b'\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Agust\xc3\xad (Val\xc3\xa8ncia)\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica i art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nEls agustins obtingueren la llic\xc3\xa8ncia reial per establir-se al Regne de Val\xc3\xa8ncia el 1272/1273, per\xc3\xb2 probablement el convent a Val\xc3\xa8ncia no es fundara fins a 1281. _NEWLINE_El lloc on s\'ubicaria estava al sud-oest, en camp obert, m\xc3\xa9s allunyat de la ciutat que altres ordre (com els franciscans, dominicans o mercedaris) per\xc3\xb2 ben comunicat gr\xc3\xa0cies al cam\xc3\xad de Sant Vicent. Aquest paratge, conegut com la Pobla d\'en Mercer era una \xc3\xa0rea suburbana, encara al segle XV Jaume Roig es referir\xc3\xa0 a ella com el bovalar dels Agustins, \xc3\xa9s a dir, com una zona semi humida de pastures, com havia sigut en el seu origen el raval de la Boatella._NEWLINE_Aix\xc3\xad el convent de Sant Agust\xc3\xad es constru\xc3\xad, almenys les primeres edificacions, cap a l\'\xc3\xbaltim quart del segle XIII, per\xc3\xb2 l\'\xc3\xbanica dada segura \xc3\xa9s que l\'any 1298 l\'esgl\xc3\xa9sia del convent ja acollia les confraries dels ferrers i els argenters. Poc despr\xc3\xa9s, el 1300, Jaume el Just amplia el solar, duplicant-lo, en concedir unes nou fanecades. Amb aquest privilegi reial s\'enceta un pla constructiu, que almenys hauria incl\xc3\xb2s el temple, el primer claustre, el dormitori i refectori, elemenst que a principis del segle XVIII es consideraven els m\xc3\xa9s antics del complex conventual._NEWLINE_Quan s\'ampli\xc3\xa0 el recinte urb\xc3\xa0 amb les noves muralles del 1356, aquesta inclogu\xc3\xa9 el recinte de Sant Agust\xc3\xad. Aquest fet, per\xc3\xb2, condicionava les futures ampliacions en el solar dels agustins i reb\xc3\xa9 una compensaci\xc3\xb3 pels prejudicis. La documentaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 registra la necessitat de reparar l\'esgl\xc3\xa9sia el 1369, coincidint amb un per\xc3\xadode de gran activitat constructiva a la ciutat despr\xc3\xa9s de la guerra amb Castella (1356-1365). Noves obres de reconstrucci\xc3\xb3 eren urgents el 1441 per haver-se arru\xc3\xafnat part del temple._NEWLINE_L\'aspecte actual de l\'esgl\xc3\xa9sia, repristinada l\'any 1940, nom\xc3\xa9s deixa entreveure els trets generals, un temple d\'una sola nau, amb capelles entre els contraforts i volta de creueria simple; a causa qu\xc3\xa8 els detalls han sigut molt alterats. Els pl\xc3\xa0nols antics de la ciutat mostren que les capelles i la nau oferien una vis\xc3\xb3 compacta a l\'exterior com un cos rectangular del que sobresortia la cap\xc3\xa7alera poligonal i el campanar, aquest de planta quadrada i a l\'angle contrari a l\'actual. _NEWLINE_Els mateixos documents mostren tamb\xc3\xa9 que l\'esgl\xc3\xa9sia disposava de set capelles quadrades per cada costat, servint una d\'elles, com encara fa, d\'acc\xc3\xa9s principal des del carrer; les dues m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2ximes al presbiteri pel costat de l\'esp\xc3\xadstola eren bastant m\xc3\xa9s