b"\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Battista Calvi\n_START_SECTION_\nPrimera etapa a It\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a la Llombardia a comen\xc3\xa7 del segle XVI. Treball\xc3\xa0 com a enginyer civil a Roma, sota la direcci\xc3\xb3 d'Antonio de Sangallo el Jove, en la fa\xc3\xa7ana del Palau Farnesio. M\xc3\xa9s envant treball\xc3\xa0 a Siena, que aleshores formava part de la monarquia dels Habsburg. Se sap que el 1547 intervengu\xc3\xa9 en la construcci\xc3\xb3 del Castel Nuovo a Piacenza. Va comen\xc3\xa7ar a treballar per la corona espanyola a Mil\xc3\xa0 i a Siena.\n_START_SECTION_\nLa fortificaci\xc3\xb3 del Rossell\xc3\xb3 i de la frontera mediterr\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1552, potser per recomanaci\xc3\xb3 del duc d'Urbino, va ser contractat pel pr\xc3\xadncep Felip per treballar al Rossell\xc3\xb3 en tasques de fortificaci\xc3\xb3 i va ser nomenat enginyer de la cort. Va estudiar a fons l'estat de les defenses fortificades de la monarquia a l'\xc3\xa0rea mediterr\xc3\xa0nia. S'ocup\xc3\xa0 de la defensa de la frontera mar\xc3\xadtima de Catalunya. Treball\xc3\xa0 a Barcelona, construint els baluards de les Reials Drassanes  i a Roses, on realitz\xc3\xa0 la fortificaci\xc3\xb3 de la ciutadella. El 1554 project\xc3\xa0 i realitz\xc3\xa0 les fortificacions de Logronyo, Pamplona i Estella. A Cadis va millorar les murades i a Gibraltar va construir la murada de Carles V, que protegia la ciutat pel flanc sud. El 1559 project\xc3\xa0 i inici\xc3\xa0 les defenses de M\xc3\xa0laga i Mazalquivir.\n_START_SECTION_\nCalvi a les Balears\n_START_PARAGRAPH_\nA les Balears primer treball\xc3\xa0 a Eivissa (1554), on defin\xc3\xad una estructura defensiva formada per sis baluards, murs alts, gruixats i terraplenats amb parapets i amb plataformes \xc3\xa0mplies per introduir l'artilleria. L'obra comen\xc3\xa7\xc3\xa0 el gener de 1555. Despr\xc3\xa9s, el mar\xc3\xa7 de 1555, pass\xc3\xa0 a Menorca, on disseny\xc3\xa0 el castell de Sant Felip a Ma\xc3\xb3 (1554-1558), un dels primers forts de la monarquia en incorporar baluards. El 1561 an\xc3\xa0 a la Ciutat de Mallorca per projectar la reforma de les murades. Les obres comen\xc3\xa7aren el 1562 de conformitat amb el seu projecte, llevat del tra\xc3\xa7at del torrent de sa Riera, que en lloc de ser desviat pels fossats de l'est ho fou pels de l'oest. La data i lloc de la seva mort \xc3\xa9s controvertida i degu\xc3\xa9 succeir entre 1564 i 1565, o b\xc3\xa9 a la Goleta (Tunisia) o b\xc3\xa9 a Perpiny\xc3\xa0 (Catalunya), on el 1565 s'ultimaven les obres del castell. Felip II crid\xc3\xa0 el 1565 l'enginyer itali\xc3\xa0 Giacomo Paleazzo Fratin, que el 1575 ampli\xc3\xa0 i reforma el projecte de Calvi a Eivissa.\n_START_SECTION_\nImport\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nCalvi t\xc3\xa9 un paper destacat en la renovaci\xc3\xb3 de l'arquitectura militar a la monarquia dels Habsburg. Ell introdu\xc3\xad un concepte nou adequat a les innovacions t\xc3\xa8cniques militars, sobretot a l'\xc3\xbas massiu de l'artilleria. Aix\xc3\xb2 implicava construir uns murs molts m\xc3\xa9s gruixats, amb baluards, parapets i plataformes. Les murades de Calvi representaven la superaci\xc3\xb3 de les d\xc3\xa8bils i indefenses murades medievals i representaven la necessitat dels monarques espanyols de defensar les fronteres mediterr\xc3\xa0nies front a Fran\xc3\xa7a i l'Imperi Otom\xc3\xa0. Calvi va deixar obra cartogr\xc3\xa0fica interessant i dibuixos de les fortificacions."