b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xadptic de Marilyn\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl treball es va completar durant unes setmanes despr\xc3\xa9s de la mort de Marilyn Monroe a l\'agost de 1962. Cont\xc3\xa9 cinquanta imatges de l\'actriu, totes basades en una fotografia publicit\xc3\xa0ria de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Niagara (1953). _NEWLINE_S\'ha suggerit que la relaci\xc3\xb3 entre el costat esquerre i el costat dret de l\'obra \xc3\xa9s evocadora de la relaci\xc3\xb3 entre la vida de la celebritat i la mort. El treball ha rebut l\'elogi d\'escriptors com l\'acad\xc3\xa8mica i cr\xc3\xadtica cultural nord-americ\xc3\xa0 Camille Paglia, qui va escriure Glittering Images al 2012, lloant la forma en qu\xc3\xa8 es mostra la \xc2\xabmultiplicitat de significats\xc2\xbb en la vida i llegat de Monroe. La pe\xc3\xa7a \xc3\xa9s propietat de la Tate. El 2 de desembre de 2004 en un article a The Guardian, la pintura va ser nomenada el tercera pe\xc3\xa7a m\xc3\xa9s influent d\'art modern en una enquesta de 500 artistes, cr\xc3\xadtics, i altres. La pe\xc3\xa7a es troba en exhibici\xc3\xb3 a la Tate Modern, com a part de l\'exposici\xc3\xb3: Witty, Sexy, Gimmicky: Pop 1957-1967.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de vista formal \xc3\xa9s una representaci\xc3\xb3 figurativa i encara que amb certa semblan\xc3\xa7a a la fotografia de Marilyn ning\xc3\xba podria dir que \xc3\xa9s ella sin\xc3\xb3 una representaci\xc3\xb3. Pel que fa a la l\xc3\xadnia, si b\xc3\xa9 no est\xc3\xa0 molt definida, si que semblen existir en els llavis, ulls, celles, pestanyes, r\xc3\xadnxols del cabell, en l\'oval de la cara. Tot just s\'aprecia volum tot i que s\xc3\xad que es percep l\'ombrejat al coll i sobretot en els cabells amb efecte de clarobscur en una representaci\xc3\xb3 essencialment plana. No obstant, no hi ha efecte de profunditat o perspectiva._NEWLINE_Destaquen des del punt de vista formal els colors que s\xc3\xb3n intensos, vibrants i cridaners gaireb\xc3\xa9 sense gradaci\xc3\xb3, ja que no hi ha efecte de llum i es distribueixen per zones el groc en el p\xc3\xa8l, rosa en l\'oval de la cara, vermell als llavis, turquesa a les parpelles dels ulls._NEWLINE_L\'expressi\xc3\xb3 si ens fixem durant uns minuts no transmet res com si ho feia en canvi la Mona Lisa. Tampoc existeix ni ritme ni moviment. La repetici\xc3\xb3 en s\xc3\xa8rie d\'aquestes imatges vindrien a significar la seva conversi\xc3\xb3 en coses en objectes de consum.\n_START_SECTION_\nContext i estil\n_START_PARAGRAPH_\nEl pop art t\xc3\xa9 el seu origen el 1947 a Esc\xc3\xb2cia per\xc3\xb2 sobretot es va donar a finals dels anys 50 i en la d\xc3\xa8cada dels 60 coincidint amb el triomf als Estats Units de la societat del consum i una cultura destinada a les masses. Pel que fa als Estats Units s\xc3\xb3n els anys on es d\xc3\xb3na un progr\xc3\xa9s continu, amb el president Kennedy al poder. Per altra banda, a Europa, concretament a Anglaterra, es l\'\xc3\xa8poca de l\'aparici\xc3\xb3 dels Beatles com un dels fets m\xc3\xa9s significatius. _NEWLINE_El Pop Art va ser un moviment art\xc3\xadstic i cultural que s\'ha de situar dins d\'una tend\xc3\xa8ncia general caracteritzada per la volta a la figuraci\xc3\xb3, com a reacci\xc3\xb3 a l\'art elitista de l\'expressionisme abstracte, en la qual es troba el neodadaisme, el pop art i l\'hiperrealisme. Amb aquest estil els artistes s\'inspiren en objectes i mites de la societat de consum i de masses extrets dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 com anuncis, publicitaris, c\xc3\xb2mic, fotografies d\'estrelles de cinema, de m\xc3\xbasica o pol\xc3\xadtiques... A m\xc3\xa9s, mantenen diferents actituds davant d\'aquestes imatges en alguns casos senten com una proximitat i empatia en tant suposen un rejoveniment de l\'art i una simplificaci\xc3\xb3 dels continguts que porten al divertit (es produeix una comuni\xc3\xb3 artista espectador, ja que, \xc3\xa9s un art molt popular); per\xc3\xb2 en altres casos el pop art \xc3\xa9s una via per a la cr\xc3\xadtica cap al consumisme que que ens atrapa i aliena. La repetici\xc3\xb3 d\'aquestes imatges populars fins a l\'avorriment en els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 condueix a la seva banalitzaci\xc3\xb3 o cosificaci\xc3\xb3, una cosa que de tant consumir queda gastat i sense