b"\n_START_ARTICLE_\nRevoluci\xc3\xb3 russa de 1905\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que les insurreccions havien estat un element com\xc3\xba m\xc3\xa9s de l'imperi Rus, van ser diferents de les d\xc3\xa8cades anteriors al 1905. El descontentament pol\xc3\xadtic s'havia estat gestant des de la pol\xc3\xa8mica emancipaci\xc3\xb3 dels serfs del 1861 efectuada per Alexandre II. L'emancipaci\xc3\xb3 va ser perillosament inacabada, amb anys de pagaments per indemnitzaci\xc3\xb3 o redempci\xc3\xb3 als dvroyanstvo i una llibertat limitada, t\xc3\xa8cnica per als narod (gent corrent). Els drets del poble van seguir emmarcats dins d'una s\xc3\xa8rie de deures i regles r\xc3\xadgidament estructurades segons la classe social. L'emancipaci\xc3\xb3 va ser nom\xc3\xa9s una part d'un conjunt de canvis pol\xc3\xadtics, legals, socials i econ\xc3\xb2mics que van comen\xc3\xa7ar a la d\xc3\xa8cada del 1860 mentre el pa\xc3\xads es despla\xc3\xa7ava lentament des de l'absolutisme feudal cap al capitalisme. _NEWLINE_Mentre que aquestes reformes havien liberalitzat les estructures econ\xc3\xb2miques, socials i culturals, el sistema pol\xc3\xadtic va romandre pr\xc3\xa0cticament inalterat. Diversos intents de reforma van ser durament rebutjats per la monarquia i la burocr\xc3\xa0cia. Fins i tot, els canvis consensuats van tenir un abast relatiu; per exemple, menys de quaranta prov\xc3\xadncies tenien zemstvo (consells rurals), cinquanta anys despr\xc3\xa9s de la seva introducci\xc3\xb3 legislativa. Les expectatives, contrarestades pel limitat progr\xc3\xa9s reformador, va produir una frustraci\xc3\xb3 que arribat el moment va desembocar en rebel\xc2\xb7lions. La sensaci\xc3\xb3 entre aquells els insurrectes era que la demanda de \xc2\xabterra i llibertat\xc2\xbb nom\xc3\xa9s podia satisfer-se mitjan\xc3\xa7ant la revoluci\xc3\xb3. Els revolucionaris en actiu provenien gaireb\xc3\xa9 exclusivament de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ntsia. El moviment es va dir narodnitxestvo, o populisme revolucionari. _NEWLINE_No era un grup unificat, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat un vast espectre de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules radicals escindides, cadascuna amb el seu propi ideari. Les arrels ideol\xc3\xb2giques dels revolucionaris es van originar al treball, anterior a la reforma emancipadora, del noble Alexander Herzen i la seva s\xc3\xadntesi del socialisme europeu i el col\xc2\xb7lectivisme camperol eslau. Herzen sostenia que la societat russa encara era preindustrial, i abanderava una imatge idealitzada que considerava la narod i la obstxina (comuna camperola) com la base del canvi revolucionari. Al mateix temps al pa\xc3\xads mancava un proletariat industrial. Altres pensadors van exposar que la pagesia russa era una for\xc3\xa7a extremadament conservadora, lleial a la llar, poble o comunitat, i a ning\xc3\xba m\xc3\xa9s. Aquests pensadors sostenien que als camperols nom\xc3\xa9s els importava la seva terra i s'oposarien profundament a la democr\xc3\xa0cia i el liberalisme occidental. _NEWLINE_Posteriors ide\xc3\xb2legs russos tamb\xc3\xa9 es van veure atrets a la idea d'una elit revolucion\xc3\xa0ria, concepte que es posaria en pr\xc3\xa0ctica el 1917. El 