b'\n_START_ARTICLE_\nIndo-Escita\n_START_PARAGRAPH_\nEl regne Indo-Escita fou un estat format pels n\xc3\xb2mades de les estepes principalment sakes (saces, saques, singular saka), d\'origen escita, encara que barrejats amb altres grups alguns dels quals no eren escites, que van emigrar a parts de l\'\xc3\x80sia Central, Sogdiana, Bactriana, Arac\xc3\xb2sia, Gandhara, Caixmir, Panjab, Haryana, Gujarat i Rajasthan vers la meitat del segle II aC, i van governar la zona fins al segle IV._NEWLINE_Saka fou m\xc3\xa9s un nom gen\xc3\xa8ric que el nom d\'un estat o un grup \xc3\xa8tnic; les tribus saka formaven un congloemerat cultural sorgit dels n\xc3\xb2mades de Sib\xc3\xa8ria i l\'estepa d\'\xc3\x80sia central de Sinkiang a la mar Negra. Com els escites als que Her\xc3\xb2dot descriu a la seva Hist\xc3\xb2ria (Saka \xc3\xa9s una paraula irania que qeuival a la grega "scythos" o "escites" i molts historiadors parlen d\'ells com els saka-escites), els sakes foren guerrers n\xc3\xb2mades de llengua iraniana que lluitaven en carros a les batalles, sacrificaven cavalls i enterraven els seus morts en carros o en tombes de terra anomenades kurgan.". Els sakes van donar nom al Sakastan (part d\'Afganistan i de l\'Iran oriental) derivat a Sistan. Els historiadors cl\xc3\xa0ssics inclosos Arri\xc3\xa0 i Claudi Ptolemeu, consideraven als sakai (sakes) com a n\xc3\xb2mades per\xc3\xb2 Italo Ronca, en el seu detallat estudi sobre el cap\xc3\xadtol VI de Ptolemeu, remarca una sent\xc3\xa8ncia que considera esp\xc3\xbaria: "La terra dels sakai pertanyia als n\xc3\xb2mades, que no tenien poblacions i vivien en boscos i coves. _NEWLINE_El primer rei saka fou Maues (Moga) que va establir el poder saka a Gandhara, Taxila i el Panjab occidental (vers 80 aC). Probablement a la mort de Maues (vers 70 aC o 60 aC), el indogrec Apol\xc2\xb7lodot II va reconquerir Taxila, encara que no se sap si era enemic de Maues i els seus descendents o hi estava aliat o relacionat per algun enlla\xc3\xa7. Els darrers reis indogrecs de fet haurien estat una barreja de grecs i escites. R. C. Senior suggereix que Apol\xc2\xb7lodot va fer alian\xc3\xa7a amb un altre rei escita, Azes I. Els escites dominaven Gandhara que van perdre a la mort de Maues i petits reietons barrejats o d\'origen incert, com Art\xc3\xa8midor Anicet, fill de Maues (al Panjab occidental), o Tel\xc3\xa8fos (a Gandhara), i fins i tot Menandre II (Gandhara i Arac\xc3\xb2sia), van emergir a la zona (probablement eren reis anteriors a la conquesta de Maues i s\'havien sotm\xc3\xa8s a aquest). Aquestos reis no foren rivals per Apol\xc2\xb7lodot II, que en alguna de les seves monedes assoleix el t\xc3\xadtol de Basileus Megas (grec: \xce\x92\xce\x91\xce\xa3\xce\x99\xce\x9b\xce\x95\xce\xa5\xce\xa3 \xce\x9c\xce\x95\xce\x93\xce\x91\xce\xa3 "Gran Rei"), com a continuaci\xc3\xb3 de Maues, que es titulava "Gran Rei de Reis"._NEWLINE_La invasi\xc3\xb3 de les tribus escites de l\'\xc3\x80sia central (coneguts com a indo-escites) va tenir una part destacada a la hist\xc3\xb2ria d\'\xc3\x80sia del sud i pa\xc3\xafsos propers com Bactriana, Kabul, P\xc3\xa0rtia i regnes de l\'\xc3\x8dndia.