b"\n_START_ARTICLE_\nHaringvlietdam\n_START_SECTION_\nLes rescloses\n_START_PARAGRAPH_\nEs varen posar 18 pilars i entre els pilars s'hi varen posar unes bigues. A sota de les bigues havien dos bra\xc3\xa7os d'acer que mourien les comportes en cas d'alts nivells d'aigua. Hi ha 34 comportes i cada una t\xc3\xa9 56 metres de llarg i 6 metres d'alt. Cada una de les 17 obertures t\xc3\xa9 dues comportes, una cap al mar del Nord i una altre cap al Haringvliet.\n_START_SECTION_\nEl dic\n_START_PARAGRAPH_\nPer a la part tancada es va fer servir m\xc3\xa8tode que en el del Grevelingen, cabines que es traslladaven d'un lloc a un altre per mitj\xc3\xa0 de cables i que posaven grans blocs de ciment a l'aigua. No es varen usar pous de fonamentaci\xc3\xb3. L'orifici del sud era m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil en tancar, per aix\xc3\xb2 no es varen utilitzar les cabines sin\xc3\xb3 sorra que es va col\xc2\xb7locar al llarg del trajecte del dic. Avui dia \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil de dir on comen\xc3\xa7a el dic i on acaba. _NEWLINE_L'orifici del nord era d'un quil\xc3\xb2metre d'ample i per aix\xc3\xb2 m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de tancar. Les cabines varen deixar caure aproximadament 100.000 blocs de ciment de 2.500 quilograms cada un. Les obertures entre els blocs de ciment es van omplir amb sorra amb el pas del temps perqu\xc3\xa8 fos impossible que pass\xc3\xa9s aigua per sota del dic._NEWLINE_Durant la construcci\xc3\xb3 del tros del nord i del sud es deixaren les rescloses obertes. El moviment dels corrents s'havia de mantenir. Si les rescloses haguessin estat tancades el corrent hauria estat tan fort que parts del dic s'haguessin destru\xc3\xaft. Despr\xc3\xa9s que la part nord es va tancar es varen poder tancar les rescloses. Des d'aquest moment el Haringvliet es va convertir en un llac.\n_START_SECTION_\nCanvis a la naturalesa\n_START_PARAGRAPH_\nAbans que el Haringvliet es tanqu\xc3\xa9s hi havia un determinat ecosistema derivat del transport d'aliments provinent del mar del Nord durant la marea alta. A causa de la construcci\xc3\xb3 del dic el Haringvliet es va convertir en un lloc d'aigua dol\xc3\xa7a i una part de la terra es va assecar i es va utilitzar per a l'agricultura. A causa d'aix\xc3\xb2 moltes oques van perdre el seu lloc de cria._NEWLINE_\xc2\xa0_NEWLINE_Moltes plantes i animals que eren dependents de l'aigua marina varen morir amb aquest canvi. Plantes que durant la marea alta es trobaven dotze hores sota l'aigua es varen assecar. Tamb\xc3\xa9 crancs i carideus no van sobreviure amb el canvi d'un ecosistema salubre a un de dol\xc3\xa7. La mort d'algunes esp\xc3\xa8cies va significar l'arribada de noves esp\xc3\xa8cies. En comptes de llenguados i altres peixos ara hi viuen carpes comunes i perques europees en el llac Haringvliet. En els anys despr\xc3\xa9s del tancament es va canviar per complet l'ecosistema del lloc.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabEl dique de Haringvliet (Haringvlietdam)\xc2\xbb (en espanyol), 2004. [Consulta: 27 juliol 2017]."