13 de mar\xc3\xa7 (Calendari juli\xc3\xa0) del 1881, Alexandre II va morir en un atemptat amb bomba perpetrat per Narodnaia volia, una escissi\xc3\xb3 del segon partit Zemlia i volia. Va ser succe\xc3\xaft per Alexandre III, un fervent conservador, marcadament influ\xc3\xaft per Konstantin Pobedonostsev, un devot del govern autocr\xc3\xa0tic. Sota Alexandre III, el servei policial secret (Okhrana) va actuar molt eficientment per a suprimir tant els moviments revolucionaris com els protodemocr\xc3\xa0tics d'arreu del pa\xc3\xads. La Okhrana va dispersar la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia mitjan\xc3\xa7ant empresonaments i exili. Es van prendre mesures legislatives contra \xc2\xabno russos\xc2\xbb i seguidors d'altres religions que no fossin l'ortodoxa. La comunitat jueva va estar particularment en el punt de mira. Els intel\xc2\xb7lectuals, els \xc2\xabno russos\xc2\xbb i els jueus van emigrar per a evitar la persecuci\xc3\xb3. Va ser aquest \xc3\xa8xode a Europa Occidental el qual va posar als pensadors russos en contacte amb el marxisme. _NEWLINE_El primer grup marxista rus es formaria el 1883, encara que no arribaria a una grand\xc3\xa0ria rellevant fins al 1898. En fort contrast amb l'estancament social de les d\xc3\xa8cades del 1880 i 1890, es van fer grans salts en el proc\xc3\xa9s industrialitzador. Aquest creixement continuaria i s'intensificaria en l'\xc3\xbaltima d\xc3\xa8cada del segle XIX amb la construcci\xc3\xb3 del ferrocarril Transsiberi\xc3\xa0 i les reformes empreses pel \xc2\xabsistema Witte\xc2\xbb. Sergei Witte, que va ser ministre de Finances el 1892, va haver d'enfrontar-se a un constant d\xc3\xa8ficit pressupostari. Va pretendre incrementar els ingressos de l'Estat impulsant l'economia i atraient inversors estrangers. El 1897 va fixar el ruble al patr\xc3\xb3 or. El creixement econ\xc3\xb2mic es concentraria en unes poques regions, que inclo\xc3\xafen Moscou, Sant Petersburg, Ucra\xc3\xafna i Bak\xc3\xba. Al voltant de la meitat de tot el capital invertit era estranger; aix\xc3\xad mateix, els experts i emprenedors vinguts de fora van resultar vitals. El 1905, els grups revolucionaris s'havien recuperat de l'opressiva d\xc3\xa8cada del 1880._NEWLINE_El Partit Obrer Socialdem\xc3\xb2crata Rus (POSDR), de tend\xc3\xa8ncia marxista es va crear el 1898 i va acabar dividint-se el 1903, donant lloc als menxevics i els bolxevics. Lenin va publicar la seva obra Qu\xc3\xa8 queda per fer? el 1902. El Partit Social-Revolucionari (SRs) es va fundar a Jarkov el 1900, i la seva \xc2\xabOrganitzaci\xc3\xb3 de Combat\xc2\xbb (Boevaia Organizatsiia) va assassinar molts pol\xc3\xadtics rellevants fins al 1905 i fins i tot despr\xc3\xa9s; entre aquests es troben dos ministres de l'Interior, Dimitri Sergeievitx Sipyagin el 1902 i el seu successor, el molt odiat Viatxeslav von Plehve, el 1904. Aquests assassinats van portar al govern a transferir encara m\xc3\xa9s poders a la policia. La guerra contra el Jap\xc3\xb3, al principi popular, va contribuir m\xc3\xa9s al descontentament general per la successi\xc3\xb3 de les derrotes i la falta d'objectius clars. L'evident desigualtat de l'emancipaci\xc3\xb3 estava sent revisada, al mateix temps que els camperols protestaven cremant granges arreu del pa\xc3\xads. El creixement econ\xc3\xb2mic de la d\xc3\xa8cada del 1890 va donar pas a una depressi\xc3\xb3 durant la qual els obrers protestaven per les seves p\xc3\xa8ssimes condicions. El 1903, un ter\xc3\xa7 de l'ex\xc3\xa8rcit rus en la part occidental del pa\xc3\xads tenia assignades tasques d'\xc2\xabacci\xc3\xb3 repressora\xc2\xbb._NEWLINE_Nicolau II va pujar al tron el 1894. Com els seus predecessors, va rebutjar tossudament qualsevol canvi pol\xc3\xadtic.