b'\n_START_ARTICLE_\nAmer\n_START_SECTION_\nAntiguitat\n_START_PARAGRAPH_\nLes traces m\xc3\xa9s antigues de poblament hum\xc3\xa0 a Amer es troben als cingles de Sant Roc, a l\'extrem nord-est del municipi. En una cavitat coneguda amb el nom de Balma de la Xemeneia ha estat localitzat un jaciment del paleol\xc3\xadtic superior on s\'han exhumat restes d\'ind\xc3\xbastria l\xc3\xadtica i de fauna. A l\'altre vessant, i m\xc3\xa9s concretament en el desconegut per\xc3\xb2 alhora prol\xc3\xadfer jaciment Neol\xc3\xadtic del Puig de les Sorres \xc3\xa9s on apareixen altres restes m\xc3\xa9s contempor\xc3\xa0nies en edat; de la mateixa \xc3\xa8poca tamb\xc3\xa9 es coneixen restes en antigues col\xc2\xb7leccions privades procedents d\'altres zones de la localitat d\'Amer. Seguint amb el llistat de jaciments arqueol\xc3\xb2gics, al Cau Negre de Sant Roc, l\'any 1981 hom hi excav\xc3\xa0 el que semblaven les restes d\'una incineraci\xc3\xb3 del Bronze Final (1200-650 aC)._NEWLINE_De l\'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica es troben importants vestigis al cim del Puiggal\xc3\xad, a llevant del terme, una elevaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gicament situada entre les valls del Ter, del Ll\xc3\xa9mena i del Brugent, amb un ample domini visual. Diverses recollides de material i alguna estructura encara visible permeten avan\xc3\xa7ar l\'exist\xc3\xa8ncia a l\'indret d\'un poblat ib\xc3\xa8ric, per\xc3\xb2 el m\xc3\xa9s interessant \xc3\xa9s l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una torre rectangular de 9,70 per 7,75 metres que, a manca d\'excavacions arqueol\xc3\xb2giques, es pot interpretar com una torre romana de vigil\xc3\xa0ncia dels segles II-I aC.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca romana\n_START_PARAGRAPH_\nEn \xc3\xa8poca romana, el poblament degu\xc3\xa9 ser intens al fons de la vall, seguint el curs del Brugent. Si b\xc3\xa9 manquen encara troballes concretes i espec\xc3\xadfiques, top\xc3\xb2nims com els dels importants masos de Galliss\xc3\xa0 i Palou, documentats ja els anys 949 i 860, respectivament, fan pensar-hi amb certesa, aix\xc3\xad com la troballa d\'enterraments en tegula en el subs\xc3\xb2l de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria. Aquestes tombes s\xc3\xb3n anteriors a la fundaci\xc3\xb3 del monestir, l\'any 949, i possiblement tamb\xc3\xa9 a la de la cel\xc2\xb7la de "Santa Maria vora el riu Amera", dependent del monestir de Sant Medir (Sant Gregori, Giron\xc3\xa8s) i coneguda des de l\'any 840._NEWLINE_Va ser precisament la consagraci\xc3\xb3 del monestir de Santa Maria d\'Amer, promogut per la mateixa comunitat de Sant Medir, el 9 de novembre de 949, el que va marcar l\'evoluci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de la poblaci\xc3\xb3 durant molts segles. Els dominis del monestir s\'estengueren al llarg de l\'edat mitjana per tota la vall i m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0, i l\'abat exerc\xc3\xad la jurisdicci\xc3\xb3 civil del poble durant tota l\'\xc3\xa8poca feudal, essent-ne, per tant, el senyor jurisdiccional.