b'\n_START_ARTICLE_\nOratori de Santa Cristina\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'un petit oratori de planta semicircular ubicat a l\'entrada del santuari, concretament a 50 metres davant de l\'ermita de Santa Cristina. Per a construir el tram del basament i l\'intermedi, on hi ha dues petites obertures en format gaireb\xc3\xa9 d\'espitlleres, s\'utilitz\xc3\xa0 com a mat\xc3\xa8ria primera la pedra nomol\xc3\xadtica o pedra calc\xc3\xa0ria de Girona. En canvi, a la cobertura primen els fragments de cer\xc3\xa0mica policromada. La part frontal de la construcci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 coberta amb un enreixat de ferro colat i vidre. _NEWLINE_A l\'interior, el qual est\xc3\xa0 completament pintat de blanc, trobem una escultura de mida petita suportada per una columneta de pedra gran\xc3\xadtica i a sobre una gran petxina, imitant per tant el recurs arquet\xc3\xadpic de la petxina. Es tracta d\'una figura de terracota que pels atributs que presenta, com s\xc3\xb3n una roda a la m\xc3\xa0 esquerra i una branca a la m\xc3\xa0 dreta, tot fa pensar que es tracta de la santa d\'origen itali\xc3\xa0 com \xc3\xa9s santa Cristina. I \xc3\xa9s que la imatge que corona la fa\xc3\xa7ana de l\'ermita, la qual es troba empla\xc3\xa7ada dins de la magn\xc3\xadfica forn\xc3\xadcula, presenta els mateixos atributs caracter\xc3\xadstics que aquesta figura de terracota._NEWLINE_Aquesta figura t\xc3\xa9 similituds amb la figura de l\'ermita de Santa Cristina, per\xc3\xb2 no s\xc3\xb3n id\xc3\xa8ntiques. L\'escultura de l\'ermita de Sta. Cristina presenta els atributs canviats de m\xc3\xa0 - la roda a la m\xc3\xa0 dreta i la branca de llorer premuda amb for\xc3\xa7a i convicci\xc3\xb3 contra el pit en la m\xc3\xa0 esquerra-; l\'escultura de la fa\xc3\xa7ana t\xc3\xa9 la cabellera al vent, mentre que la figura de terracota t\xc3\xa9 els cabells recollits amb delicadesa; l\'escultura de la fa\xc3\xa7ana presenta una emocionalitat captivadora, gaireb\xc3\xa9 en estat de trance, mentre que la de l\'oratori presenta una expressi\xc3\xb3 alegre; la vestimenta tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s molt diferent, l\'escultura de la fa\xc3\xa7ana presenta un vestit en sintonia amb els cabells moguts pel vent, mentre que la figura de l\'oratori presenta un vestit molt llarg i cenyit al cos, etc._NEWLINE_Comparant fotografies antigues, com ara la de la fitxa del Servei de Patrimoni n\xc3\xbamero 26.817, amb actuals ens adonem que l\'oratori no ha experimentat cap canvi dr\xc3\xa0stic ni significatiu compositivament, estructural i formal, sin\xc3\xb3 que segueix absolutament igual. Ara b\xc3\xa9 pel que fa a la figura de terracota no podem dir el mateix, ja que en la fotografia del 1989, la figura de terracota se\'ns apareix amb nimbe crucifer, mentre que en l\'actualitat aquest ha desaparegut. L\'any 1941 l\'Obreria de Sta. Cristina f\xc3\xa9u confeccionar un nou reliquiari de metall platejat, en el qual es venerava un petit fragment tret del maxil\xc2\xb7lar del crani, concretament un queixal._NEWLINE_L\'Hostal adossat a l\'ermita, en una \xc3\xa8poca, es va fer un renom per les seves especialitats gastron\xc3\xb2miques, acollint a selectes visitants. L\'any 1934, el pi centenari fou testimoni del consell de govern de la Generalitat de Catalunya, presidit per l\'honorable Llu\xc3\xads Companys.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDe l\'ermita de santa Cristina es t\xc3\xa9 coneixement de forma documentada poc despr\xc3\xa9s de la pesta negra. Tanmateix la primera not\xc3\xadcia \xc3\xa9s de l\'11 d\'agost de 1354 i correspon a un perm\xc3\xads concedit pel bisbe giron\xc3\xad Berenguer per tal de demanar almoina amb l\'objectiu final de restaurar l\'ermita. Sorprenentment el temple apareix dedicat a sant Jordi i nom\xc3\xa9s secund\xc3\xa0riament a santa Cristina, que \xc3\xa9s la devoci\xc3\xb3 que s\'imposar\xc3\xa0 amb el temps, i a santa Ll\xc3\xbacia._NEWLINE_El document m\xc3\xa9s antic que guarda l\'Obreria de Sta. Cristina -nom amb qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s conegut el