b"\n_START_ARTICLE_\nNucli antic d'Horta de Sant Joan\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'Horta de Sant Joan \xc3\xa9s situada en un tur\xc3\xb3, a l'extrem nord dels Ports de Beseit, al sector meridional de la comarca de la Terra Alta, entre els municipis d'Arnes, Prat de Comte, Bot i Caseres de la mateixa comarca, i els d'Alfara de Carles i Pa\xc3\xbcls del Baix Ebre, i els de Lled\xc3\xb3 d'Algars i Algars de Lled\xc3\xb3 del Matarranya._NEWLINE_La situaci\xc3\xb3 d'Horta de Sant Joan, aturonada, en determin\xc3\xa0 morfol\xc3\xb2gicament l'estructura i el seu creixement. S'hi poden distingir tres sectors que corresponen a tres amplis per\xc3\xadodes. El primer i m\xc3\xa9s antic, de planta ovalada, t\xc3\xa9 com a centre el tur\xc3\xb3 on hi havia hagut el castell i s'organitza en carrers conc\xc3\xa8ntrics en sentit d'espiral ascendent. S'hi conserven les cases m\xc3\xa9s senzilles i potser m\xc3\xa9s antigues. El segon sector, format sobre la carena de la muntanya annexa al tur\xc3\xb3 original, segurament entorn del segle XIV, s'organitz\xc3\xa0 a partir de la pla\xc3\xa7a de l'esgl\xc3\xa9sia, que actua com a r\xc3\xb2tula que enlla\xc3\xa7a amb tres carrers paral\xc2\xb7lels: de Santa Anna, de Baix i de Picasso. Altres carrers transversals superen els desnivells del terreny: carrers de l'Hospital, Grades o la Cruera. \xc3\x89s en el segle XIV, durant el regnat de Pere el Cerimoni\xc3\xb3s, quan es construeixen les muralles d'Horta, que possiblement envoltaven tota aquesta zona. En aquest sector es conserven els edificis i els espais p\xc3\xbablics m\xc3\xa9s emblem\xc3\xa0tics de la poblaci\xc3\xb3: l'esgl\xc3\xa9sia parroquial -edifici g\xc3\xb2tic dels segles XIV-XV- les places de l'Esgl\xc3\xa9sia i de Sant Salvador, l'ajuntament i la casa de la Comanda o del Delme -edificis renaixentistes del segle XVI o XVII- l'hospital, separat ja dels edificis m\xc3\xa9s significatius, i moltes cases d'aspecte senyorial fetes amb carreus de pedra picada i elements de pedra treballada: portals adovellats, r\xc3\xa0fecs, llindes de finestres i porxos. La tercera \xc3\xa0rea \xc3\xa9s la formada pels ravals del Mur, dels \xc3\x80ngels i de l'Hospital, fora del que devia ser el per\xc3\xadmetre emmurallat. Moltes cases d'Horta de Sant Joan tenen la planta baixa dividida per un arc apuntat, que alguns autors atribueixen a un origen templer._NEWLINE_Per delimitar aquest conjunt s'ha tingut en compte la topografia i el sistema viari, i tamb\xc3\xa9 la potent imatge paisatg\xc3\xadstica, que va influir en l'obra de Picasso. L'entorn de protecci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una franja relativament regular al voltant del conjunt hist\xc3\xb2ric que permet mantenir les perspectives del nucli des dels vials d'acc\xc3\xa9s i de tr\xc3\xa0nsit.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc d'Horta (antigament Orta), documentat el 1153 per primera vegada, com a fronterer en la donaci\xc3\xb3 del castell de Miravet -despr\xc3\xa9s de la conquesta de Tortosa el 1148-, sembla que cap al 1163 fou conquerit per Alfons I, el qual el 1165 va donar carta de poblament, segons els furs de Saragossa, als qui poblessin els termes d'Horta i Bene. El 1174, Alfons I don\xc3\xa0 la jurisdicci\xc3\xb3 del lloc als templers i, el 1182, els Montcada renunciaren als drets que hi tenien. El 1192, el mestre provincial del Temple don\xc3\xa0 als habitants d'Horta una nova carta de poblaci\xc3\xb3 segons els costums de Lleida. En suprimir-se els templers, a inici del segle XIV, la comanda d'Horta pass\xc3\xa0 als hospitalers de la castellania d'Amposta. El 1359, la comanda d'Horta comprenia, a m\xc3\xa9s, els llocs d'Arnes, Ferres -ara despoblat del terme d'Horta-, Bot, Caseres, Mud\xc3\xa8fer i potser Prat de Comte. Al segle XIV s'inici\xc3\xa0 un augment de poblaci\xc3\xb3 -de 43 focs el 1358 a 81 el 1378- que continu\xc3\xa0 els segles XV i XVI. D'aquest moment s\xc3\xb3n bona part dels edificis m\xc3\xa9s representatius del nucli -ajuntament, casa del Delme-. Al segle XVII, durant la Guerra dels Segadors (1640), Horta fou saquejada i presa per assalt per evitar que caigu\xc3\xa9s en mans castellanes. Els censos del segle XVIII i del XIX tornen a assenyalar un increment de la poblaci\xc3\xb3, fins a inici del segle XX. El 1919 es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a nomenar Horta de Sant Joan."