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nL\'evoluci\xc3\xb3 medieval d\'Amer \xc3\xa9s coneguda per diversos fets ben significatius, i els segles XII a XIV se\'ns presenten com una etapa de gran activitat. En primer lloc, ja es t\xc3\xa9 not\xc3\xadcia de l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un mercat des del segle XII, el mateix moment en qu\xc3\xa8 es reform\xc3\xa0 i s\'ampli\xc3\xa0 el mateix conjunt mon\xc3\xa0stic. Es consagr\xc3\xa0, tamb\xc3\xa9, l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Miquel, avui desapareguda. Fora del nucli, prengueren forma les parr\xc3\xb2quies de Sant Agust\xc3\xad de Lloret Salvatge i Sant Gen\xc3\xads Sacosta, i tamb\xc3\xa9 es t\xc3\xa9 not\xc3\xadcia de la capella de Sant Mar\xc3\xa7al. El castell d\'Estela vigilava el terme des del cim de la carena que, al sud-oest de la vila, separa les valls del Ter i del Brugent, i a Sant Climent, la fam\xc3\xadlia Roca-salva, pertanyent a la petita noblesa, hi bast\xc3\xad la seva casa forta._NEWLINE_Al segle XIII l\'abat d\'Amer obtingu\xc3\xa9 privilegi de notaria (1228) i de just\xc3\xadcia (1237), per\xc3\xb2 les c\xc3\xa0rregues feudals que suportava la poblaci\xc3\xb3 motivaren un cert despoblament, que no cess\xc3\xa0 fins que, l\'any 1335, l\'abat renunci\xc3\xa0 als mals usos sobre la poblaci\xc3\xb3 remen\xc3\xa7a del terme. La recuperaci\xc3\xb3 que segu\xc3\xad a aquesta mesura, tanmateix, s\'acab\xc3\xa0 sobtadament, colpejada primer pels fort\xc3\xadssims terratr\xc3\xa8mols de 1427 i despr\xc3\xa9s pels greus conflictes remences, dels quals Amer en fou escenari privilegiat._NEWLINE_El 15 de mar\xc3\xa7 de 1427, una s\xc3\xa8rie de terratr\xc3\xa8mols va destruir bona part del complex mon\xc3\xa0stic (el claustre, per exemple, desapareixeria per sempre), l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel i una vuitantena de cases del poble, sense comptar els estralls esparsos arreu del terme. La recuperaci\xc3\xb3 va ser lenta, i m\xc3\xa9s tenint en compte el context de crisi general que afect\xc3\xa0 tot el pa\xc3\xads en aquells moments finals de l\'edat mitjana i les diverses pestes que se succe\xc3\xafren, entre les quals en destaca una d\'esdevinguda l\'any 1483._NEWLINE_Les guerres remences, que afectaren amb for\xc3\xa7a aquests encontorns, afegiren un nou factor de crisi. Amer, tanmateix, jug\xc3\xa0 un paper important en la resoluci\xc3\xb3 del conflicte, ja que primer fou escenari de diverses reunions dels pagesos revoltats, i despr\xc3\xa9s a dues bandes amb els representants del rei Ferran el Cat\xc3\xb2lic. El proc\xc3\xa9s culmin\xc3\xa0 amb el comprom\xc3\xads d\'arbitratge del monarca en el conflicte en una reuni\xc3\xb3 mantinguda a la vila el 8 de novembre de 1485, que obr\xc3\xad la porta a la resoluci\xc3\xb3 definitiva de la revolta l\'any seg\xc3\xbcent._NEWLINE_Aquests anys tamb\xc3\xa9 foren importants de cara a la reestructuraci\xc3\xb3 de l\'administraci\xc3\xb3 local d\'Amer. L\'any 1461 el pr\xc3\xadncep Carles de Viana atorg\xc3\xa0 a la vila el privilegi de nomenar dos c\xc3\xb2nsols i sis consellers, i altres tants per a la vall i el terme. El 1481 el rei Joan II hi afeg\xc3\xad els drets de taverna, fleca, tall de carns, pa, pastat, peix, cansalada i civada. Finalment, el 1493, el rei Ferran II conced\xc3\xad a Amer el privilegi de nomenar batlle amb bast\xc3\xb3 reial, assistit per un jutge, un escriv\xc3\xa0 i un agutzil. El primer batlle fou Antoni Concs, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 encet\xc3\xa0 un conflicte amb la ciutat de Girona (que pretenia conservar la jurisdicci\xc3\xb3 sobre Amer obtinguda unes d\xc3\xa8cades abans, en plena crisi), que no es va resoldre fins al 1512.