patronat que veia pel seu patrimoni- \xc3\xa9s del 14 de maig de 1422 i fa refer\xc3\xa8ncia a la venda d\'un tros de terra del mas Carreres. Amb el temps, la finca matriu s\'ha anat ampliant substancialment amb altres donacions i compres, i avui t\xc3\xa9 una extensi\xc3\xb3 total d\'unes 10 hect\xc3\xa0rees._NEWLINE_L\'etapa m\xc3\xa9s important de la hist\xc3\xb2ria del santuari comen\xc3\xa7a en el segle XVIII i est\xc3\xa0 relacionada amb el comer\xc3\xa7 mar\xc3\xadtim, primer a trav\xc3\xa9s del Mediterrani i m\xc3\xa9s tard de l\'Atl\xc3\xa0ntic. Navegants, comerciants i pescadors, tots ells molt devots de la santa de Bolsena, constaten que l\'ermita primitiva els hi queda petita i aixequen per tant una altra de nova, molt m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplia, deixant la vella de peu mentre duraven les obres, que b\xc3\xa0sicament tenen lloc entre 1764 -any que fou col\xc2\xb7locada i bene\xc3\xafda la primera pedra- i 1772, sense oblidar altres reformes i millores posteriors. Un comerciant de Lloret establert a G\xc3\xa8nova va pagar un nou altar major tallat en marbre de Carrar, que va ser portat per peces des d\'It\xc3\xa0lia. _NEWLINE_Per tal de coronar aquesta \xc3\xa8poca d\'esplendor, els lloretencs van obtenir una rel\xc3\xadquia de les conegudes com ins\xc3\xadgnies que consistia en un crani -sense la mand\xc3\xadbula inferior- atribu\xc3\xaft a Sta. Cristina, que en el 1783 va ser portat de Roma per un ermit\xc3\xa0 valenci\xc3\xa0 i dipositat en la capella. El crani estava acompanyat per altres dues rel\xc3\xadquies, com eren la costella obtinguda en el 1591 i el f\xc3\xa8mur concedit en el 1708. Les rel\xc3\xadquies de la costella i del f\xc3\xa8mur van desapar\xc3\xa8ixer durant la Guerra Civil de 1936, per\xc3\xb2 en canvi el crani encara es conserva en un bonic reliquiari de l\'ermita._NEWLINE_L\'any 1784 s\xc3\xb3n iniciades les obres del bell cambril, darrere l\'absis de la capella, lloc escollit per la cust\xc3\xb2dia de la rel\xc3\xadquia del crani de la Santa, col\xc2\xb7locada dintre d\'una humil forn\xc3\xadcula de fusta daurada i protegida amb un vidre. Aquesta nova obra la realitz\xc3\xa0 un nou constructor: Fran Ramon i els minyons junt amb els setmanals de molts altres treballadors. El seu estil \xc3\xa9s neo-cl\xc3\xa0ssic, propi del segle XVIII. S\'hi acobl\xc3\xa0 una sagristia per a la reserva d\'ornaments i objectes lit\xc3\xbargics a una banda, i a l\'altre costat una petita sala. Totes aquestes obres sembla que sumaren una d\xc3\xa8cada. La seva cloenda fou l\'any 1793. L\'any 1824 fou instal\xc2\xb7lada definitivament la Rel\xc3\xadquia del Crani en el seu altar-cambril de l\'ermita._NEWLINE_El Santuari de Santa Cristina, sobretot des de la seva remodelaci\xc3\xb3 del segle XVIII, va tenir un gran pes en la vida espiritual de Lloret, tot i que tampoc va estar exempt de problemes. Aix\xc3\xad bona part del segle XIX va ser un moment de problemes per al santuari, en virtut de les lleis de desamortitzaci\xc3\xb3 dels governs liberals, que volien posar subhasta p\xc3\xbablica els b\xc3\xa9ns de Sta. Cristina. El poble, a trav\xc3\xa9s dels diversos estaments, f\xc3\xa9u tot tipus d\'accions per evitar-ho i, finalment, l\'any 1848, el ministre d\'Hisenda comunic\xc3\xa0 que el santuari i la finca adjunta en quedaven eximits._NEWLINE_Trenta anys m\xc3\xa9s tard, els devots de santa Cristina van rebre l\'ordre del Bisbe Tom\xc3\xa0s de Lorenzana de deixar d\'efectuar la process\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima del dia 24 de juliol, a causa de la seva durada i a la dist\xc3\xa0ncia que abra\xc3\xa7ava. El 1778 Lorenzana prohib\xc3\xad les processons que anaven m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del nucli de la poblaci\xc3\xb3. Tanmateix els lloretencs, de forma astuta, van saber esquivar les prohibicions del bisbe, argumentat que el temps durant el qual es va per mar no ha de comptar com a process\xc3\xb3, de manera que van continuar realitzant-la igual.