b'\n_START_ARTICLE_\nTawfiq al-Hakim\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nTawfiq al-Hakim va n\xc3\xa9ixer a Alexandria l\'any 1897, encara que segons els doctors Ismail Adham i Ibrahim Naaji en el seu estudi sobre l\'autor, ells estableixen l\'any 1903 com l\'any del seu naixement. El seu pare, egipci d\'origen rural, era terratinent i treballava en el camp de la magistratura i la seva mare era filla d\'un oficial de l\'ex\xc3\xa8rcit turc. Tawfiq al-Hakim va comen\xc3\xa7ar els estudis primaris a l\'edat de set anys i els acab\xc3\xa0 el 1915. M\xc3\xa9s tard, es va traslladar, juntament amb el seu pare, a la prov\xc3\xadncia de Buhayra, on va iniciar els estudis secundaris. Va completar i acabar els estudis secundaris al Caire sota la tutela dels seus oncles. Amb ells, va participar en les manifestacions del 1919 contra el domini brit\xc3\xa0nic, fet que el port\xc3\xa0 a la pres\xc3\xb3. Un any m\xc3\xa9s tard, va ser traslladat a un hospital militar gr\xc3\xa0cies a la mediaci\xc3\xb3 del seu pare. En aquell mateix any, 1920, s\'incorpora de nou als estudis de batxillerat i els acaba l\'any 1921, i entra a la Facultat de Dret, on es va llicenciar l\'any 1925. En aquest mateix any, comen\xc3\xa7a a treballar en un prestigi\xc3\xb3s despatx d\'advocats. Per contactes familiars, va aconseguir anar a Par\xc3\xads a completar els estudis de dret i va tornar a la Universitat d\'Egipte per finalitzar el doctorat el 1928._NEWLINE_Durant la seva estada a Par\xc3\xads, va freq\xc3\xbcentar les sales de teatre i de cinema, i gr\xc3\xa0cies a aquestes influ\xc3\xa8ncies va adquirir una \xc3\xa0mplia cultura liter\xc3\xa0ria i art\xc3\xadstica universal, especialment grega i francesa. La seva passi\xc3\xb3 pel teatre el va fer descuidar els estudis de dret per centrar-se plenament en la literatura._NEWLINE_L\'any 1930, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a treballar d\'ajudant del fiscal general en diversos tribunals d\'Alexandria. Despr\xc3\xa9s, va treballar per al Ministeri de Ci\xc3\xa8ncies i, m\xc3\xa9s tard, va esdevenir director del Departament de M\xc3\xbasica i Teatre del Ministeri._NEWLINE_A partir d\'aqu\xc3\xad, va ocupar diversos c\xc3\xa0rrecs oficials, com ara director de la Casa del Llibre, membre de l\'Acad\xc3\xa8mia de la Llengua, o membre del Comit\xc3\xa8 Superior per a les Arts i la Literatura. Finalment, va acabar sent el representant d\'Egipte en la UNESCO._NEWLINE_L\'any 1960, va tornar al Comit\xc3\xa8 Superior per a les Arts i la Literatura, al mateix temps que treballava com a conseller delegat al diari al-Ahram i despr\xc3\xa9s com a membre del Comit\xc3\xa8 de Direcci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTeatre egipci abans de Tawfiq al-Hakim\n_START_PARAGRAPH_\nEl teatre \xc3\xa0rab modern comen\xc3\xa7a a desenvolupar-se a Egipte cap al segle\xc2\xa0xix, imitant obres europees; per\xc3\xb2 a partir del segle\xc2\xa0xx es perfila un estil caracter\xc3\xadstic sota el guiatge de Tawfiq al-Hakim. Ja hi havia hagut precedents del teatre textual, que seria impulsat per primera vegada per un dels grans literats d\'Egipte i pioner del g\xc3\xa8nere dram\xc3\xa0tic al pa\xc3\xads, Ahmed Shawqi. Shawqi; durant els seus \xc3\xbaltims anys, va escriure una s\xc3\xa8rie de drames en vers amb temes trets de la hist\xc3\xb2ria eg\xc3\xadpcia i isl\xc3\xa0mica, entre els quals s\'inclouen Masraa \'Kliyubatra (1929), Majnun wa Layla (1931), Amirat al-Andalus (1932), i Ali Bey al-Kabir._NEWLINE_En canvi, entre la tradici\xc3\xb3 popular de com\xc3\xa8dies absurdes i melodrames i la interpretaci\xc3\xb3 d\'obres dram\xc3\xa0tiques europees, hi havia un buit d\'una tradici\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia encara per desenvolupar-se. Segons Sarun, "al-Hakim va ser el primer, en la hist\xc3\xb2ria de la literatura \xc3\xa0rab, que va imprimir les seves peces teatrals abans de ser representades i va crear un p\xc3\xbablic lector que no tenia cap mena de relaci\xc3\xb3 amb el teatre". Aix\xc3\xad doncs, ja existia un tipus de teatre popular a Egipte que, gr\xc3\xa0cies al treball d\'al-Hakim, adquiriria millors qualitats est\xc3\xa8tiques i art\xc3\xadstiques._NEWLINE_La producci\xc3\xb3 escrita d\'al-Hakim s\'inicia al voltant dels anys vint. En concret, pot fixar-se cap al 1919 o 1920, si s\'at\xc3\xa9n els texts perduts, o cap al 1923, amb precisi\xc3\xb3, si es t\xc3\xa9 en compte la seva primera obra realment coneguda: al-Mar\'a al-jadida (\'La dona nova\'). De qualsevol manera, el que s\xc3\xad que pot admetre\'s \xc3\xa9s una duraci\xc3\xb3 aproximada de trenta anys, fins a 1952-53. Durant aquest per\xc3\xadode, al-Hakim va produir al voltant de cinquanta obres dels g\xc3\xa8neres m\xc3\xa9s variats, totes \xc3\xa0mpliament comentades, analitzades i criticades, i que presenten unes caracter\xc3\xadstiques molt definides des del principi. La seva feina intensa i prol\xc3\xadfica l\'eleva a la categoria de mestre indiscutible en el seu \xc3\xa0mbit, el teatre, dins de la literatura neo\xc3\xa0rab._NEWLINE_En l\'etapa posterior, que va des de 1952-53 cap endavant, no va disminuir en absolut el ritme de producci\xc3\xb3, de manera que aquest per\xc3\xadode cont\xc3\xa9 m\xc3\xa9s d\'una trentena de t\xc3\xadtols. Tanmateix, la frontera entre els g\xc3\xa8neres narratiu i teatral no es produeix de manera excloent, sin\xc3\xb3 que sovint apareix, com en Naguib Mahfuz, un escriptor egipci contemporani de gran import\xc3\xa0ncia, un g\xc3\xa8nere h\xc3\xadbrid o intermedi: la mariwaya (o nova com\xc3\xa8dia), g\xc3\xa8nere del qual la pe\xc3\xa7a Bank al-qalaq (\'El banc de la inquietud\') \xc3\xa9s el principal exponent. L\'obra teatral d\'al-Hakim tenia una gran acceptaci\xc3\xb3 per part de la cr\xc3\xadtica contempor\xc3\xa0nia i era vista, en canvi, antiquada i llunyana dels problemes reals de la gent per alguns dels escriptors de generacions posteriors. Segons Abd al-Sabur, "la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 no \xc3\xa9s si es tracta d\'un teatre intel\xc2\xb7lectual o no, sin\xc3\xb3 que resideix en l\'evident escissi\xc3\xb3 que es produeix entre el teatre de Tawfiq al-Hakim i el p\xc3\xbablic \xc3\xa0rab contemporani". Aquest autor assenyala tamb\xc3\xa9 algunes defici\xc3\xa8ncies d\'estructura i composici\xc3\xb3 que poden trobar-se al llarg de tota la seva obra, analitzades minuciosament per la cr\xc3\xadtica \xc3\xa0rab m\xc3\xa9s recent. En qualsevol cas, ha suscitat pol\xc3\xa8mica i ha sabut mantenir-se vigent per igual.