profundes._NEWLINE_El claustre m\xc3\xa9s antic ocup\xc3\xa0 els jardins del costat de l\'esgl\xc3\xa9sia actuals, encara s\'observen vestigis d\'arcs ogivals al mur del temple, hauria tingut setze arcades per costat, segons Jord\xc3\xa1. Quan es necessit\xc3\xa0 ampliar les depend\xc3\xa8ncies conventuals cap al nord, per l\'aparici\xc3\xb3 de capelles individuals (com la que el Consell Municipal pag\xc3\xa0 a fra Miquel Cardenet) entre altres raons, es constru\xc3\xad un nou claustre, del segle XVII i m\xc3\xa9s gran, a m\xc3\xa9s d\'al\xc3\xa7ar una segona planta sobre el que ja existia, com tamb\xc3\xa9 havien fet altres convents mendicants de la ciutat com el de Sant Francesc o el Carme. Com una frontissa entre els dos claustres s\'al\xc3\xa7ava una gran crugia d\'origen medieval que servia per allotjar el refetor a la planta baixa, i la gran biblioteca a sobre._NEWLINE_Destacava en el convent la capella de la Mare de D\xc3\xa9u de Gr\xc3\xa0cia, santuari objecte de peregrinacions a l\'\xc3\xa8poca medieval i afavorit pels reis castellans i de la Corona d\'Arag\xc3\xb3. El rei Enric II de Castella en fou molt devot d\'aquesta icona (actualment presideix l\'altar de l\'esgl\xc3\xa9sia) i va patrocinar la construcci\xc3\xb3 d\'una capella nova, junt al claustre vell. Amb la reforma de l\'esgl\xc3\xa9sia el 1692 aquesta capella es reconstru\xc3\xad al costat del presbiteri pel costat de l\'evangeli, posteriorment, el 1754 es tornaria a traslladar a una capella de nova planta situada al centre del clasutre major._NEWLINE_Igual que molts altres esgl\xc3\xa9sies valencianes, tamb\xc3\xa9 sant Agust\xc3\xad fou remodelat, emmascarant l\'edifici g\xc3\xb2tic. L\'art\xc3\xadfex fou Jos\xc3\xa9 Mil\xc3\xa1n Arag\xc3\xb3n, que el 1692 realitz\xc3\xa0 un recobriment decoratiu barroc del que es feia cap a finals del segle XVII, el qual fou criticat per Ponz un segle despr\xc3\xa9s. _NEWLINE_Ponz tamb\xc3\xa9 menciona pintures d\'Evarist Mu\xc3\xb1oz, Conchillos, Gaspar de la Huerta, els Vergara i alguna d\'Espinosa, tamb\xc3\xa9 fa refer\xc3\xa8ncia a diversos quadres de Joan de Joanes. Potser a finals del s. XVII o principis del seg\xc3\xbcent l\'arquitecte Juan P\xc3\xa9rez Castiel intervingu\xc3\xa9s en diferents elements del complex monacal com la construcci\xc3\xb3 del campanar (fet sobre dos contraforts i deixant pas entre ells amb una gran per\xc3\xadcia) i Orellana li atribueix la sala capitular, m\xc3\xa9s tard convertida en capelles de la Comuni\xc3\xb3 i finalment en sagristia, diu Orellana "que sin arcos y con una cruz partida al ayre es un milagro de los mas inteligentes en el arte"._NEWLINE_La portada actual de San Agust\xc3\xad est\xc3\xa0 flanquejada per dos parells de columnes d\xc3\xb2riques sobre pedestals i es remata amb un front\xc3\xb3 corb partit amb un n\xc3\xadnxol entre volutes que cont\xc3\xa9 una imatge, moderna, del sant titular, l\'original Orellana l\'atribu\xc3\xada a Juan Mu\xc3\xb1oz. La seua cronologia s\'ubica al primer ter\xc3\xa7 del segle XVII, per la influ\xc3\xa8ncia vignolesca provinent de la portada exterior del Col\xc2\xb7legi