\n_START_SECTION_\nRevoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 22 de gener del 1905 (9 de gener del calendari juli\xc3\xa0), dia conegut com a \xc2\xabDiumenge Sagnant\xc2\xbb, va haver-hi una marxa pac\xc3\xadfica de protesta a Sant Petersburg. L'objectiu era lliurar al tsar una petici\xc3\xb3 de millores laborals, i la formaven fam\xc3\xadlies treballadores senceres. Anava encap\xc3\xa7alada per un sacerdot, i no responia a cap consigna pol\xc3\xadtica: era fonamentalment obrera i camperola. Va ser salvatgement esclafada per soldats d'infanteria i cosacs, apostats enfront del Palau d'Hivern, i va fer un nombre de v\xc3\xadctimes que encara avui es discuteix; els peri\xc3\xb2dics del moment van parlar de milers. El tsar, mentrestant, no era a la ciutat; havia marxat tement per la seva seguretat. La sagnant repressi\xc3\xb3 va provocar una onada de protestes a tota R\xc3\xbassia: el divorci entre el tsar i la massa de camperols i obrers abocava a R\xc3\xbassia al pitjor. Aquest esdeveniment va fer possible que molts elements de la societat russa emprenguessin una protesta activa. Cada grup tenia els seus propis objectius, i fins i tot, dintre de classes similars no existia un lideratge predominant._NEWLINE_Els principals col\xc2\xb7lectius mobilitzats foren els camperols (per raons econ\xc3\xb2miques), els obrers (per raons econ\xc3\xb2miques i l'anti-industrialisme), els intel\xc2\xb7lectuals i liberals (pel que fa als drets civils), les forces armades (per raons econ\xc3\xb2miques) i grups \xc3\xa8tnics minoritaris (llibertat cultural i pol\xc3\xadtica). La situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica dels camperols era insostenible, no obstant aix\xc3\xb2 els hi faltava una direcci\xc3\xb3 unificada, i sostenien un ventall d'objectius tan nombr\xc3\xb3s com les faccions existents. Els aixecaments es van multiplicar durant tot l'any, arribant a m\xc3\xa0xims a principis d'estiu i a la tardor, i culminant el novembre. Els arrendataris reivindicaven menys taxes, els assalariats majors sous, i els propietaris m\xc3\xa9s terres. Les activitats inclo\xc3\xafen l'ocupaci\xc3\xb3 de terres \xe2\x80\x94acompanyada a vegades de viol\xc3\xa8ncia i incendis\xe2\x80\x94, saqueig de latifundis i la cacera i la tala il\xc2\xb7legals dels boscos. _NEWLINE_La magnitud de l'odi desencadenat tenia relaci\xc3\xb3 amb la condici\xc3\xb3 dels camperols; aix\xc3\xad, a Liv\xc3\xb2nia i Curl\xc3\xa0ndia els camperols sense terra van atacar i van incendiar en abund\xc3\xa0ncia, mentre que a Grodno, Kovno i Minsk, on la situaci\xc3\xb3 era menys desesperada, va haver-hi menys danys. Despr\xc3\xa9s dels esdeveniments del 1905, les insurreccions camperoles es van repetir el 1906 i van durar fins al 1908. Les concessions per part del govern van ser