\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl segle XVI va veure com el proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3 i reconstrucci\xc3\xb3 es consolidava, i torn\xc3\xa0 una normalitat que no fou estroncada fins a la Guerra dels Segadors. L\'any 1640, Amer ja fou l\'escenari d\'una de les primeres batalles de la contesa entre els revoltats i els "tercios", als quals es neg\xc3\xa0, amb \xc3\xa8xit, l\'entrada i allotjament al poble pocs dies despr\xc3\xa9s d\'esclatar la revolta a Santa Coloma i Riudarenes. Una de les principals conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'aquest conflicte, que s\'allarg\xc3\xa0 fins al 1659 i en el qual Amer ofer\xc3\xad una important resist\xc3\xa8ncia a les tropes castellanes, fou la destrucci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Miquel, que ja no fou reconstru\xc3\xafda. Les funcions parroquials passaren llavors a l\'esgl\xc3\xa9sia del monestir i el solar de l\'antic temple es va convertir, fins avui, en una pla\xc3\xa7a. La guerra contra Fran\xc3\xa7a de 1690-1697 tamb\xc3\xa9 afect\xc3\xa0 molt seriosament la vila, que fou saquejada i incendiada, de tal manera que va caldre un nou proc\xc3\xa9s de reconstrucci\xc3\xb3 en els anys immediatament posteriors._NEWLINE_El segle XVIII, en canvi, fou tranquil i els grans conflictes sembla que van afectar el poble de manera molt lleu. Aquest segle, de fet, \xc3\xa9s conegut a Amer per diverses obres de relleu. Fou ara quan la pla\xc3\xa7a de la Vila adquir\xc3\xad la seva fesomia definitiva i quan s\'ampliaren les estances del monestir i es reform\xc3\xa0 l\'esgl\xc3\xa9sia, que s\'enriqu\xc3\xad La costa de Santa Br\xc3\xadgida, amb l\'ermita al cim Cingles de la Barroca amb diversos altars i retaules d\'estil barroc, rococ\xc3\xb3 i neocl\xc3\xa0ssic. Per\xc3\xb2 on la prosperitat del segle XVIII queda m\xc3\xa9s clarament reflectida \xc3\xa9s en el nombre d\'habitants del terme, que pass\xc3\xa0 de 515 l\'any 1718 a 1498 l\'any 1787. Aquesta poblaci\xc3\xb3, a grans trets, es va mantenir durant les d\xc3\xa8cades subseg\xc3\xbcents, donat que la Guerra del Franc\xc3\xa8s (1808-1814) tampoc va afectar especialment la vila.\n_START_SECTION_\nSegle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1835 es produ\xc3\xad l\'exclaustraci\xc3\xb3 del monestir i l\'abolici\xc3\xb3 definitiva dels poder feudals que mantenia sobre el terme, un fet que va canviar radicalment la vida d\'Amer, que es va haver d\'adaptar als nous temps. La moment\xc3\xa0nia recessi\xc3\xb3 que es produ\xc3\xad a les d\xc3\xa8cades centrals del segle XIX, a m\xc3\xa9s, vingu\xc3\xa9 acompanyada de l\'ocupaci\xc3\xb3 carlina de la poblaci\xc3\xb3 durant la Guerra dels Matiners (1848-1849), en qu\xc3\xa8 Amer fou durant un temps centre