b'\n_START_ARTICLE_\nDarwinisme social\n_START_PARAGRAPH_\nEl darwinisme social (o, sint\xc3\xa8ticament, sociodarwinisme) fou una ideologia sociopol\xc3\xadtica, sorgida a partir dels volts de 1860, que aplicava els conceptes biol\xc3\xb2gics de la teoria de l\'evoluci\xc3\xb3 a la filosofia, la sociologia i la pol\xc3\xadtica: interpretava el concepte darwini\xc3\xa0 de \xc2\xabla superviv\xc3\xa8ncia del m\xc3\xa9s apte\xc2\xbb com a \xc2\xabla superviv\xc3\xa8ncia del m\xc3\xa9s fort\xc2\xbb, i amb un determinisme mecanicista, l\'aplicava il\xc2\xb7leg\xc3\xadtimament a les societats humanes; tot plegat, amb pretensions cient\xc3\xadfiques i en nom del progr\xc3\xa9s social i de la millora de l\'esp\xc3\xa8cie.\n_START_SECTION_\nAbast\n_START_PARAGRAPH_\nEl sociodarwinisme refusava tot principi d\'altruisme, aix\xc3\xad com la universalitat de la dignitat humana. Concebia la vida, tamb\xc3\xa9 la humana, com a lluita constant per la superviv\xc3\xa8ncia en qu\xc3\xa8 els presumptament forts i superiors mereixien la vict\xc3\xb2ria total, mentre que els presumptament febles i inferiors no tenien cap dret._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, per al sociodarwinisme la posici\xc3\xb3 social i les relacions de poder estaven determinades biol\xc3\xb2gicament, i no es devien pas a motius sociohist\xc3\xb2rics, a les condicions ambientals, etc. Els homes eren intr\xc3\xadnsecament superiors a les dones; els blancs a totes les altres "races"; els rics als pobres; els pobles amb Estat i llurs lleng\xc3\xbces excelses als pobles oprimits i llurs dialectes balbucejants; etc. _NEWLINE_En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, calia teledirigir conscientment l\'evoluci\xc3\xb3 humana de manera tal que es consolid\xc3\xa9s l\'hegemonia dels m\xc3\xa9s aptes i se\'n garant\xc3\xads la descend\xc3\xa8ncia, alhora que hom aniria eliminant els sobrers; aix\xc3\xb2 garantiria el futur llumin\xc3\xb3s d\'una humanitat superior i una societat perfeccionada. _NEWLINE_Per exemple, i sempre segons el sociodarwinisme, les dones no podien q\xc3\xbcestionar el rol tradicional, per biol\xc3\xb2gicament determinat; era contraproduent adoptar una pol\xc3\xadtica social que cerqu\xc3\xa9s millorar les condicions de vida de les classes baixes, perqu\xc3\xa8 aix\xc3\xb2 afavoriria multitud de ganduls in\xc3\xbatils en detriment de la prioritat deguda als "m\xc3\xa9s aptes"; els "pobles primitius" estaven irremissiblement condemnats a l\'extinci\xc3\xb3 per mera evoluci\xc3\xb3 natural; com que la societat vivia en perill constant de degeneraci\xc3\xb3 biol\xc3\xb2gica per la multiplicaci\xc3\xb3 exponencial d\'\xc3\xa9ssers inaptes, calia evitar la reproducci\xc3\xb3 de certs sectors poblacionals ("febles mentals", certs malalts, delinq\xc3\xbcents, etc.), si no exterminar-los; calia evitar la immigraci\xc3\xb3 de "races inferiors", la qual amena\xc3\xa7ava la puresa de la ra\xc3\xa7a superior (blanca) i la civilitzaci\xc3\xb3 mateixa; etc., etc.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els te\xc3\xb2rics fundacionals del sociodarwinisme destacaren cient\xc3\xadfics prestigiosos com Herbert Spencer, Francis Galton (cos\xc3\xad del mateix Darwin) i Ernst Haeckel. En tot cas, els precedents caldria cercar-los amb Malthus en el llibre Assaig sobre el principi de poblaci\xc3\xb3 (1798), on nom\xc3\xa9s l\'acci\xc3\xb3 d\'una interpretada selecci\xc3\xb3 natural sobre certs estrats de la societat o de les poblacions mundials s\'erigiria com a \xc3\xbanica forma d\'evitar la cat\xc3\xa0strofe malthusiana per depleci\xc3\xb3 dels recursos. _NEWLINE_En nom de l\'aplicaci\xc3\xb3 literal del laissez-faire capitalista fins a les darreres conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, el sociodarwinisme fou una distorsi\xc3\xb3 ideol\xc3\xb2gica de l\'avantguarda cient\xc3\xadfica nascuda de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3, imbricat com estava amb l\'autoritarisme, el masclisme m\xc3\xa9s integrista, el classisme radical, l\'imperialisme colonialista, el racisme biol\xc3\xb2gic, l\'eugen\xc3\xa8sia, l\'ultranacionalisme d\'Estat, etc. Amb totes les seves pretensions cient\xc3\xadfiques i progressistes, el