b"\n_START_ARTICLE_\nLlaur\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Coromines explica que el top\xc3\xb2nim Llaur\xc3\xb3 \xc3\xa9s problem\xc3\xa0tic, i s'hi han formulat diverses hip\xc3\xb2tesis. D'una banda, se l'ha volgut relacionar amb una divinitat pirinenca, Larraso o Larason, per\xc3\xb2 la pres\xc3\xa8ncia de la -u- de la primera s\xc3\xadl\xc2\xb7laba ho fa del fet impossible. S'ha postulat, alternativament, un origen en l'arrel laur-, que Coromines va a buscar en els parlars c\xc3\xa8ltics. El prestigi\xc3\xb3s fil\xc3\xb2leg d\xc3\xb3na com a versemblant la suma de l'\xc3\xa8tim de laur-, que ha donat diversos top\xc3\xb2nims a Occit\xc3\xa0nia (Laurac), m\xc3\xa9s el sufix -dunum, freq\xc3\xbcent en noms de poblaci\xc3\xb3 (Besal\xc3\xba, Verd\xc3\xba...). Aix\xc3\xb2 donaria la forma Lauredon, una de les primeres documentades.\n_START_SECTION_\nEl poble de Llaur\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLlaur\xc3\xb3 \xc3\xa9s a la part septentrional del seu terme, a la vall de la Ribera del Monar. El poble vell est\xc3\xa0 organitzat com a antiga cellera a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Mart\xc3\xad i de la pla\xc3\xa7a on hi hagu\xc3\xa9 el cementiri parroquial, coneguda actualment com l'Era i presidida per un pl\xc3\xa0tan monumental, a m\xc3\xa9s del Castell de Llaur\xc3\xb3, desaparegut._NEWLINE_El poble, situat en un coster bastant pronunciat, no ha crescut gaire, al llarg de la hist\xc3\xb2ria, i ho ha fet creant nuclis secundaris a l'est i al sud-est del poble vell, muntanya amunt. Modernament s'hi ha afegit, lluny del nucli principal de poblaci\xc3\xb3, la urbanitzaci\xc3\xb3 de la Calcina, que incorpora un c\xc3\xa0mping municipal, en el lloc on antigament hi havia el ve\xc3\xafnat dels Masos de la Calcina.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nLlaur\xc3\xb3 no \xc3\xa9s un territori abundant en masos. S\xc3\xad que s'hi troben el Mas d'en Bosc, el Mas d'en Drulla i els Masos, o les Cases de la Calcina, a part de les ru\xc3\xafnes del Mas d'en Costa. S\xc3\xad, en canvi, hi ha diversos cortals: el Casot, el Casot del Serrat de Galuert, el Casot del Duc, dos cortals anomenats de les Tallades, dos cortals anomenats d'en Drulla, i el Cortal -o Cort- d'en Duran, a part del desaparegut Cortal d'en Bizern i de les ru\xc3\xafnes dels cortals d'en Gispert -abans, d'en Casella- i d'en Saquer.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nEls dos cursos d'aigua m\xc3\xa9s similars a un riu s\xc3\xb3n la Ribera del Monar, o simplement el Monar, i la Ribera de Querabs, tamb\xc3\xa9 denominada C\xc3\xb2rrec de Querabs. La resta s\xc3\xb3n torrents de muntanya, aqu\xc3\xad anomenats c\xc3\xb2rrecs: C\xc3\xb2rrec de Bruners, C\xc3\xb2rrec de Coll de Mill, C\xc3\xb2rrec de Coma de Lloba, C\xc3\xb2rrec de Coma de Seu, C\xc3\xb2rrec de Figueredes, C\xc3\xb2rrec de Galuert, C\xc3\xb2rrec de la Cabana de Moro, C\xc3\xb2rrec de la Calcina, C\xc3\xb2rrec de la Sesta, C\xc3\xb2rrec de la Font del Roc, C\xc3\xb2rrec de la Ja\xc3\xa7a d'Oms, C\xc3\xb2rrec de la Musilla, C\xc3\xb2rrec de la Solana del Pastor, C\xc3\xb2rrec del Bosc d'en Miquel, C\xc3\xb2rrec del Capell\xc3\xa0, C\xc3\xb2rrec del Casot del Duc, C\xc3\xb2rrec del Coll del Roure, C\xc3\xb2rrec del Com\xc3\xba, C\xc3\xb2rrec de les Eroles, C\xc3\xb2rrec de