d\'operacions de les tropes carlines, comandades pel general Cabrera, fins que foren derrotades a la batalla del Pasteral, esdevinguda el 26 de gener de 1849._NEWLINE_Malgrat tot, l\'empenta econ\xc3\xb2mica i demogr\xc3\xa0fica que havia comen\xc3\xa7at al segle XVIII va permetre contrarestar perfectament aquests successos a Amer, que (amb Sant Juli\xc3\xa0 del Llor incl\xc3\xb2s) l\'any 1860 ja tenia 3005 habitants. La prosperitat de l\'agricultura va convertir el mercat d\'Amer en un dels m\xc3\xa9s importants de la rodalia, i va anar acompanyada ben aviat per una incipient industrialitzaci\xc3\xb3. El proc\xc3\xa9s es va accelerar a partir de 1894 amb l\'arribada de la l\xc3\xadnia de ferrocarril Girona-Olot, de la qual l\'estaci\xc3\xb3 d\'Amer en fou una de les m\xc3\xa9s actives i importants, ja que comptava tamb\xc3\xa9 amb un taller de reparaci\xc3\xb3 de vagons i m\xc3\xa0quines.\n_START_SECTION_\nSegles XX i XXI\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les activitats afavorides per l\'arribada del tren va ser la creaci\xc3\xb3 d\'un balneari a la Font Picant, el qual va ser declarat d\'utilitat p\xc3\xbablica l\'any 1903, gr\xc3\xa0cies a les propietats de la seva aigua carb\xc3\xb2nica. L\'hotel "Amer Palat\xc3\xadn", bastit l\'any 1930, en fou l\'edifici m\xc3\xa9s notable, per\xc3\xb2 tot el conjunt va desapar\xc3\xa8ixer despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil, amb la decad\xc3\xa8ncia generalitzada de l\'\xc3\xbas dels balnearis. Es va mantenir i potenciar, tanmateix, la planta embotelladora d\'aigua, que va canviar el nom pel de "Fonter", i que encara avui \xc3\xa9s ben activa._NEWLINE_Amer tamb\xc3\xa9 particip\xc3\xa0 en els importants canvis pol\xc3\xadtics esdevinguts als anys 30: les eleccions de 1931, que comportaren la proclamaci\xc3\xb3 de la Segona Rep\xc3\xbablica, foren guanyades a Amer per Esquerra Republicana de Catalunya per \xc3\xa0mplia majoria (80,5%), i la mateixa for\xc3\xa7a pol\xc3\xadtica, tot i que de manera m\xc3\xa9s mitigada, fou predominant al llarg dels anys successius. L\'esclat de la Guerra Civil comport\xc3\xa0 la destrucci\xc3\xb3 de bona part del mobiliari lit\xc3\xbargic i de l\'arxiu de l\'esgl\xc3\xa9sia, i la mort d\'alguns amerencs al front, encara que la poblaci\xc3\xb3 es deslliur\xc3\xa0 de ser bombardejada. La postguerra i la repressi\xc3\xb3, com a tot arreu, tamb\xc3\xa9 s\'hi feren sentir: l\'any 1940 31 persones (el 0.9% de la poblaci\xc3\xb3) foren empresonades per motius pol\xc3\xadtics._NEWLINE_Sota la llarga alcaldia de Narc\xc3\xads Junquera i Rigau (1939-1973) comen\xc3\xa7aren a produir-se les transformacions de la segona meitat del segle XX que, com a tot arreu, canviaren definitivament la fesomia del terme, la poblaci\xc3\xb3 del qual an\xc3\xa0 augmentant, encara que d\'una manera moderada. La industrialitzaci\xc3\xb3, si b\xc3\xa9 no excessiva, provoc\xc3\xa0 l\'arribada de f\xc3\xa0briques i empreses a la zona baixa de la vall, a banda i banda de la carretera, en un proc\xc3\xa9s que, sobretot, s\'acceler\xc3\xa0 a partir dels anys. _NEWLINE_Entre les ind\xc3\xbastries sorgides a Amer en aquests moments destaquen les t\xc3\xa8xtils i les de productes