contingut\n_START_SECTION_\nL\'obra i l\'autor\n_START_PARAGRAPH_\nAmb una mirada sostinguda, les obres de Warhol revelen que va ser influ\xc3\xaft no nom\xc3\xa9s per la cultura pop, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per la hist\xc3\xb2ria de l\'art, i especialment per l\'art que llavors era popular a Nova York. Per exemple, en aquest quadre, podem identificar les caracter\xc3\xadstiques dels pintors expressionistes abstractes com Jackson Pollock i Willem de Kooning._NEWLINE_Warhol t\xc3\xa9 com a tema de la seva pintura una imatge impersonal. Tot i que va ser un il\xc2\xb7lustrador guardonat, en lloc de fer el seu propi dibuix de Monroe, s\'apropia a una imatge que ja existeix. A m\xc3\xa9s, la imatge no \xc3\xa9s el dibuix d\xe2\x80\x99un altre artista, sin\xc3\xb3 una fotografia feta per a la reproducci\xc3\xb3 massiva. Fins i tot si no reconeixem la font (una foto publicit\xc3\xa0ria de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Monroe al 1953 del Ni\xc3\xa0gara), sabem que la imatge \xc3\xa9s una foto, no nom\xc3\xa9s per la seva versemblan\xc3\xa7a, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 pel contrast m\xc3\xa9s elevat entre les zones il\xc2\xb7luminades i ombres d\xe2\x80\x99ella que associem amb el flaix d\'un fot\xc3\xb2graf. Fidel a la seva forma, l\xe2\x80\x99actriu ens mira de manera seductora sota els ulls de tapa pesada i amb els llavis separats; per\xc3\xb2 la seva expressi\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s una mica inescrutable i la repetici\xc3\xb3 fa que la seva cara es torni en una m\xc3\xa0scara misteriosa i inanimada. L\xe2\x80\x99\xc3\xbas de la t\xc3\xa8cnica de serigrafia de Warhol "aplana" la cara de l\xe2\x80\x99estrella. Mitjan\xc3\xa7ant la projecci\xc3\xb3 de pl\xc3\xa0nols amplis de color sense modificar, l\'artista elimina l\'ombra que progressivament crea un sentit de volum tridimensional i susp\xc3\xa8n l\'actriu en un buit abstracte. A trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99aquestes opcions, Warhol transforma la literalitat de la foto publicit\xc3\xa0ria en paper en una \xe2\x80\x9cplanitud\xe2\x80\x9d emocional i l\xe2\x80\x99actriu en una mena d\xe2\x80\x99aut\xc3\xb2mat. D\'aquesta manera, la pintura suggereix que "Marilyn Monroe", una estrella fabricada amb un nom confeccionat, no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s que un s\xc3\xadmbol (sexual) unidimensional, potser no sigui l\'objecte m\xc3\xa9s adequat de la nostra devoci\xc3\xb3 gaireb\xc3\xa9 religiosa _NEWLINE_Mentre que les repeticions de serigrafia de Warhol aplanen la identitat de Monroe, tamb\xc3\xa9 complauen la seva pr\xc3\xb2pia identitat com a artista d\xe2\x80\x99aquesta obra. El proc\xc3\xa9s de serigrafia va permetre a Warhol (o als seus assistents) reproduir la mateixa imatge una vegada i una altra, utilitzant diversos colors. Una vegada que es fabriquen les pantalles i s\'escullen els colors, l\'artista simplement est\xc3\xa9n les tintes de manera uniforme sobre les pantalles utilitzant una rasqueta \xc3\xa0mplia. Tot i que hi ha difer\xc3\xa8ncies d\xe2\x80\x99una cara a l\xe2\x80\x99altra, sembla que s\xc3\xb3n els subproductes accidentals d\xe2\x80\x99un proc\xc3\xa9s quasi-mec\xc3\xa0nic, m\xc3\xa9s que el producte del judici de l\xe2\x80\x99artista. La t\xc3\xa8cnica de pintura en mem\xc3\xb2ria de Warhol es fa ress\xc3\xb2 per la r\xc3\xadgida composici\xc3\xb3 de l\'obra, una quadr\xc3\xadcula de cinc per cinc, que es repeteix a les dues meitats de la seva superf\xc3\xadcie._NEWLINE_Aqu\xc3\xad, com en moltes obres neo-dada, minimalistes i conceptuals, la graella \xc3\xa9s com un programa que l\'artista utilitza per "automatitzar" el proc\xc3\xa9s de composici\xc3\xb3 de l\'obra, en comptes de dependre de pensaments o sentiments subjectius per prendre decisions. Per\xc3\xb2, mentre que la majoria de les obres que utilitzen les graelles s\xc3\xb3n abstractes, aqu\xc3\xad, la graella repeteix una foto d\xe2\x80\x99una estrella de cinema, que fa que la pintura s\'assembli a un full de contacte del fot\xc3\xb2graf, o una s\xc3\xa8rie de tires de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula col\xc2\xb7locades al costat. Aquestes refer\xc3\xa8ncies a les formes mec\xc3\xa0niques de reproducci\xc3\xb3 demostren encara m\xc3\xa9s que per a Warhol la pintura ja no \xc3\xa9s un mitj\xc3\xa0 elevat diferent de la cultura popular.'