\n_START_SECTION_\nExpansi\xc3\xb3 dels Yuezhi\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle II aC va comen\xc3\xa7ar un moviment n\xc3\xb2mada a l\'\xc3\x80sia central que va produir importants efectes. S\'esmenta als annals de la dinastia han i a altres documents xinesos. Els hsiongnu (huns) van derrotar a una horda rival, els yuezhi i els van for\xc3\xa7ar a despla\xc3\xa7ar-se a l\'oest, creant un efecte domin\xc3\xb3, doncs all\xc3\xa0 on van arribar van despla\xc3\xa7ar al seu torn als pobles que hi vivien.  Segons les antigues fonts, el khan Modu Shanyu dels xiongnu de Mongolia va atacar als yuezhi i els va expulsar de les seves terres entre les muntanyes Qilian Shan i Dunhuang (ciutat al Kansu); la majoria dels yuezhi van emigrar cap a l\'oest. _NEWLINE_Les fonts \xc3\xadndies recorden l\'alian\xc3\xa7a militar entre els sakes, kamboges, pahlaves i parades; els purana esmenten diverses invasions escites de l\'\xc3\x8dndia i anoten el conflicte entre el Bahu-Sagara de l\'\xc3\x8dndia i el Haihaya-Kamboja-Saka-Pahlava-Parada, una guerra lliurada per les cinc hordes (p\xc4\x81\xc5\x88ca-ganha). Els sakes, yavanes (grecs), tushares i kamboges van lluitar a la guerra de Kurukshetra sota el comandament de Sudakshina Kamboja. El Ramayana tamb\xc3\xa9 esmenta que sakes, kamboges, pahlaves i yavanes van combatre junts contra el regne v\xc3\xa8dic hind\xc3\xba Vishwamitra de Kanauj. _NEWLINE_Vers 185/175 aC els yuezhi (possiblement relacionats amb els tocaris que vivien a l\'est de la conca del Tarim, foren derrotats pels xiongnu i van fugir cap a l\'oest, al riu Ili i all\xc3\xad van despla\xc3\xa7ar als sakes que van emigrar als sus, al Regne de Fergana i Sogdiana. Els xineses anomenen als sakes com "Sai" \xe5\xa1\x9e i segons diu la seva cr\xc3\xb2nica: "Els yuezhi van atacar al rei dels sai que va despla\xc3\xa7ar als seus a considerable dist\xc3\xa0ncia al sud, i els yuezhi van ocupar llavors les seves terres" (Hanshu 61 4B)._NEWLINE_En algun moment despr\xc3\xa9s del 155 aC, els yuezhi foren derrotats altre cop per l\'alian\xc3\xa7a dels wusun i els xiongnu, i es van veure for\xc3\xa7at a emigrar cap al sud despla\xc3\xa7ant als escites que van emigrar encara m\xc3\xa9s al sud cap a Bactriana i al sud-oest cap a P\xc3\xa0rtia i Ar\xc3\xa0cosia. Els sakes haurien entrat al regne grec de Bactriana vers el 145 aC segons les restes trobades a la ciutat grega d\'Alexandria de l\'Oxus, cremada en aquest temps. Els yuezhi van romandre a Sogdiana al nord de l\'Oxus per\xc3\xb2 els sakes de Bactriana van haver de pagar tribu als yuezhi segons descriu l\'ambaixador xin\xc3\xa8s Zhang Qian que va visitar la regi\xc3\xb3 vers 126 aC._NEWLINE_A P\xc3\xa0rtia les tribus sakes dels massagetes (Massagetae) i sacarauces (Sacaraucae) van entrar en conflicte amb l\'imperi part al que van derrotar en diverses batalles i van matar successivament als reis Fraates II (127 aC) i Artaban I (124 aC) si b\xc3\xa9 aquesta segona vegada sembla que m\xc3\xa9s aviat fou en lluita contra els tocaris/yuezhi. El rei part Mitridates II va restablir la situaci\xc3\xb3 i va derrotar als yuezhi de Sogdiana (vers 115 aC) i despr\xc3\xa9s va derrotar als sakes i els va obligar a fer-se els seus vassalls dominant el Sistan (Sakastan), probablement abans del 100 aC. Les tribus yuezhi, despr\xc3\xa9s de la derrota es van dirigir a Bactriana que era el seu vassall, i la van dominar despr\xc3\xa9s durant molt de temps; una de les tribus, els kushan, van envair m\xc3\xa9s tard l\'\xc3\x8dndia i van formar el seu propi imperi.