmaren a l'abadessa Emma de Sant Joan de les Abadesses la possessi\xc3\xb3, juntament amb la sufrag\xc3\xa0nia de Sant Esteve de Campelles (a l'actual municipi de Vilafranca de Conflent). Aquella edificaci\xc3\xb3 original, per\xc3\xb2 fou substitu\xc3\xafda per una de nova, consagrada el 22 de desembre del 1031 pel bisbe d'Elna Berenguer (Berenguer III de Sendred de Gurb? Berenguer de Cerdanya?) i que els homes de Full\xc3\xa0 lliuraren al bisbat (atesa la supressi\xc3\xb3 el 1017 de la comunitat de Sant Joan de les Abadesses). En un algun moment hist\xc3\xb2ric, l'esgl\xc3\xa9sia depengu\xc3\xa9  de la mensa prioral de Santa Maria de Cornell\xc3\xa0 de Conflent i, al segle\xc2\xa0xiv pertangu\xc3\xa9  a l'abadia de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0._NEWLINE_Entre els segles XII i XIII va ser fortificada, com ho mostra  la paret constru\xc3\xafda sobre la fa\xc3\xa7ana nord i per la base d'un campanar de torre de planta quadrada (en el present desaparegut) que se situava a la fa\xc3\xa7ana sud._NEWLINE_Santa Eul\xc3\xa0lia de Full\xc3\xa0 va ser declarat Monument hist\xc3\xb2ric de Fran\xc3\xa7a  el 9 de setembre del 1965.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'una esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de planta basilical de tres naus paral\xc2\xb7leles acabades en absis semi-circulars. La nau central (de 9,70 metres d'al\xc3\xa7ada sota clau) \xc3\xa9s de volta de can\xc3\xb3, dividida per tres arcs torals en quatre trams d'uns quatre metres de llarg cadascun. Les dues naus laterals, comunicades per arcs amb la principal, s\xc3\xb3n for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s baixes (3,50 metres d'al\xc3\xa7ada) i tenen volta d'aresta  que semblen ser  les originals, algunes si m\xc3\xa9s no. Aquestes naus laterals haurien estat cobertes per teulada en pendent. La difer\xc3\xa8ncia d'al\xc3\xa7ades amb la nau principal hauria perm\xc3\xa8s l'obertura de finestres a aquesta per a il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 (claristori); actualment, la llum hi entra per tres finestres de mig punt i doble esplandit (a difer\xc3\xa8ncia de l'arc atrompetat, d'esplandit senzill), orientades a migdia. A banda, hi ha dues finestres al nord i una finestra en forma de creu sobre l'arc triomfal que resol la transici\xc3\xb3 entre la nau (molt m\xc3\xa9s alta) amb l'absis del presbiteri, molt m\xc3\xa9s baix. Al fons de la nau central  hi la tribuna d'un cor elevat, amb una balustrada de fusta._NEWLINE_S'accedeix a l'edifici per una porta oberta en plena cintra al mur sud. Un arc de llosetes planes la ressegueix. La porta, de fusta, est\xc3\xa0 decorada amb ferratges. Les excavacions han perm\xc3\xa8s de trobar les restes del portal original, que havia restat amagada per una antiga rectoria: molt alt, amb llinda, arc de desc\xc3\xa0rrega de mig punt i timp\xc3\xa0 sense decoraci\xc3\xb3. A banda i banda d'aquesta antiga porta es pot observar a la fa\xc3\xa7ana una rica decoraci\xc3\xb3 de bandes llombardes. La disposici\xc3\xb3 d'aquestes bandes \xc3\xa9s curiosament assim\xc3\xa8trica  amb dos grups de tres arcs a esquerra de la fa\xc3\xa7ana, un grup de dos i un de cinc a la dreta. Per contra, el mur sud presenta tamb\xc3\xa9 lesenes, per\xc3\xb2 de forma m\xc3\xa9s regular: sis a l'esquerra (amb una finestra entre la tercera i la quarta), sis a la dreta (en dos grups de tres separats per un pilar) i cinc en el centre per sobre la porta._NEWLINE_El campanar  \xc3\xa9s de torre de planta quadrada i se situa al comen\xc3\xa7ament de la nau oest; substitueix un d'anterior adossat a la fa\xc3\xa7ana sud, la base quadrada del qual es fa servir en el present de sagristia. L'actual t\xc3\xa9 un pis superior amb quatre columnes que sustenten una teulada a quatre vessants rematada per una creu en ferro forjat. El campanar \xc3\xa9s d'un estil posterior al rom\xc3\xa0nic de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_Cal destacar el retaule de l'altar major, barroc, una obra de Llu\xc3\xads Generes datada el 1666  si b\xc3\xa9 amb elements anteriors integrats. Est\xc3\xa0 decorat amb quatre est\xc3\xa0tues: santa Eul\xc3\xa0lia (segle XV), sant Sebasti\xc3\xa0, santa J\xc3\xbalia i sant Roc (segle XVII). Tamb\xc3\xa9 mostra dues pintures del martiri de santa Eul\xc3\xa0lia, i un tavernacle amb la porta pintada._NEWLINE_El mobiliari t\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9  altres peces d'inter\xc3\xa8s com un retaule dedicat a la Mare de D\xc3\xa9u (del segle XVII), una pintura de santa Teresa d'\xc3\x80vila (segle\xc2\xa0xviii), candelers (XIII) i l\xc3\xa0pides sepulcrals de 1318 i 1778.\n_START_SECTION_\nInterpretaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nLes caracter\xc3\xadstiques d'aquesta esgl\xc3\xa9sia  han fet que diversos especialistes (Bruitails L'art religi\xc3\xb3s... (1901), Puig L'arquitectura rom\xc3\xa0nica... (1909-1918), Monsalvatje El obispado... (1911-1915), Cazes La vall\xc3\xa9e... (1989)) s'hi hagin interessat i hi hagin trobat un lligam estil\xc3\xadstic amb Sant Vicen\xc3\xa7 de Cardona (Bages) i Santa Maria d'Obarra (Baixa Ribagor\xc3\xa7a), possiblement vinculat a la influ\xc3\xa8ncia de l'Abat Oliba. Se la considera contempor\xc3\xa0nia i emparentada estil\xc3\xadsticament amb les primeres construccions d'arquitectura rom\xc3\xa0nica d'estil llombard a la Catalunya del Nord, com Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0 (1008-1035) i Sant Pau de Pi (1022). Tamb\xc3\xa9 s'indica  que Santa Eul\xc3\xa0lia de Full\xc3\xa0 representa un intent d'introducci\xc3\xb3 a Catalunya de la planta basilical amb la nau central m\xc3\xa9s al\xc3\xa7ada que les laterals il\xc2\xb7luminada amb claristori, per oposici\xc3\xb3 al model de tres naus d'al\xc3\xa7ades similars cobertes per una \xc3\xbanica teulada a dues vessants (Sant Mart\xc3\xad del Canig\xc3\xb3)."