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nLa publicaci\xc3\xb3 Ahl el-Kahf (La gent de la cova, 1933) va ser un esdeveniment important en el drama egipci. La hist\xc3\xb2ria de "la gent de la cova que es troba a la divuitena sura de l\'Alcor\xc3\xa0", tracta de la hist\xc3\xb2ria dels set dorments d\'Efes que amb la finalitat d\'escapar de la persecuci\xc3\xb3 romana dels cristians, es refugien en una cova, dormint durant tres-cents anys i es desperten en una era completament diferent sense adonar-se\'n. En el seu \xc3\xbas de temes generals: renaixement en un nou m\xc3\xb3n i una predilecci\xc3\xb3 per tornar al passat, l\'obra d\'al-Hakim, \xc3\xb2bviament, toca alguns dels temes culturals amplis que eren de gran preocupaci\xc3\xb3 per als intel\xc2\xb7lectuals de l\'\xc3\xa8poca i, a causa de la gravetat evident de l\'obra de prop\xc3\xb2sit, la majoria dels cr\xc3\xadtics han preferit destacar les caracter\xc3\xadstiques esmentades._NEWLINE_Al cap d\'un any, al-Hakim va produir un altre gran treball, Shahrazad (Scheherazade, 1934). Mentre que el personatge principal \xc3\xa9s, per descomptat, el narrat a la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de Les mil i una nits, ell la situa despr\xc3\xa9s d\'haver explicat tots els contes. Guarit de la seva ira fero\xc3\xa7 contra el sexe femen\xc3\xad pel virtuosisme narratiu de la dona que ara \xc3\xa9s la seva esposa, el rei Shahrayar abandona les seves formes anteriors i s\'embarca en un viatge a la recerca del coneixement, nom\xc3\xa9s per descobrir-se a si mateix atrapat en un dilema l\'atenci\xc3\xb3 del qual aix\xc3\xad mateix \xc3\xa9s Shahrazad; per un enlla\xc3\xa7 amb l\'antiga dea, Isis, Shahrazad emergeix com l\'\xc3\xbaltim misteri, la font de la vida i el coneixement._NEWLINE_Quan es va formar la Companyia Nacional de Teatre el 1935 a Egipte, la primera producci\xc3\xb3 que munta va ser La gent de la cova. Els resultats no van ser-ne un \xc3\xa8xit: d\'una banda, les audi\xc3\xa8ncies semblaven impressionades per una actuaci\xc3\xb3 en la qual l\'acci\xc3\xb3 en l\'escenari era molt limitada en comparaci\xc3\xb3 als tipus m\xc3\xa9s populars de drama. Va ser aquest tipus de problemes en l\'\xc3\xa0mbit de la producci\xc3\xb3 i la recepci\xc3\xb3, que semblen haver portat al-Hakim a utilitzar alguns dels prefacis per al desenvolupament de la noci\xc3\xb3 de les seves obres com th\xc3\xa9\xc3\xa2tre des id\xc3\xa9es, treballa per a la lectura en comptes de per al rendiment. No obstant aix\xc3\xb2, malgrat les controv\xc3\xa8rsies cr\xc3\xadtiques, ell va continuar escrivint obres de teatre amb temes filos\xc3\xb2fics extrets de diverses fonts culturals: Pygmalion (1942), una interessant mescla de les llegendes de Pygmalion i Narc\xc3\xads; Sulayman al-Hakim (\'Salom\xc3\xb3 el Savi\', 1943), i El-Malik Udib (\xc3\x88dip rei, 1949)._NEWLINE_Algunes de les frustracions d\'al-Hakim amb l\'aspecte de rendiment van ser desviades per una invitaci\xc3\xb3 el 1945 per escriure una s\xc3\xa8rie d\'obres curtes per a la seva publicaci\xc3\xb3 en forma d\'article en el diari. Aquests treballs van ser reunits en dues col\xc2\xb7leccions, Masrah el-Mugtama (Teatre de la societat, 1950) i el-el Masrah Munawwa (Teatre miscel\xc2\xb7l\xc3\xa0nia, 1956). La m\xc3\xa9s memorable d\'aquestes obres \xc3\xa9s Ughneyyet el-Mawt (Death Song), una obra d\'un acte que amb economia magistral descriu l\'atmosfera carregada a l\'Alt Egipte de com una fam\xc3\xadlia espera el retorn del fill major, un estudiant al Caire, amb el fi de dur a terme un assassinat en resposta a les expectatives d\'una venjan\xc3\xa7a de sang._NEWLINE_La resposta d\'al-Hakim a les transformacions socials provocades per la revoluci\xc3\xb3 