sociodarwinisme formava part del gir reaccionari, neoirracionalista i antiil\xc2\xb7lustrat que es produ\xc3\xad al m\xc3\xb3n eur\xc3\xb2pid en el canvi de segle del XIX al XX, i constitu\xc3\xad un dels elements formatius de la ultradreta contempor\xc3\xa0nia en general i del feixisme en particular. _NEWLINE_A partir del darrer quart del segle XIX i fins a mitjan segle XX, el sociodarwinisme fou immensament popular entre les classes dominants del m\xc3\xb3n eur\xc3\xb2pid, i penetr\xc3\xa0, en un grau o altre, tant la pol\xc3\xadtica com la filosofia, el pensament i les ci\xc3\xa8ncies socials, la literatura i les arts, fins a esdevenir-hi tendencialment hegem\xc3\xb2nic. _NEWLINE_En tot moment el sociodarwinisme tingu\xc3\xa9 l\'oposici\xc3\xb3 frontal d\'algunes forces organitzades, entre les quals \xe2\x80\x93i per motivacions diferents\xe2\x80\x94 el marxisme i l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica. Tamb\xc3\xa9 tendiren a contrarestar-lo, si m\xc3\xa9s no parcialment, la creixent democratitzaci\xc3\xb3 social i l\'ascens de les masses a la vida p\xc3\xbablica activa, fen\xc3\xb2mens produ\xc3\xafts, dial\xc3\xa8cticament, pel mateix capitalisme euf\xc3\xb2ric que havia generat el sociodarwinisme._NEWLINE_El nazisme constitu\xc3\xad l\'apoteosi m\xc3\xa0xima del sociodarwinisme. L\'enfonsament del nazifeixisme arran la Segona Guerra Mundial, amb la constataci\xc3\xb3 del que implicava l\'aplicaci\xc3\xb3 d\'aquests principis (Holocaust incl\xc3\xb2s), comport\xc3\xa0 el descr\xc3\xa8dit total del sociodarwinisme juntament amb el del racisme i l\'eugen\xc3\xa8sia. _NEWLINE_Emper\xc3\xb2, el sociodarwinisme ha continuat viu de manera m\xc3\xa9s o menys subrept\xc3\xadcia, sobretot en la ultradreta feixista i parafeixista, i en les darreres d\xc3\xa8cades comen\xc3\xa7a a treure el nas p\xc3\xbablicament en certs elements de la comunitat cient\xc3\xadfica i en la nova dreta populista d\'arrel feixistoide.\n_START_SECTION_\nTerme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme mateix de darwinisme social no fou emprat mai pels sociodarwinistes, que es definien com a darwinistes ortodoxos, sin\xc3\xb3 encunyat per llurs opositors com a acusaci\xc3\xb3: apareix per primera volta en alemany i angl\xc3\xa8s el 1879, en franc\xc3\xa8s el 1880 i en itali\xc3\xa0 el 1882. Amb tot, l\'\xc3\xbas del terme fou espor\xc3\xa0dic fins que el 1944 el recuper\xc3\xa0, o reencuny\xc3\xa0, tamb\xc3\xa9 amb \xc3\xb2ptica cr\xc3\xadtica, l\'historiador estatunidenc Richard Hofstadter en l\'estudi Social Darwinism in American thought. De llavors en\xc3\xa7\xc3\xa0 ha esdevingut d\'\xc3\xbas general, sempre amb c\xc3\xa0rrega pejorativa.\n_START_SECTION_\nAtacs al concepte\n_START_PARAGRAPH_\nEls creacionistes, que de fora de la ci\xc3\xa8ncia estant s\'oposen a la teoria de l\'evoluci\xc3\xb3, sovint afirmen que el darwinisme social es vincula l\xc3\xb2gicament amb l\'evolucionisme cient\xc3\xadfic, mentre que, des del camp de la ci\xc3\xa8ncia, els bi\xc3\xb2legs i historiadors argumenten que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s aviat una perversi\xc3\xb3 de les idees de Charles Darwin. Encara que la majoria dels estudiosos reconeixen vincles hist\xc3\xb2rics entre la teoria de Darwin i el sociodarwinisme, insisteixen, per\xc3\xb2, que aquest darrer no \xc3\xa9s pas conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia necess\xc3\xa0ria dels principis de l\'evoluci\xc3\xb3 biol\xc3\xb2gica, i que l\'\xc3\xbas de l\'evoluci\xc3\xb3 biol\xc3\xb2gica com a justificaci\xc3\xb3 de la pol\xc3\xadtica de desigualtat \xc3\xa9s una fal\xc2\xb7l\xc3\xa0cia naturalista._NEWLINE_Tot i el consens cient\xc3\xadfic sobre l\'exist\xc3\xa8ncia i la caracteritzaci\xc3\xb3 del darwinisme social, i malgrat l\'\xc3\xa0mplia evid\xc3\xa8ncia documentada en la multitud d\'estudis que s\'hi han dedicat, hi ha corrents radicals del neoliberalisme que, en defensa de l\'honor del laissez-faire, neguen el car\xc3\xa0cter sociodarwinista d\'ide\xc3\xb2legs com Spencer, i, fins i tot, l\'exist\xc3\xa8ncia mateixa del sociodarwinisme, el qual no f\xc3\xb3ra m\xc3\xa9s que un invent esquerr\xc3\xa0 amb la intenci\xc3\xb3 de deslegitimar el capitalisme.'