\n_START_SECTION_\nEstabliment a Sakastan\n_START_PARAGRAPH_\nEl sobir\xc3\xa0 ars\xc3\xa0cida Mitridates II de P\xc3\xa0rtia (vers 124-87 aC) havia derrotat diverses vegades als escites o sakes i recuperat diverses prov\xc3\xadncies per l\'imperi i sembla que l\'Horda Escita que dominava Bactriana fou tamb\xc3\xa9 derrotada per Mitridates; els sakes de Bactriana debilitats, foren llavors pressionats pels yuezhi, i es van despla\xc3\xa7ar des d\'aquesta regi\xc3\xb3 cap a llac Helmond establint-se a Drangiana (Sigal), una regi\xc3\xb3 que despr\xc3\xa9s fou anomenada "Sakistana" (Sakastana o Sakastan) derivat de Sakai (Escita) cap al primer quart del segle I aC. i el nom de la regi\xc3\xb3, evolucionat a Sistan, encara subsisteix. Els sakes establerts a l\'est de l\'Iran, al Sakastan, es van expandir progressivament al sud i est i van arribar al subcontinent indi, sent coneguts com a Indo-Escites._NEWLINE_Sakistan o Sakastan o Drangiana no fou solament la llar dels sakes sin\xc3\xb3 que hi vivien segurament pahlaves i kamboges. Els edictes d\'Asoka es refereixen \xc3\xbanicament als yavanes, kamboges i Gandhares al nord-oest per\xc3\xb2 no esmenten als sakes que van emigrar a la regi\xc3\xb3 un segle m\xc3\xa9s tard; per tant, \xc3\xa9s probable que la poblaci\xc3\xb3 saka emigrant establerta a l\'Afganistan ho va fer entre els kamboges i prop de les ciutats gregues. Nonbrosos historiadors pensen que durant els segles que van precedir a l\'era cristiana es va produir una extensa barraja social i cultural entre kamboges i yavanes d\'una part; entre sakes i pahlavess d\'altra; i entre kamboges, sakes, yavanes i pahlaves.... fins al punt que les seves cultures i costum socials van esdevenir quasi id\xc3\xa8ntiques._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia dels sakes a Sakastan al segle I aC \xc3\xa9s esmentada per Isidor de Carax a la seva "Estacions P\xc3\xa0rtiques". Explica que en aquest temps els sakes estaven vorejats per les ciutats gregues de l\'est (Alexandria del Caucas i Alexandria d\'Arac\xc3\xb2sia), i pel territori d\'Arac\xc3\xb2sia, dominat pels parts: "Darrere hi ha Sakastana dels escites sakes, que \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 la Paraetacena, a 63 schoeni (1 schoeni = 40 estadis; 1 estadi igual a 157 metres); hi ha la ciutat de Barda i la de Min, i la ciutat de Palacenti i la de Sigal;  en aquest darrere hi ha la resid\xc3\xa8ncia reial dels sacae (saces); i prop la ciutat d\'Alexandria d\'Arac\xc3\xb2sia, i sis pobles".