de 1952, que m\xc3\xa9s tard va criticar, va ser l\'obra de teatre El Aydi El Na\'mah (Mans suaus, 1954). Les "mans suaus" del t\xc3\xadtol es refereixen a les d\'un pr\xc3\xadncep de l\'antiga fam\xc3\xadlia reial que es troba sense un paper significatiu en la nova societat, una posici\xc3\xb3 en la qual se li uneix un jove acad\xc3\xa8mic que acaba de terminar d\'escriure una tesi doctoral sobre els usos de la preposici\xc3\xb3 \xc3\xa0rab hatta. L\'obra explora d\'una manera divertida, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s aviat, \xc3\xb2bviament, did\xc3\xa0ctica, la moda, les formes que aquests dos individus aparentment in\xc3\xbatils estableixen sobre la identificaci\xc3\xb3 de rols per a si mateixos en el nou context socialista._NEWLINE_Encara que aquest joc pot no tenir subtilesa, il\xc2\xb7lustra clarament el context del desenvolupament d\'al-Hakim com a dramaturg en la forma en qu\xc3\xa8 ell havia desenvolupat la seva t\xc3\xa8cnica amb la finalitat d\'abordar temes d\'inter\xc3\xa8s contemporani, sobretot amb una vinculaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s estreta entre l\'estimulaci\xc3\xb3 del di\xc3\xa0leg i les accions en l\'escenari. La seva obra va ser la base d\'una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula eg\xc3\xadpcia popular del mateix nom, protagonitzada per Ahmed Mazhar._NEWLINE_El 1960, al-Hakim va voler proporcionar una millor il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 d\'aquest desenvolupament, amb una altra obra ambientada en un per\xc3\xadode anterior de la hist\xc3\xb2ria d\'Egipte, El sold\xc3\xa0 El-Ha\'er (The Sultan Perplexs). L\'obra explora d\'una manera m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la legitimaci\xc3\xb3 del poder. Un sold\xc3\xa0 mameluc en l\'apogeu del seu poder, de sobte s\'enfronta amb el fet que mai s\'ha emancipat i que per tant no \xc3\xa9s elegit per a ser governant. El 1960, quan es va publicar aquesta obra, part de l\'euf\xc3\xb2ria inicial i de l\'esperan\xc3\xa7a generada pel mateix r\xc3\xa8gim Nasserist (expressi\xc3\xb3 donada en El Aydi El Na\'mah), havia comen\xc3\xa7at a esvair-se. El poble egipci es va trobar enfrontant-se a algunes realitats desagradables: l\'\xc3\xbas de la policia secreta per a aixafar l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, i el culte a la personalitat que envolta la figura de Gamal Abdel Nasser. En aquest context hist\xc3\xb2ric, l\'obra d\'al-Hakim es pot considerar una declaraci\xc3\xb3 valenta de la necessitat que fins i tot el m\xc3\xa9s poder\xc3\xb3s s\'ha d\'adherir a les lleis del pa\xc3\xads i, espec\xc3\xadficament, una s\xc3\xbaplica al r\xc3\xa8gim militar en el poder per evitar l\'\xc3\xbas de la viol\xc3\xa8ncia i de buscar legitimitat amb l\'aplicaci\xc3\xb3 de la llei.\n_START_SECTION_\nEstil d\'escriptura\n_START_PARAGRAPH_\nTawfiq al-Hakim en les seves obres mescla la realitat amb el simbolisme, caracteritzat per la imaginaci\xc3\xb3 i la profunditat sense complexos. Les seves obres teatrals es caracteritzen per aquesta tend\xc3\xa8ncia que inaugura l\'autor. Els s\xc3\xadmbols que apareixen en les obres d\'al-Hakim es distingeixen per ser clars i identificables, ja que no exagera el misteri que n\'hi ha al voltant, i per tant, se\'n fa f\xc3\xa0cil la interpretaci\xc3\xb3. L\'estil d\'escriptura que utilitza Tawfiq al-Hakim destaca per la precisi\xc3\xb3 i la capacitat