b"\n_START_ARTICLE_\nIsmael Boulliau\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nFill dels calvinistes Ismael Boulliau (notari i funcionari municipal) i Susanna Motet, va iniciar els seus estudis a Loudon i es va graduar en Dret a Poitiers, acabant la seva formaci\xc3\xb3 a la Universitat de Par\xc3\xads._NEWLINE_El 1625 es va convertir al catolicisme i el 1632 es va traslladar definitivament a Par\xc3\xads. A Par\xc3\xads va tenir el patronatge de la fam\xc3\xadlia de Thou i va assistir els germans Dupuy en la Biblioteca del Rei._NEWLINE_Tot el temps de la seva estan\xc3\xa7a a Par\xc3\xads va gaudir de l'amistat de Gassendi, Mersenne, Descartes, Pascal, Roberval, Hevelius i Huygens.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que va publicar uns quants llibres i va viatjar per Holanda, Alem\xc3\xa0nia, Pol\xc3\xb2nia, It\xc3\xa0lia i l'Orient, la reputaci\xc3\xb3 de Bolliau com astr\xc3\xb2nom i matem\xc3\xa0tic \xc3\xa9s deguda, sobretot, a la seva correspond\xc3\xa8ncia amb els seus il\xc2\xb7lustres amics._NEWLINE_La publicaci\xc3\xb3 el 1639 del seu Philolaus el va col\xc2\xb7locar en el camp del copernicanisme, per\xc3\xb2 ell va anar m\xc3\xa9s lluny que el mateix Cop\xc3\xa8rnic en suggerir que el moviment de la terra no era uniforme._NEWLINE_El 1645 publica la seva obra m\xc3\xa9s significativa: l'Astronomia Philolaica en la que es revela com un dels pocs astr\xc3\xb2noms seguidors de Kepler i de la seva teoria de l'el\xc2\xb7lipticitat de les \xc3\xb2rbites planet\xc3\xa0ries; tot i aix\xc3\xad critica el que ell considera misticisme kepleri\xc3\xa0 i planteja per primer cop la proporcionalitat inversa de l'atracci\xc3\xb3 amb el quadrat de les dist\xc3\xa0ncies. Despr\xc3\xa9s de les cr\xc3\xadtiques rebudes de Seth Ward, en faria una nova edici\xc3\xb3 amb correccions el 1657._NEWLINE_El 1667, en el seu Ad astronomos monita, estableix per primera vegada la periodicitat d'una estrella variable: Mira Ceti._NEWLINE_Boulliau tamb\xc3\xa9 va publicar llibres de matem\xc3\xa0tiques: va editar l'Arithmetica de Te\xc3\xb3 d'Esmirna (1644); va escriure un llibre inspirat en Arquimedes: De lineis spiralibus (1657); i el seu Opus novum ad arithmeticam infinitorum (1682), quan ja tenia m\xc3\xa9s de setanta-cinc anys._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 se li atribueix la invenci\xc3\xb3 del primer term\xc3\xb2metre de vidre i la introducci\xc3\xb3 del mot evecci\xc3\xb3 per a referir-se a les pertorbacions de les \xc3\xb2rbites llunars."