\n_START_SECTION_\nAbhira i Surastrena\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer regne Indo-Escita al subcontinent ocupava la part sud del que \xc3\xa9s avui dia el Pakistan (al que van arribar des del sud de l\'Afganistan) ocupant les \xc3\xa0rees d\'Abhira o Abiria (Sind) fins a Surastrena (Gujarat), establert entre 110 i 80 aC. Despr\xc3\xa9s es van despla\xc3\xa7ar cap al nord, al territori Indo-Grec que fou conquerit pel rei Maues (vers 80 aC). _NEWLINE_Al segle I aC el Periple de la mar Eritrea descriu el territori escita aix\xc3\xad:\xc2\xa0:"Darrere aquesta regi\xc3\xb3 (Gedrosia), el continent fa una \xc3\xa0mplia corba des de l\'east a trav\xc3\xa9s de profundes baies, i all\xc3\xad el districte d\'Esc\xc3\xadtia es troba per sobre cap al nord i segueix la costa ocupant tot el delta; l\'Indus, el m\xc3\xa9s gran de tots els rius de la mar Eritrea, porta un enorme cabal d\'aigua  (...) El riu t\xc3\xa9 set boques, estretes i pantanoses i per tant no navegables excepte la del mig a la qual hi ha la ciutat-mercat de Barbaricum. Abans d\'arribar a aquesta hi ha una petita illa i darrere l\'illa hi ha la metr\xc3\xb2polis d\'Esc\xc3\xadtia, Minnagara."_NEWLINE_Posteriorment els Indo-Escites van establir un regne al nord-oest, amb centre a Taxila, amb dos grans s\xc3\xa0trapes, un a Mutra o Mathura a l\'est, i un altre a Saurashtra (Gujarat) al sud-oest. Cap al sud-est van envair el pa\xc3\xads d\'Ujjain per\xc3\xb2 foren rebutjats el 57 aC pel rei de Malwa Vikramaditya. Per commemorar aquest esdeveniment, Vikramaditya va establir l\'era Vikrama, ubn calendari espec\xc3\xadfic indi que va comen\xc3\xa7ar el 57 aC. M\xc3\xa9s d\'un segle despr\xc3\xa9s els sakes van tornar a Malwa el 78 dC i van ocupar Ujjain establint l\'era Saka, marcant l\'inici del  regne dels ksatrapes occidentals de llarga durada .\n_START_SECTION_\nGandhara i Punjab\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia dels escites al nord-oest de l\'\xc3\x8dndia al segle I aC fou contempor\xc3\xa0nia amb el regne Indogrec i els sakes haurien reconegut el poder dels governants locals grecs, que segurament van pagar tribut. Maues va conquerir Gandhara i Taxila vers el 80 aC, per\xc3\xb2 a la seva mort entre el 70 i el 60 aC el seu regne es va desintegrar. A l\'est el rei indi Vikramaditya va recuperar Ujjain el 57 aC celebrant la seva vict\xc3\xb2ria amb l\'establiment d\'una nova era. Reis indogrecs van governar probablement durant el regnat de Maues, i despr\xc3\xa9s de la seva mort com mostra l\'exist\xc3\xa8ncia d\'abundants monedes de reis indogrecs, especialment Apolodot II i Hip\xc3\xb2strat. Fins vers el 55 aC el rei saka Azes I, no va completar el domini escita del nord-oest de l\'\xc3\x8dndia derrotant a Hip\xc3\xb2strat. Encara reis indogrecs van subsistir al Panjab oriental durant quasi mig segle m\xc3\xa9s fins que Rajuvula a final del segle es va apoderar del regne derrotant a Estrat\xc3\xb3 II i al seu fill Estrat\xc3\xb3 III.