les Teixoneres, C\xc3\xb2rrec de les Pedres Dretes, C\xc3\xb2rrec de les Vinyes d'Avall, abans del Vinyer d'Avall, C\xc3\xb2rrec del Forn\xc3\xa0s, C\xc3\xb2rrec del Ginebre, C\xc3\xb2rrec del Mener, C\xc3\xb2rrec del Noc, C\xc3\xb2rrec del Pla del Mener, C\xc3\xb2rrec del Roc dels Quers, C\xc3\xb2rrec dels Aiguals, C\xc3\xb2rrec dels Pradells, abans de les Tombes, C\xc3\xb2rrec del Serrat, C\xc3\xb2rrec del Sol\xc3\xa0 de la Cabanella, C\xc3\xb2rrec dels Rabassers, C\xc3\xb2rrec dels Socarrats Vells, C\xc3\xb2rrec del Vinyer d'Avall, C\xc3\xb2rrec de Moscall\xc3\xb3, C\xc3\xb2rrec de Torre Blanc, C\xc3\xb2rrecs del Bac de les Eroles, C\xc3\xb2rrecs de les Teixoneres i C\xc3\xb2rrecs del Sol\xc3\xa0 dels Ocells._NEWLINE_Diverses sorg\xc3\xa8ncies d'aigua es troben a Llaur\xc3\xb3: la Fontassa i la Pompa al poble mateix, i la Font del Castanyer, la Font de les Picateres, la Font del Mas d'en Drulla, la Font del Roc, la Font dels Esquirols, la Font dels Masos, la Font de Sant Mart\xc3\xad i la Font Madama.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Llaur\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt muntany\xc3\xb3s. La meitat nord consta de la vall del Mener, el l\xc3\xadmit nord i oest de la qual assoleix una mitjana entre els 450 i els 512 metres; assoleix aquesta darrera altitud al Torre Blanc, a l'extrem de ponent del poble. La meitat sud i est \xc3\xa9s el mass\xc3\xads de la Calcina, denominat la Serra, que arriba als 425 m alt._NEWLINE_Els principals serrats del terme de Llaur\xc3\xb3 s\xc3\xb3n els denominats el Moscall\xc3\xb3, la Serra, el Serrat, el Serrat de Galuert,  el Serrat del Muntanyenc i el Torre Blanc, a part del Puig, Hi ha un bon munt de colls, que certifiquen el car\xc3\xa0cter muntany\xc3\xb3s de Llaur\xc3\xb3: Coll de Llaur\xc3\xb3, Coll del Puig, Coll del Roure, Coll dels Francesos i Coll de Mill.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nEls noms de les partides cadastrals de Llaur\xc3\xb3 repeteixen en part alguns dels top\xc3\xb2nims ja esmentats. Entre aquestes partides trobem l'Aigual, el Bac de la Sesta, el Bac de la Pubilla, el Bac de les Eroles, el Bosc d'en Miquel, la Cabana del Moro, la Cabanella, la Calcina, el Camp del Forn, els Cirerers d'en Manent, el Clot del Mener, els Clots, Coll del Puig, Coll del Roure, Coll dels Francesos, Coll de Mill, les Colomines, Coma de Lloba, Coma de Seu, el Com\xc3\xba, C\xc3\xb2rrec de la Font del Roc, C\xc3\xb2rrec del Capell\xc3\xa0, la Creu d'en Bosc, la Creu d'en Casella, el Cortal d'en Drulla, Costa Nova, Costa Vella, les Cotives, les Eroles o Eiroles, l'Estanyol, Figueredes, el Fonse de l'Oratori, la Font del Roc, les Garrigues, el Ginebre, la Ja\xc3\xa7a d'Oms, el Mener, Mas d'en Costa, el Mil\xc3\xa0, la Musilla, l'Oratori, les Pedres Dretes, el Pelat del Mener, Pla del Mener, Pradells, Pradells de la Collada, els Rabassers, Siurall, els Socarrats Vells, el Sol\xc3\xa0 de Galuert, el Sol\xc3\xa0 de la Cabanella, el Sol\xc3\xa0 dels Ocells, abans, dels Aucells, les Solanes de Torderes, o d'en Pastor, les Tallades, les Teixoneres, Torre Blanc, les Trilles, la Vinya Vella i les Vinyes d'Avall. Alguns noms ja s\xc3\xb3n perduts de l'\xc3\xbas com\xc3\xba, com els Correguils de la Font, les Femades, les Moles i la Vinya d'en Jaume Martra._NEWLINE_Alguns dels top\xc3\xb2nims de Llaur\xc3\xb3 indiquen fites i senyals termenals: Creu del Torre Blanc, Roc Blanc, Roc de Gord, Roc de les Teixoneres, Roc del Pelat del Mener, Roc Gros, Roc Negre (llevat del primer, tots ja en des\xc3\xbas), sis llocs anomenats Termenera, la Termenera del Cam\xc3\xad d'Oms i la Termenera del Torre Blanc.