del Patriarca de 1603._NEWLINE_Durant l\'ocupaci\xc3\xb3 francesa el convent dels agustins va sofrir greus p\xc3\xa8rdues, incl\xc3\xbas serv\xc3\xad de quarter a les tropes de Napole\xc3\xb3 el 1812. Passada la guerra, a partir de 1815 l\'esgl\xc3\xa9sia es renov\xc3\xa0, dirigia els treballs Vicent Monmeneu, encara que un informe de l\'Acad\xc3\xa8mia de Sant Carles del 1817 en qu\xc3\xa8 es qualificava la intervenci\xc3\xb3 com una "transformaci\xc3\xb3 de la decoraci\xc3\xb3" de l\'esgl\xc3\xa9sia, i oblig\xc3\xa0 a posar el projecte sota la supervisi\xc3\xb3 d\'un arquitecte aprovat per l\'Acad\xc3\xa8mia. Un any despr\xc3\xa9s Salvador Escrig obten\xc3\xad l\'autoritzaci\xc3\xb3 dels pl\xc3\xa0nols de la decoraci\xc3\xb3 del temple, amb ordres de pilastres corinties i la tra\xc3\xa7a d\'un retaule. Segons Cruilles l\'edifici conservava visible les voltes g\xc3\xb2tiques al cor alt, a la nau central i al presbiteri._NEWLINE_Degut a la desamortitzaci\xc3\xb3 les depend\xc3\xa8ncies del convent es convertiren en pres\xc3\xb3, fins a la seua demolici\xc3\xb3 el 1904; l\'esgl\xc3\xa9sia es qued\xc3\xa0 a\xc3\xafllada per\xc3\xb2 es reobr\xc3\xad al culte el 1836. Es constru\xc3\xad un nou campanar en el lloc on est\xc3\xa0 l\'actual, obra de Llu\xc3\xads Ferreres que li confer\xc3\xad un aspecte ecl\xc3\xa8ctic de torre c\xc3\xbabica, l\'any 1912 quan ja l\'esgl\xc3\xa9sia era seu de la parr\xc3\xb2quia de Sant Agust\xc3\xad m\xc3\xa9s la de Santa Caterina, titularitat que li havia sigut transferida de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Caterina en perdre aquesta la condici\xc3\xb3 de parr\xc3\xb2quia._NEWLINE_L\'any 1936 el temple sofr\xc3\xad greus danys, tants que despr\xc3\xa9s de la guerra es pens\xc3\xa0 en la seua demolici\xc3\xb3 completa. Per\xc3\xb2 el 1940 l\'arquitecte Javier Goerlich comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una intervenci\xc3\xb3 continuada que li don\xc3\xa0 el seu aspecte actual. Els detalls escult\xc3\xb2rics i els retaules nous es deuen a la m\xc3\xa0 de l\'escultor Jos\xc3\xa9 Justo Villalba. La intervenci\xc3\xb3 es nota sobretot a l\'exterior, sobretot per la nova fa\xc3\xa7ana als peus de l\'esgl\xc3\xa9sia (que no existia anteriorment) i el campanar, ambd\xc3\xb3s en un tipus de g\xc3\xb2tic sense tradici\xc3\xb3 a la ciutat. A l\'interior es recuper\xc3\xa0 el gran espai uninau amb les esveltes capelles entre els contraforts i la cap\xc3\xa7alera poligonal amb gran vitralls de traceria:L\'escassa difer\xc3\xa8ncia d\'altura entre la nau i les capelles augmenta l\'efecte unitari i ampli de l\'espai. Les dues capelles immediates al presbiteri corresponen a un sol tram de la volta, com en altres esgl\xc3\xa9sies g\xc3\xb2tiques de Catalunya i el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, aix\xc3\xad simula un transsepte en al\xc3\xa7at per\xc3\xb2 que no sobresurt en planta. El cor en alt conserva l\'\xc3\xbanica clau de volta original del conjunt, la resta de detalls (m\xc3\xa8nsules, capitells i la volta estrelada de la cap\xc3\xa7alera) s\xc3\xb3n clarament moderns.'