\n_START_SECTION_\nMathura ("ks\xc3\xa0trapes septentrionals")\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'\xc3\x8dndia central els Indo-Escites van conquerir l\'\xc3\xa0rea de Mathura als seus sobirans hind\xc3\xbas, vers 60 aC. Alguns dels seus s\xc3\xa0trapes foren Hagamasha i Hagana, que foren seguits pel gran s\xc3\xa0trapa Rajuvula. Al lle\xc3\xb3 de Mathura, regalat a una stupe per la rina Nadasi Kasa, esposa de Rajvula, s\'esmenta la genealogia d\'alguns s\xc3\xa0trapes de Mathura. Rajvula hauria eliminat al darrer rei indogrec Estrat\xc3\xb3 II i al seu fill Estrat\xc3\xb3 III abans de final del segle, ocupant la capital Sagala (Sialkot). Les monedes d\'aquest temps estan malt fetes i porten baixa aliatge._NEWLINE_La inscripci\xc3\xb3 del lle\xc3\xb3 de Mathura es refereix a Kharaosta Kamuio (Azes II) i Aiyasi Kamuia (Nadasi Kasa, esposa de Rajvula). Yuvaraja Kharostes (ksatrapa) era fill d\'Arta com es comprova per les seves pr\xc3\xb2pies monedes Arta \xc3\xa9s esmentat com el germ\xc3\xa0 de Moga o Maues. La princesa Aiyasi Kambojaka, tamb\xc3\xa9 anomenada Kambojika, fou la reina principal del Mahakshatrapa Rajuvula. La pres\xc3\xa8ncia kamboja a Mathura est\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 testimoniada per alguns versos de l\'\xc3\xa8pica \xc3\xadndia al Mahabharata que s\'hauria compost en aquest per\xc3\xadode Aix\xc3\xb2 suggereix que sakes i kamboges haurien governat conjuntament a Mathura. \xc3\x89s revelador que els versos del Mahabharata nom\xc3\xa9s esmentin els kamboges i yavanes com habitants de Mathura, i en canvi no esmentin els sakes. Probablement l\'\xc3\xa8pica va incloure els sakes de Mathura entre els kamboges o b\xc3\xa9 els va considerar yavanes a menys que el Mahabharata es refereixi al per\xc3\xadode previ d\'invasi\xc3\xb3 i ocupaci\xc3\xb3 pels yavanes vers 150 aC._NEWLINE_Els s\xc3\xa0trapes (ks\xc3\xa0trapes) Indo-Escites de Mathura s\xc3\xb3n sovint anomenats "ks\xc3\xa0trapes septentrionals", en oposici\xc3\xb3 als "ks\xc3\xa0trapes occidentals" que governaven a Gujarat i Malwa. Despr\xc3\xa9s de Rajuvula, es coneixen diversos successors que haurien governat com a vassalls dels kushan, com per exemple el "Gran S\xc3\xa0trapa" Kharapallana i el "s\xc3\xa0trapa" Vanaspara, els quals s\xc3\xb3n coneguts per una inscripci\xc3\xb3 descoberta a Sarnath, datada l\'any 3 de Kanixka I (vers 130), en la qual fan homenatge als kushans.\n_START_SECTION_\nPataliputra\n_START_PARAGRAPH_\nEl text dels Yuga Purana, descriu una invasi\xc3\xb3 de Pataliputra pels escites durant el segle I aC, despr\xc3\xa9s que set grans reis haguessin governat en successi\xc3\xb3 a  Saketa despr\xc3\xa9s de la retirada dels yavanes; els purana informen que el rei dels sakes va matar a un quart de la poblaci\xc3\xb3 abans de ser mort al seu torn pel rei de Kalinga Shata i un grup de sabales (sabares o bhilles).\n_START_SECTION_\nConquestes dels indo-parts i dels kushan\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort d\'Azes, el governant indo-escita del nord-oest de l\'\xc3\x8dndia, va comen\xc3\xa7ar l\'expansi\xc3\xb3 del rei indo-part Gondofares als darrers anys del segle I aC. En les d\xc3\xa8cades seg\xc3\xbcents un nombre desconegut de governants escites es van mantenir en fortaleses locals a la vora dels territoris indo-parts, alguns d\'ells sotmesos o pagant tribut a Gondofares I i als seus successors._NEWLINE_A l\'inici del segle I el domini indo-part fou gradualment reempla\xc3\xa7at pel dels kushans, una de les cinc tribus dels yuezhi que havien viscut a Bactriana per m\xc3\xa9s d\'un segle i ara s\'expandien cap a l\'\xc3\x8dndia on van crear l\'imperi Kushan. Els kushans finalment van arribar al nord-oest de l\'\xc3\x8dndia vers el 75 i a l\'\xc3\xa0rea de Mathura vers el 100, on van prosperar durant segles.