vistes com un suport t\xc3\xa0cit de la redistribuci\xc3\xb3 de la terra, pel que es van produir nous atacs per a for\xc3\xa7ar als terratinents i propietaris \xc2\xabno camperols\xc2\xbb que fugissin. Creient que una reforma agr\xc3\xa0ria era imminent, els camperols van voler aplicar-la anticipadament. Van ser fermament reprimits. _NEWLINE_El mitj\xc3\xa0 de resist\xc3\xa8ncia dels obrers era la vaga. Es van produir vagues massives a Sant Petersburg immediatament despr\xc3\xa9s del Diumenge Sagnant. M\xc3\xa9s de 400.000 treballadors s'havien unit a la fi de gener. Aquesta activitat es va propagar r\xc3\xa0pidament a altres centres industrials de Pol\xc3\xb2nia, Finl\xc3\xa0ndia i la costa b\xc3\xa0ltica. El 13 de gener (C.J.), a Riga, van morir 70 manifestants i, uns quants dies despr\xc3\xa9s, als carrers de Vars\xc3\xb2via, dispararen contra 100 vaguistes. Pel febrer hi va haver vagues al Caucas i a l'abril als Urals i m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la serralada. Al mar\xc3\xa7, totes les universitats van ser obligades a tancar fins a cap d'any, fent que s'unissin els estudiants radicals als treballadors en vaga. A l'octubre, l'ef\xc3\xadmer Soviet de Sant Petersburg, un grup menxevic, va organitzar la vaga de 200 f\xc3\xa0briques, la \xc2\xabGran Vaga d'Octubre\xc2\xbb. De la capital es propagaria r\xc3\xa0pidament a Moscou, i per al 13 d'octubre (C.J.) no hi hauria cap ferrocarril en actiu arreu de R\xc3\xbassia. _NEWLINE_Amb la sagnant i fracassada Guerra Russo-Japonesa hi va haver certa inquietud entre les unitats de reserva de l'ex\xc3\xa8rcit des del 1904. Al febrer del 1905, l'ex\xc3\xa8rcit rus va ser derrotat a Mukden, i va perdre al voltant de 90.000 homes. Al maig es va perdre Port Arthur i la flota del B\xc3\xa0ltic va ser derrotada a la batalla de Tsushima. Witte va emprendre r\xc3\xa0pidament les negociacions de pau, signant el 5 de setembre el Tractat de Portsmouth. El 1905 va haver diversos motins de mariners a Sebast\xc3\xb2pol, Vladivostok i Kronstadt, i pel juny va prendre for\xc3\xa7a amb la insurrecci\xc3\xb3 del cuirassat Potemkin \xe2\x80\x94algunes fonts parlen de m\xc3\xa9s de 2.000 v\xc3\xadctimes entre els mariners durant la seva repressi\xc3\xb3-. _NEWLINE_Els motins eren desorganitzats i van acabar sent brutalment aixafats. Els grups nacionalistes estaven enfurismats a causa de la russificaci\xc3\xb3 portada a terme des del regnat d'Alexandre II. Els polonesos, finesos i les prov\xc3\xadncies b\xc3\xa0ltiques reivindicaven l'autonomia, aix\xc3\xad com llibertat per a usar les seves lleng\xc3\xbces nacionals i promoure la seva pr\xc3\xb2pia cultura. Els col\xc2\xb7lectius musulmans tamb\xc3\xa9 van ser especialment actius \xe2\x80\x94el Primer Congr\xc3\xa9s de la Uni\xc3\xb3n Musulmana se celebraria l'agost del 1905. Alguns grups van aprofitar l'oportunitat per a marcar difer\xc3\xa8ncies entre ells abans que amb R\xc3\xbassia. Alhora, alguns nacionalistes van portar a terme accions antisemites (pogroms), possiblement amb ajuda de l'Estat.