de construir una imatge i transmetre-la, ja que descriu en petites frases el que altres no transmeten en p\xc3\xa0gines. En moltes de les seves obres hi ha un di\xc3\xa0leg entre Occident i Orient, i entre el sentiment i la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia. Les seves primeres obres de teatre tenen un missatge social i van ser molt populars._NEWLINE_L\'obra de Tawfiq al-Hakim ha passat per tres etapes:\n_START_SECTION_\nPrimera etapa\n_START_PARAGRAPH_\nAbra\xc3\xa7a el primer per\xc3\xadode de la seva experi\xc3\xa8ncia en l\'escriptura, una expressi\xc3\xb3 que estava marcada per la confusi\xc3\xb3. En aquesta etapa, va escriure les obres teatrals  Ahl al-kaht (literalment, La gent de la cova), Awdat ar-ruh (El retorn de l\'\xc3\xa0nima) i Qisat usfur mena sharq (Hist\xc3\xb2ria d\'un ocell d\'Orient).\n_START_SECTION_\nSegona etapa\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquesta etapa, intenta treballar sobre la compatibilitat de termes amb el significat, i trobar la congru\xc3\xa8ncia entre els significats en el seu m\xc3\xb3n mental i els termes que ho expressen en la llengua. Va escriure les obres teatrals Sharazad, Al-khuruz mena janna (Sortida del parad\xc3\xads), Resasa fil-qalb (Una bala en el cor), i Azamar (El flautista).\n_START_SECTION_\nTercera etapa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s l\'etapa del desenvolupament de l\'escriptura que reflecteix la seva capacitat de formular idees i significats en una bona imatge. Durant aquesta etapa, van apar\xc3\xa8ixer les seg\xc3\xbcents obres: Sir al-Montahira (Secret de la su\xc3\xafcida), Nahr aljunun (El riu dels dimonis), Braksa i Sultan a-Dalam (El sold\xc3\xa0 de l\'obscuritat).\n_START_SECTION_\nTeatre\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat la producci\xc3\xb3 teatral de Tawfiq al-Hakim, que el converteix en el principal dels escriptors teatrals \xc3\xa0rabs, va escriure poques obres teatrals que es poden interpretar com que es van escriure per ser llegides i perqu\xc3\xa8 el lector descobreixi amb l\'escriptura un m\xc3\xb3n de signes i s\xc3\xadmbols que reflecteixen la realitat i proporcionen una visi\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica de la  vida i de la societat. Est\xc3\xa0 disposat a confirmar aquesta realitat en molts treballs i a explicar la dificultat de representar les seves obres de teatre en un escenari: "Avui duc a terme el meu teatre dins de la ment i faig dels actors pensaments que es mouen en significats vestits de s\xc3\xadmbols. Per aix\xc3\xb2, la difer\xc3\xa8ncia que hi ha entre l\'escenari i el meu jo ha augmentat, i s\xc3\xb3c capa\xc3\xa7 de transmetre\'ls a la gent amb l\'escriptura"._NEWLINE_La import\xc3\xa0ncia de Tawfiq al-Hakim no es deu \xc3\xbanicament al fet de ser l\'autor de la primera obra teatral amb molts cr\xc3\xadtics moderns. L\'obra teatral es titula Ahl al-kahf, i l\'autor de la primera novel\xc2\xb7la moderna que es titula Awdat al-roh, que es van publicar l\'any 1932, sin\xc3\xb3 que la seva import\xc3\xa0ncia es deu tamb\xc3\xa9 a ser el primer autor creatiu de treballs que han estat inspirats en assumptes patrimonials de la cultura eg\xc3\xadpcia de diverses \xc3\xa8poques hist\xc3\xb2riques, sigui de la cultura fara\xc3\xb2nica, de la rom\xc3\xa0nica, de la copta o de la isl\xc3\xa0mica, i tamb\xc3\xa9 va crear els seus personatges i els temes dels seus treballs, de la