b"\n_START_ARTICLE_\nJunta Organitzadora del Partit Liberal Mexic\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nOrientaci\xc3\xb3 revolucionaria\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'1 de juliol de 1906 la Junta public\xc3\xa0 el Manifest i Programa del Partit Liberal Mexic\xc3\xa0 que condensava les aspiracions pol\xc3\xadtiques i socials de la Revolta del 16 de setembre contra en govern de Porfirio D\xc3\xadaz eixe mateix any. El Programa del PLM, si b\xc3\xa9 va ser obra de les aportacions que moltes persones enviaren a la Junta, la redacci\xc3\xb3 final va estar a c\xc3\xa0rrec de Juan Sarabia. El programa ho signaren tots els fundadors, excepte Rosal\xc3\xado Bustamante.\n_START_SECTION_\nOrientaci\xc3\xb3 anarquista\n_START_PARAGRAPH_\nSi b\xc3\xa9 en major o menor amidada els integrants de la Junta havien tingut contacte amb literatura anarquista des d'anys arrere, no tots consideraven les idees \xc3\xa0crates com una opci\xc3\xb3 viable. No obstant aix\xc3\xb2 el frac\xc3\xa0s de la revolta de 1906. Les postures ideol\xc3\xb2giques a l'interior de la Junta es van polaritzar._NEWLINE_Durant la preparaci\xc3\xb3 de la Revolta del 25 de juny de 1908, amb la Junta amb l'establida en Los Angeles, Calif\xc3\xb2rnia; Ricardo Flores Mag\xc3\xb3n i Lliurat Rivera, ambd\xc3\xb3s presos, Enrique Flores Mag\xc3\xb3n i *Pr\xc3\xa1xedis G. Guerrero, en llibertat, van pactar en secret orientar el moviment del PLM cap a el comunisme an\xc3\xa0rquic i relegar dels seus c\xc3\xa0rrecs a Villarreal i a Manuel Sarabia considerats reformistes; Juan Sarabia, llavors pres en San Juan de Ul\xc3\xbaa, era considerat part del grup anarquista._NEWLINE_Pr\xc3\xa1xedis G. Guerrero mor\xc3\xad en Chihuahua durant l'atac del PLM al poble de Janos el 30 de desembre de 1910. En aquells dies Anselmo L. Figueroa i Antonio de P\xc3\xado Araujo ja s'havien integrat a les tasques organitzatives de la Junta i l'edici\xc3\xb3 de Regeneraci\xc3\xb3n en Los \xc3\x81ngeles._NEWLINE_Villareal i Manuel Sarabia abandonaren el PLM per a donar suport a Francisco I. Madero quan aquest sign\xc3\xa0 els Tractats de Ciutat Ju\xc3\xa1rez el 21 de maig de 1911 amb el govern federal, que pactava la ren\xc3\xbancia de D\xc3\xadaz, l'interinat de Francisco Le\xc3\xb3n de l'Embarra i la fi de les hostilitats. La Junta a Los \xc3\x81ngeles va descon\xc3\xa8ixer els tractats i va continuar amb les activitats guerrilleres._NEWLINE_Juan Sarabia fou alliberat i s'un\xc3\xad tamb\xc3\xa9 a Madero. Los Sarabia, Villarreal i Jes\xc3\xbas Flores Mag\xc3\xb3n, constitu\xc3\xafren a la Ciutat de M\xc3\xa8xic la Junta Reorganitzadora del Partit Liberal Mexic\xc3\xa0, editaren alguns n\xc3\xbameros d'un peri\xc3\xb2dic tamb\xc3\xa9 anomenat Regeneraci\xc3\xb3n i es van partionar de la Junta Anarquista de Los \xc3\x81ngeles per donar suport a Madero._NEWLINE_Per a distingir els motius i les aspiracion de la revoluci\xc3\xb3 social que llavors es vivia en M\xc3\xa8xic, Ricardo Flores Mag\xc3\xb3n, Librado Rivera, Anselmo L. Figueroa i Enrique Flores Mag\xc3\xb3n exposaren una postura obertament anarcocomunista a trav\xc3\xa9s del Manifest del 23 de setembre de 1911, el qual cridava als obrers i camperols a expropiar la Terra i els mitjans de producci\xc3\xb3, declarant la guerra a tota Autoritat, Clergat i Capital."