\n_START_SECTION_\nDesenlla\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nEl govern va respondre r\xc3\xa0pidament. El tsar havia tingut l'esperan\xc3\xa7a d'evitar qualsevol canvi important; com a mitj\xc3\xa0 d'evitar m\xc3\xa9s animadversi\xc3\xb3 del poble cap a la corona va destituir el seu ministre d'Interior Sviatopolk-Mirskii, responsabilitzant-lo de la massacre del Diumenge Sagnant. Despr\xc3\xa9s de l'assassinat del seu parent, el Gran Duc Sergei Aleksandrovitx el 4 de febrer (C.J.), va decidir la realitzaci\xc3\xb3 de diverses concessions._NEWLINE_El 18 de febrer (C.J.) signaria tres declaracions, en la m\xc3\xa9s important de les quals anunciaria la creaci\xc3\xb3 d'una assemblea consultiva, la Duma Estatal. El 6 d'agost (C.J.) es va promulgar una llei electoral, la Constituci\xc3\xb3 de Bulygin. Quan es van donar a con\xc3\xa8ixer els escassos poders de la Duma i les limitacions al cens electoral, la impaci\xc3\xa8ncia s'incrementaria i es convocaria a una vaga general a l'octubre. _NEWLINE_ _NEWLINE_El 14 d'octubre (C.J.) es va lliurar al tsar el Manifest d'Octubre, escrit per Witte i Alexis Obolenskii. En ell s'indicaven la majoria de les demandes del congr\xc3\xa9s Zemstvo de setembre, com la concessi\xc3\xb3 de drets civils, la legalitzaci\xc3\xb3 dels partits pol\xc3\xadtics, el sufragi universal i l'establiment de la Duma com a \xc3\xb2rgan legislatiu central. El tsar va esperar i va discutir durant tres dies, per\xc3\xb2 finalment va signar el manifest el dia 17 amb la finalitat d'evitar un bany de sang, a m\xc3\xa9s de ser conscient de l'escassesa d'efectius militars disponibles. _NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, es va penedir de la r\xc3\xbabrica, justificant que ho va fer sota coacci\xc3\xb3. Quan es va proclamar el manifest hi va haver manifestacions espont\xc3\xa0nies de suport a totes les grans ciutats. Les vagues de Sant Petersburg i altres llocs van ser oficialment desconvocades o van fracassar poc temps despr\xc3\xa9s. Tamb\xc3\xa9 es va proposar una amnistia per als presos pol\xc3\xadtics. Les concessions van estar acompanyades per un redoblat esfor\xc3\xa7 repressor contra els disturbis. Hi va haver tamb\xc3\xa9 una reacci\xc3\xb3 per part dels elements m\xc3\xa9s conservadors de la societat, especialment en forma d'atacs antisemites espor\xc3\xa0dics: prop de cinc-cents jueus van ser assassinats en un sol dia a Odessa. El mateix tsar afirmaria que el 90% dels revolucionaris eren jueus. _NEWLINE_Els disturbis van acabar al desembre amb un repunt final a Moscou. Entre el 5 i el 7 de desembre (C.J.), un comit\xc3\xa8 bolxevic va for\xc3\xa7ar una vaga general mitjan\xc3\xa7ant amenaces sobre aquells que no la respectessin. El govern va enviar tropes el dia 7, provocant una cruenta batalla carrer per carrer. Una setmana despr\xc3\xa9s, es va desplegar el Regiment Semenovskii, que va emprar l'artilleria per a dispersar les manifestacions i bombardejar els districtes obrers. El 18 de desembre (C.J.) els bolxevics es rendirien, despr\xc3\xa9s de mil morts i zones senceres de la ciutat en ru\xc3\xafnes. De les posteriors repres\xc3\xa0lies es desconeix el nombre de ferits o morts. _NEWLINE_Entre els partits pol\xc3\xadtics creats, o legalitzats, va estar el Partit Democr\xc3\xa0tic Constitucional (els Kadets), de car\xc3\xa0cter intel\xc2\xb7lectual-liberal, el Grup Laborista dels camperols, el menys liberal Uni\xc3\xb3 del 17 d'Octubre (els octubristes), i la reaccion\xc3\xa0ria Uni\xc3\xb3 