b"\n_START_ARTICLE_\nUtopia (llibre)\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nEl narrador es troba un viatger, Hythloday, que li explica que la societat m\xc3\xa9s perfecta que ha conegut mai \xc3\xa9s la d'Utopia, una illa perduda. \xc3\x89s un lloc sense propietat privada, organitzat a partir de fam\xc3\xadlies que treballen per al com\xc3\xba i tenen temps lliure amb poques lleis que el restringeixin. Cada ciutad\xc3\xa0 busca la felicitat individual i de la seva fam\xc3\xadlia extensa i intenta comportar-se seguint els principis religiosos que asseguren la virtut. Hi ha molt pocs c\xc3\xa0rrecs, tots electes, que administren les ciutats de l'illa, id\xc3\xa8ntiques entre elles. El narrador accepta algunes de les propostes com v\xc3\xa0lides per a Europa, i aconsella el viatger esdevenir conseller d'algun pr\xc3\xadncep, per\xc3\xb2 afirma que altres institucions d'Utopia no s\xc3\xb3n traslladables perqu\xc3\xa8 implicarien massa canvis en la naturalesa social.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi\n_START_PARAGRAPH_\nEl llibre barreja personatges hist\xc3\xb2rics (com exploradors o el narrador que pren el nom de l'autor) amb d'altres ficticis per dotar de m\xc3\xa9s versemblan\xc3\xa7a al relat. La hist\xc3\xb2ria s'emmarca dins l'era de l'exploraci\xc3\xb3, on la literatura es feia ress\xc3\xb2 de les descobertes de noves terres i van proliferar els relats de viatges. Igualment, beu de la influ\xc3\xa8ncia del g\xc3\xa8nere medieval de l'espills de pr\xc3\xadnceps, tractats per aconsellar els governants. En aquest cas, a partir d'un viatge a un territori inventat i ut\xc3\xb2pic, s'examinen algunes de les institucions pol\xc3\xadtiques del renaixement i s'ofereixen alternatives. _NEWLINE_El fet que Utopia sigui una illa parteix del fet que per poder dur a terme el seu sistema cal que la societat estigui a\xc3\xafllada de les altres, per no rebre'n influ\xc3\xa8ncia que desvirtu\xc3\xaf la homogene\xc3\xaftat social. La base del sistema \xc3\xa9s el b\xc3\xa9 com\xc3\xba, per al qual treballen tots els ciutadans a partir d'un sistema de divisi\xc3\xb3 en fam\xc3\xadlies i treballs reglats. La igualtat entre tots els membres \xc3\xa9s l'ideal de just\xc3\xadcia que amara tot aquest sistema, per aix\xc3\xb2 les ciutats s\xc3\xb3n id\xc3\xa8ntiques i no es permeten tasques que accentu\xc3\xafn la difer\xc3\xa8ncia social. L'orgull o l'avar\xc3\xadcia s\xc3\xb3n vistos com els pitjors pecats perqu\xc3\xa8 atempten contra aquesta igualtat."