\n_START_SECTION_\nLlegat dels Ks\xc3\xa0trapes occidentals\n_START_PARAGRAPH_\nEls indo-escites van continuar dominant l\'\xc3\xa0rea de Sistan sota el regnat de Bahram II (276\xe2\x80\x93293), i al mateix temps dominaven algunes zones de l\'\xc3\x8dndia: Kathiawar i Gujarat van estar sota el seu domini fins al segle V sota la designaci\xc3\xb3 de Ks\xc3\xa0trapes occidentals, fins que foren conquerits per Chandragupta II (tamb\xc3\xa9 Vikramaditya) i integrats a l\'Imperi Gupta. El darrer governant indo-escita (ks\xc3\xa0trapa occidental) fou Rudrasimha III vers el 395._NEWLINE_El Brihat-Katha-Manjari de Kshmendra (10/1/285-86) ens informa que vers el 400 l\'Imperi Gupta sota Vikramaditya (Chandragupta II) havia alliberat la terra sagrada dels b\xc3\xa0rbars com els shakas, mlecchas, kamboges, yavanes, tusharas, parasikas, huna, etc aniquilant completament aquestos pecadors.  _NEWLINE_Al segle X el Kavyamimamsa del Raja Shekhar (Cap. 17) encara llista junts els sakes, tushares, vokanes, huna, kamboges, bahlikes, pahlaves, tangana, turukshes, etc. i diu que eren tribus localitzades a la divisi\xc3\xb3 d\'Uttarapatha.\n_START_SECTION_\nIndo-escites a les fonts occidentals\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia del territori escita a l\'\xc3\xa0rea de Pakistan a la boca de l\'Indus, cap a la zona de la moderna Karachi, \xc3\xa9s esmentada extensament a les fonts romanes. El mapa de Ptolemeu, el Periple de la mar Eritrea i la Taula de Peutinger se\'n fan ress\xc3\xb2. ElPeriple diu que Minnagara era la capital i que els escites i els parts van lluitar durant el segle I; tamb\xc3\xa9 distingeix Scythia d\'Ariaca m\xc3\xa9s a l\'est (centrada a Gujarat i Malwa), territoris governats pels ks\xc3\xa0trapes occidentals (en aquesta \xc3\xa8poca el rei Nahapana).\n_START_SECTION_\nEstabliment de regnes Mlechcha a l\'\xc3\x8dndia del nord\n_START_PARAGRAPH_\nL\'horda escita dels mleccha (formada per una barreja de sakes, yavanes, kamboges i pahlaves) va emigrar a Drangiana i regions de l\'entorn i m\xc3\xa9s tard es va expandir cap al nord i sud-oest de l\'\xc3\x8dndia a trav\xc3\xa9s de la vall de l\'Indus. Van arribar a  Sovira, Gujarat, Rajasthan i nord de l\'\xc3\x8dndia, i van formar regnes en aquesta zona. Al Ramayana hi ha refer\xc3\xa8ncies a la lluita entre els indis i els mlecches al segle II aC o poc despr\xc3\xa9s. Les indicacions dels Ramayana probablement es refereixen al temps en qu\xc3\xa8 les hordes barrejades al Sakastan van avan\xc3\xa7ar cap al baix Indus via el pas de Bolan i van arribar a les terres \xc3\xadndies, i explica la lluita d\'aquestes hordes per agafar el poder pol\xc3\xadtic a Sovira, Gujarat, Rajasthan, Punjab, Malwa, Maharashtra i fins i tot \xc3\xa0rees encara m\xc3\xa9s a l\'est, centre i sud. Alguns autors no obstant ho neguen. Les refer\xc3\xa8ncies al Mahabharata aludirien a l\'\xc3\xa8poca d\'anarquia que va seguir a la caiguda dels Maurya i despr\xc3\xa9s dels Sunga i a l\'ocupaci\xc3\xb3 posterior per les hordes de sakes, yavanes, kamboges, Pahlaves, bahlikes, shudres i rishikes, tribus o grups procedents del nord-oest.