de Terratinents. Les lleis electorals van ser promulgades el desembre del 1905: la poblaci\xc3\xb3 major de 25 anys escolliria quatre col\xc2\xb7legis electorals. Les primeres eleccions a la Duma es van celebrar al mar\xc3\xa7 del 1906 i foren boicotejades pels Socialistes, els Eseristes i els Bolxevics. A la primera Duma foren escollits 170 Kadets, 90 Trudoviks, 100 representants camperols apol\xc3\xadtics, 63 nacionalistes de diferents grups, i 16 octubristes. _NEWLINE_L'abril del 1906, el govern va promulgar la Constituci\xc3\xb3, assentant els l\xc3\xadmits d'aquest nou ordre pol\xc3\xadtic. Va confirmar al tsar com a l\xc3\xadder absolut, amb control total de l'executiu, pol\xc3\xadtica exterior, Esgl\xc3\xa9sia i forces armades. La Duma va ser reformada, transformant-se en una c\xc3\xa0mera de menor rang que el Consell d'Estat, els membres del qual eren triats directament pel monarca. Les lleis havien de ser aprovades per la Duma, el Consell i el tsar com a tr\xc3\xa0mit previ a la seva posada en vigor; en \xc2\xabcondicions excepcionals\xc2\xbb, el govern podria eludir la Duma en el proc\xc3\xa9s. Tamb\xc3\xa9 a l'abril, despr\xc3\xa9s d'haver negociat un pr\xc3\xa9stec de 900 milions de rubles amb la finalitat de reparar les finances russes, Sergei Witte va dimitir. Aparentment, el tsar havia \xc2\xabperdut la confian\xc3\xa7a\xc2\xbb en ell. Conegut, posteriorment, com el \xc2\xabpol\xc3\xadtic m\xc3\xa9s destacat de l'\xc3\xbaltima R\xc3\xbassia Imperial\xc2\xbb, Witte va ser reempla\xc3\xa7at per Ivan Goremkyin, for\xc3\xa7a servil al tsar. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'haver demandat una liberalitzaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s profunda, i servir com a plataforma per als \xc2\xabagitadors\xc2\xbb, la Primera Duma va ser dissolta pel tsar al juliol del 1906. Malgrat les esperances dels Kadets i els temors del govern, no va haver una reacci\xc3\xb3 popular generalitzada. No obstant aix\xc3\xb2, l'intent d'assassinat de Pyotr Stolypin va deslligar una cacera de terroristes que despr\xc3\xa9s dels seg\xc3\xbcents vuit mesos se saldaria amb mil penjats \xe2\x80\x94la soga de la forca fou anomenada popularment \xc2\xabla corbata de Stolypin\xc2\xbb. En ess\xc3\xa8ncia, el pa\xc3\xads va romandre inalterat, el poder pol\xc3\xadtic va continuar pertanyent al tsar en exclusiva, amb la riquesa i la terra en mans de la noblesa. _NEWLINE_La creaci\xc3\xb3 de la Duma i la repressi\xc3\xb3, no obstant aix\xc3\xb2, va desestabilitzar els grups revolucionaris. Els seus l\xc3\xadders van ser empresonats o van fugir a l'exili, mentre que les organitzacions es debatien en disputes internes com: havien de presentar-se a la Duma o continuar al marge? Les subseg\xc3\xbcents escissions van mantenir als radicals desorganitzats fins al nou impuls de la Primera Guerra Mundial.\n_START_SECTION_\nFinl\xc3\xa0ndia\n_START_PARAGRAPH_\nAl Gran Ducat de Finl\xc3\xa0ndia, la vaga general del 1905 va conduir a l'abolici\xc3\xb3 de la Dieta de Finl\xc3\xa0ndia dels quatre estats i la creaci\xc3\xb3 del modern Parlament de Finl\xc3\xa0ndia. Tamb\xc3\xa9 va ocasionar la paralitzaci\xc3\xb3 de la russificaci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads, comen\xc3\xa7ada el 1899."