farmac\xc3\xa8utics. La consolidaci\xc3\xb3 de l\'eix Girona-Olot per carretera i l\'auge del transport privat van comportar, a m\xc3\xa9s, la crisi i el tancament, l\'any 1969, de la l\xc3\xadnia del ferrocarril que feia m\xc3\xa9s de setanta anys que funcionava i que tant havia influ\xc3\xaft en l\'Amer de les primeres d\xc3\xa8cades del segle._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament, les grans transformacions al m\xc3\xb3n agrari comportaren l\'aband\xc3\xb3 de les petites explotacions rurals tradicionals tant del pla com, sobretot, de la muntanya, i els amerencs passaren a treballar en massa al sector industrial o de serveis. Aix\xc3\xad, el poblament del terme s\'an\xc3\xa0 concentrant al nucli urb\xc3\xa0, i els diversos ve\xc3\xafnats i agregats, llevat dels m\xc3\xa9s propers a la carretera, van iniciar un acusad\xc3\xadssim proc\xc3\xa9s de despoblament, culminat els darrers vint anys. L\'excepci\xc3\xb3 fou la construcci\xc3\xb3 de la Col\xc3\xb2nia de la Hidroel\xc3\xa8ctrica als anys 60, una urbanitzaci\xc3\xb3 ubicada al sud del terme, ben planificada, creada per allotjar personal que treballava a la presa de Susqueda._NEWLINE_L\'expansi\xc3\xb3 del nucli urb\xc3\xa0 que han comportat tots aquests canvis s\'ha concentrat, sobretot, a banda i banda de la carretera i tamb\xc3\xa9 cap a l\'altra riba del Brugent, a la zona coneguda com a Solivent, en una urbanitzaci\xc3\xb3 endegada l\'any 1979 i avui en ple funcionament. Aquesta darrera etapa hist\xc3\xb2rica ha vist tamb\xc3\xa9 l\'aparici\xc3\xb3 a Amer de diversos serveis i equipaments, dels quals l\'Institut d\'Ensenyament Secundari en fou dels pioners. Inaugurat l\'any 1966 com a CLA (col\xc2\xb7legi lliure adoptat) dependent de l\'Institut Montsacopa d\'Olot, esdevingu\xc3\xa9 definitivament institut l\'any 1980. Els anys 80 veieren tamb\xc3\xa9 la regularitzaci\xc3\xb3 del pol\xc3\xadgon industrial i l\'inici d\'arranjament del nucli urb\xc3\xa0, especialment els entorns del monestir, treballs que foren enllestits al llarg de la d\xc3\xa8cada seg\xc3\xbcent._NEWLINE_Des de les primeres eleccions democr\xc3\xa0tiques, l\'any 1979, el govern municipal d\'Amer an\xc3\xa0 a c\xc3\xa0rrec de la llista local de la coalici\xc3\xb3 Converg\xc3\xa8ncia i Uni\xc3\xb3. Sota el govern de Josep Puigdemont, Sant Juli\xc3\xa0 del Llor i Bonmat\xc3\xad, que fins aleshores havien format part d\'Amer, es constitu\xc3\xafren en municipi independent. L\'any 1999, les urnes donaren per primer cop la vict\xc3\xb2ria a una llista independent, encap\xc3\xa7alada per Joan G\xc3\xbcell i Panosa. El va succeir a l\'alcaldia Xavier Targa (ERC). El 2011 va accedir a l\'alcaldia Alba Serra (CiU), la primera dona alcaldessa d\'Amer. Per ren\xc3\xbancia de Serra a l\'alcaldia, hi accedeix el 2013 Albert Plana, fins a les eleccions municipals de maig de 2015, en qu\xc3\xa8 CiU torna a guanyar l\'alcaldia que actualment ocupa M. Rosa Vila.