\n_START_SECTION_\nProves sobre invasions conjuntes\n_START_PARAGRAPH_\nEls grups escites que van envair els regnes indis inclo\xc3\xafen a m\xc3\xa9s dels sakes altres tribus aliades com els medii, xanthii, massagetae, etc.. Aquestos pobles foren absorbits dins la comunitat Kshatriya, corrent principal de la societat \xc3\xadndia._NEWLINE_Els Sakes eren inicialment un poble de trans-Hemodos regi\xc3\xb3 de Shakadvipa, segons els Purana, o Scythia dels escriptors cl\xc3\xa0ssics. Isidor de Carax (inicis del segle I) els esmenta a Sakastana (modern Sistan) i el Periple de la mar Eritres (tamb\xc3\xa9 probablement al segle I) esmenta Scythia com un districte del Baix Indus amb Minnagra com a capital. Ptolemeu (140) situa Esc\xc3\xadtia al mateix lloc incloent la Patalena (Pataliputra) i la Surastrena (Saurashtra). Al segle II aC la invasi\xc3\xb3 escita fou portada segurament de manera conjunta pels sakes, pahlaves, kamboges, parades, rishikes i altres tribus aliades del nord-oest. i com a resultat un grup de pobles que havien viscut originalment al nord-oest abans de Crist, apareixen al sud-oest de l\'\xc3\xafndia despr\xc3\xa9s de Crist; tots aquestos pobles haurien entrat a l\'\xc3\x8dndia al temps de la invasi\xc3\xb3 escita i res deixa pensar que fos separadament.\n_START_SECTION_\nEls kshatriyes del nord-oest\n_START_PARAGRAPH_\nEl Manusmriti, escrit vers el 200, agrupa els sakes amb els yavanes, kamboges, parades, pahlaves, kirates, darades, etc., i els esmenta com a guerrers degradats o Kshatriyes" (X/43-44). Anushasanaparva al Mahabharata tamb\xc3\xa9 veu aquestos grups de la mateix manera. Patanjali al Mahabhashya considera als sakes i els yavanes com a purs Shudra (II.4.10). El Vartika del Katyayana diu que els reis dels sakes i dels yavanes, igual que els dels kambogesanas, like those of the Kambojas, podien ser esmentats pels seus respectius noms tribals. El Mahabharata associa els sakes i els yavanes, gandhares, kamboges, pahlaves, tushares, sabares, barbares, etc. i els considera tribus de b\xc3\xa0rbars de Uttarapatha; en un altre lloc el mateix \xc3\xa8pic agrupa aa sakes, kamboges i khashes i els considera tribus de Udichya (divisi\xc3\xb3 del nord, 5/169/20). Tamb\xc3\xa9 el Kishkindha Kanda del Ramayana situa els sakes, kamboges, yavanes i parades al nors-oest m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del Himavat (Himalaia) referit a l\'Hindu Kush.\n_START_SECTION_\nDescendents dels indo-escites\n_START_PARAGRAPH_\nSegons l\'escriptor Shivaram Shetty, \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 segur que un nombre de comunitats d\'\xc3\x80sia, principalment als nord-oest de l\'\xc3\x8dndia, descendeixen dels escites, especialment els jats, nairs i bunts'