realitat social, pol\xc3\xadtica i cultural contempor\xc3\xa0nia de la seva naci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nIdeologia\n_START_PARAGRAPH_\nTot i amb la prefer\xc3\xa8ncia de Tawfiq al-Hakim pel liberalisme i el patriotisme, va ser un independent en l\'\xc3\xa0mbit intel\xc2\xb7lectual i art\xc3\xadstic, i no es va vincular a cap partit pol\xc3\xadtic en la seva vida abans de la revoluci\xc3\xb3. Quan aquesta va comen\xc3\xa7ar el juliol de 1952, s\'hi va associar i hi va donar suport, per\xc3\xb2 al mateix temps era un cr\xc3\xadtic de la dictadura no democr\xc3\xa0tica per la qual es va caracteritzar la revoluci\xc3\xb3 des dels seus inicis. Tamb\xc3\xa9 va adoptar diferents q\xc3\xbcestions nacionals i socials, i va procurar demostrar-ho en els seus escrits, en qu\xc3\xa8 es va interessar pel patriotisme, difonent la just\xc3\xadcia, la consolidaci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia i la confirmaci\xc3\xb3 del principi de llibertat i la igualtat._NEWLINE_Tot i els rumors de Tawfiq al-Hakim sobre la seva hostilitat cap a les dones, els seus escrits donen fe de tot el contrari, ja que a les dones, els hi va dedicar gran part de la seva literatura, en la qual en parla amb rever\xc3\xa8ncia i respecte, que gaireb\xc3\xa9 s\'aproxima a la santificaci\xc3\xb3. La dona en la literatura d\'al-Hakim es caracteritza per la positivitat i la interacci\xc3\xb3, i t\xc3\xa9 un clar impacte en els esdeveniments de la vida. Aix\xc3\xb2 es mostra clarament en les obres Sharazad, Isis, Les mans suaus, El retorn de l\'\xc3\xa0nima i Hist\xc3\xb2ria d\'un ocell d\'Orient._NEWLINE_Al-Hakim va ser conegut amb el sobrenom d\'enemic de les dones i diu: "el motiu d\'aquesta acusaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s a causa del fet que la Sra. Hoda Shaarawy, perqu\xc3\xa8 vaig criticar el seu estil de formaci\xc3\xb3 en la mentalitat de les dones eg\xc3\xadpcies, en especial les nenes, que les advertia de continuar en l\'esclavitud i servir els homes a casa, i que s\xc3\xb3n iguals a ells en tots els sentits; se\'m van queixar algunes parelles de les seves filles i dones, que pensen com Shaarawy i es van rebel\xc2\xb7lar en molts sentits, per aix\xc3\xb2 vaig escriure sobre aix\xc3\xb2, aconsellant l\'esposa moderna que com a m\xc3\xadnim s\xc3\xa0piga cuinar per al seu home i que el plat m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de preparar \xc3\xa9s el de patates al forn"._NEWLINE_El 1946, al-Hakim es va casar quan treballava al Not\xc3\xadcies del dia, i la seva dona li va donar dos fills, Isamel i Zainab.\n_START_SECTION_\nDiari d\'un fiscal rural\n_START_PARAGRAPH_\nNarra la vida d\'un fiscal egipci durant la seva estada en la seva nova destinaci\xc3\xb3, un poble del delta del Nil, durant el primer ter\xc3\xa7 del segle\xc2\xa0xx. De sobte, apareix el cas d\'un misteri\xc3\xb3s assassinat, el qual el fiscal haur\xc3\xa0 de resoldre; per\xc3\xb2, mentre ho fa, fa front al dia a dia de les seves funcions, tot rodejat de jutges, auxiliars i delegats governamentals que imparteixen la just\xc3\xadcia amb el seu propi m\xc3\xa8tode. Un fet a destacar \xc3\xa9s que no presenta els personatges, sin\xc3\xb3 que se centra directament a explicar la hist\xc3\xb2ria. Durant tota l\'obra, es nota molt el coneixement que t\xc3\xa9 l\'autor de l\'ofici de fiscal, pel fet que \xc3\xa9s una novel\xc2\xb7la autobiogr\xc3\xa0fica.'