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal d\'Amer, de 40,05\xc2\xa0km\xc2\xb2, limita al sud amb els municipis de Sant Juli\xc3\xa0 del Llor i Bonmat\xc3\xad i la Cellera de Ter, a ponent amb el de Susqueda, a llevant amb el municipi giron\xc3\xad de Sant Mart\xc3\xad de Ll\xc3\xa9mena i al nord amb els municipis de Sant Aniol de Finestres i les Planes d\xe2\x80\x99Hostoles, pertanyents a la comarca de la Garrotxa. S\'est\xc3\xa9n per la vall baixa del riu Brugent, que en entrar a la Selva forma la vall d\xe2\x80\x99Amer, d\xe2\x80\x99acusat car\xc3\xa0cter volc\xc3\xa0nic, entre els darrers contraforts de les Guilleries (els vessants orientals del pla de Sant Mart\xc3\xad Sacalm) i un sector molt planer obert vers la depressi\xc3\xb3 gironina, fins a la desembocadura al Ter, aigua avall del pant\xc3\xa0 del Pasteral, les aig\xc3\xbces del qual s\xc3\xb3n en una bona part dins el municipi d\xe2\x80\x99Amer i subministren l\xe2\x80\x99aigua potable a la ciutat de Girona. El territori \xc3\xa9s en bona part muntany\xc3\xb3s, especialment al nord i a ponent, cobert de boscos de castanyers, alzinars i pins. Hi abunden les fonts d\xe2\x80\x99aigua mineral._NEWLINE_El terme compr\xc3\xa8n la vila i cap de municipi d\xe2\x80\x99Amer, els ve\xc3\xafnats del Colomer, la Costa de Santa Br\xc3\xadgida, la Jonquera, Lloret Salvatge, el Mont, Palou, Sant Climent d\xe2\x80\x99Amer i Sant Gen\xc3\xads Sacosta i les urbanitzacions de Solivent i la Col\xc3\xb2nia de la Hidroel\xc3\xa8ctrica. Fins al 1983, data en qu\xc3\xa8 es constitu\xc3\xafren en municipi independent, tamb\xc3\xa9 en formaven part com a agregats els pobles de Bonmat\xc3\xad i Sant Juli\xc3\xa0 de Llor._NEWLINE_La principal via de comunicaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la carretera C-63 procedent de Lloret de Mar i en direcci\xc3\xb3 a terres olotines, que travessa el terme de sud a nord-oest. Paral\xc2\xb7lel a aquesta carretera corria el ferrocarril de Girona a Olot, que funcion\xc3\xa0 entre el 1895 i el 1969. Una antiga pista de muntanya que ha estat condicionada mena a Sant Mart\xc3\xad Sacalm i diversos camins ve\xc3\xafnals uneixen masies i agregats.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl r\xc3\xa8gim de pluges es produeix b\xc3\xa0sicament durant la primavera, tot i que durant la tardor tamb\xc3\xa9 es detecta un increment de les precipitacions. Al llarg del mesos d\xe2\x80\x99estiu (juny - juliol) es produeix un per\xc3\xadode de sequera. Les temperatures mitjanes anuals oscil\xc2\xb7len entre els 9\xc2\xbaC durant l\xe2\x80\x99hivern i els 22\xc2\xbaC a l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca  m\xc3\xa9s  c\xc3\xa0lida.  Els mesos en qu\xc3\xa8 es donen les m\xc3\xa0ximes  temperatures s\xc3\xb3n el juny i l\xe2\x80\x99agost, amb 32,9\xc2\xbaC i 34,8\xc2\xbaC respectivament. I els que representen unes temperatures mitjanes m\xc3\xadnimes s\xc3\xb3n el gener i el febrer, amb -6,2\xc2\xbaC i -5,4\xc2\xbaC._NEWLINE_La humitat relativa mitjana que presenta Amer \xc3\xa9s relativament elevada al llarg de l\xe2\x80\x99any, amb uns valors d\xe2\x80\x99entre el 70 i 80% durant els per\xc3\xadodes m\xc3\xa9s freds (tardor i hivern). El vent \xc3\xa9s un altre factor que condiciona la climatologia d\xe2\x80\x99Amer, la mitjana mensual de la velocitat del vent va disminuint, des del gener amb el valor m\xc3\xa9s elevat (2,3 m/s), al desembre (1,2 m/s). Les direccions dominants del vent s\xc3\xb3n SE i NO.'