\n_START_SECTION_\nTradicions festives\n_START_PARAGRAPH_\nAl santuari de santa Cristina se celebren al llarg de l\'any dues festes principals: la dels Perdons i la del 24 de juliol, dia de la Patrona. La primera t\xc3\xa9 lloc sempre en el segon diumenge de Quaresma i tenia, en els seus or\xc3\xadgens, un car\xc3\xa0cter de penit\xc3\xa8ncia per tal de compensar els possibles excessos comesos durant el Carnestoltes. Per\xc3\xb2 en els \xc3\xbaltims cent anys ha pres m\xc3\xa9s b\xc3\xa9 un sentit de retrobament entorn la santa, complementat amb una fraternal audici\xc3\xb3 de sardanes. \xc3\x89s el dia en qu\xc3\xa8 s\'anuncien les noves obreres, que s\xc3\xb3n les noies que al llarg de l\'any dedicaran les seves particulars atencions a la santa, a la seva imatge, a l\'ornamentaci\xc3\xb3 de l\'ermita, etc._NEWLINE_Per\xc3\xb2 la festa gran \xc3\xa9s la del 24 de juliol. De bon mat\xc3\xad, es fa la passada per tal d\'invitar a la participaci\xc3\xb3 en els diversos actes i a les vuit surt la process\xc3\xb3 del temple parroquial en direcci\xc3\xb3 a la platja. Pescadors i mariners porten en les espatlles les imatges de St. Jaume, St. Telm i Sta. Cristina, entorn de les quals s\'agrupen els devots i, sobretot, els obrers de cada una de les confraries titulars. Davant la imatge de Sta. Cristina desfilen les obreres. Un cop arribats a la platja, la process\xc3\xb3 es desf\xc3\xa0. Les imatges de St. Telm i St. Jaume es guarden esperant la tornada i nom\xc3\xa9s s\'embarca la imatge de Sta. Cristina -talla adquirida en el 1970-. L\'anada a l\'ermita de Sta. Crsitina sembla que antigament es feia per terra. Per\xc3\xb2 els pobles pescadors sempre han trobat m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil anar per mar i aix\xc3\xad van decidir-ho algun any en qu\xc3\xa8 hi havia plogut molt i les rieres que havien de travessar anaven molt plenes. Tant d\'\xc3\xa8xit va tenir aquesta iniciativa que s\'acabar\xc3\xa0 imposant com una tradici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s. En el 1987 es va recuperar la tradici\xc3\xb3 que les barques que realitzaven la process\xc3\xb3 per mar fossin de fusta i impulsades per rem. El dia de la festa les barques tradicionals de fusta, els creuers i les embarcacions particular, discorren en perfecte ordre dirigits per la barca capitana, que \xc3\xa9s la que porta la imatge de Sta. Cristina i la rel\xc3\xadquia -un queixal extret del crani conservat en el santuari, que substitueix el f\xc3\xa8mur desaparegut durant la revolta de 1936-. El f\xc3\xa8mur era la rel\xc3\xadquia predilecta dels lloretencs, la qual era anomenada popularment com "Sa Rel\xc3\xadquia"._NEWLINE_Un dels moments m\xc3\xa9s emotius t\xc3\xa9 lloc quan en passar davant de la platja de Fenals s\'endevina, al fons, cap a l\'interior, la silueta del santuari de Verge de Gr\xc3\xa0cia. Llavors, les embarcacions s\'aturen i els mariners aixequen els rems en senyal de respecte i de salut a la Verge, i es canta la Salve. Finalitzada aquesta, les tripulacions inicien la regata -denominada s\'amorra, amorra- que ha de portar-los a la platja de Sta. Cristina. Hi ha una gran expectaci\xc3\xb3. El primer que enfonsa la proa en la sorra guanya. Antigament al guanyador se l\'obsequiava amb un xai com a premi._NEWLINE_En la platja de Sta. Cristina es ref\xc3\xa0 la process\xc3\xb3 i es puja cap a l\'ermita. Llavors t\xc3\xa9 lloc la solemne missa, multitudin\xc3\xa0ria a l\'interior del santuari. A la sortida de l\'ofici, en la pla\xc3\xa7a mirador situada darrere de l\'ermita, presidida per un pi centenari, t\xc3\xa9 lloc el dinar de fraternitat que substitueix l\'antic esmorzar._NEWLINE_Al migdia es procedeix al retorn del poble. Es repr\xc3\xa8n la process\xc3\xb3 des del santuari fins a platja de Sta. Cristina. La gent s\'embarca novament i, com en l\'anada, una altra vegada les notes de l\'orquestra instal\xc2\xb7lada en un dels creuers van desgranant la melodia del conegut toquen a c\xc3\xb3rrer. Despr\xc3\xa9s, es torna a formar la process\xc3\xb3 i, de forma semblant a la comitiva del mat\xc3\xad, els peregrins que retornen es reintegren a l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial on el capell\xc3\xa0 els acomiada afablement.'