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812, el terme de Llaur\xc3\xb3 apareix dividit en dues seccions: la que ocupa la meitat nord-oest \xc3\xa9s la del Poble; la de la meitat sud-est, \xc3\xa9s l'anomenada la Calcina. A la secci\xc3\xb3 del Poble es troben les partides dels Socarrats Vells, la Cabana del Moro, el Bosc d'en Miquel, les Cotives, Coll de Mill, Coma de Seu, amb el Cortal d'en Drulla, el Serrat, amb el mas d'aquest nom, les Trilles, els Clots, les Tallades, el Mas d'en Costa, amb el mas hom\xc3\xb2nim, Pradells, les Eroles, Mosquell\xc3\xb3, Pradells de la Collada, l'Aigual, les Colomines, Torre Blanc, amb el Mas d'en Bosc, els Rabassers i el Coll del Puig._NEWLINE_La Calcina est\xc3\xa0 formada per les partides del Camp del Forn, el Vinyer d'Avall, l'Estanyol, el Sol\xc3\xa0 dels Aucells, la Costa Vella, la Costa Nova, amb el Cortal d'en Saquer, el Ginebre, el C\xc3\xb2rrec del Capell\xc3\xa0, les Teixoneres, el Mener, Figueredes, la Calcina, amb el Cortal d'en Paraire i una altra edificaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola, el Mil\xc3\xa0, les Cabanelles, l'Oratori, el Bac de les Eroles, el Serrat del Muntanyenc, la Ja\xc3\xa7a d'Oms, el Serrat de Galuert, el Sol\xc3\xa0 de Galuert, la Musilla, el Sol\xc3\xa0 de les Cabanelles, el Bac de la Sesta, la Serra, el Bac de la Pubilla, Siurall, el C\xc3\xb2rrec de la Font del Roc, el Coll del Roure i la Clota del Mener.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nDues \xc3\xbaniques carreteres travessen el terme de Pa\xc3\xa7\xc3\xa0, totes dues resseguint la vall de la Ribera del Monar, on es troba el poble de Llaur\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, totes dues carreteres comparteixen tra\xc3\xa7at en un bon tram del seu pas pel terme de Llaur\xc3\xb3._NEWLINE_La carretera D - 13 (Morell\xc3\xa0s - D-618, al Coll d'en Fort\xc3\xb3, terme de Prunet i Bellpuig) travessa el terme de Llaur\xc3\xb3 de nord-oest a sud-est. Per aquesta carretera, Llaur\xc3\xb3 es comunica amb Vivers (4\xc2\xa0km), Sant Joan de Pladecorts (8) i Morell\xc3\xa0s (12,5), cap a l'est i sud-est, i Oms (3,7), Calmella (5,5), i el Coll d'en Fort\xc3\xb3, a Prunet i Bellpuig (9,5), cap a l'oest i nord-oest._NEWLINE_D'altra banda, la D - 615 (Illa - Ceret), que mena des de Llaur\xc3\xb3, cap al nord a Forques (6,2\xc2\xa0km), passant abans a prop de Torderes, Terrats (8), Llupi\xc3\xa0 (8,3), Tu\xc3\xafr (12,5), Corbera la Cabana (22) i Illa (27,3). Cap al sud-oest, aquesta carretera duu a Ceret en 10,7 quil\xc3\xb2metres.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha cap l\xc3\xadnia regular que meni directament a Llaur\xc3\xb3. La l\xc3\xadnia 390 del servei departamental de Le bus \xc3\xa0 1 \xe2\x82\xac \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica que ofereix un servei proper a Llaur\xc3\xb3. La l\xc3\xadnia uneix Perpiny\xc3\xa0 amb Forques, passant per Tu\xc3\xafr, Trullars, Vilamulaca i Trasserra. Ofereix deu serveis diaris en cada direcci\xc3\xb3, de dilluns a dissabte. No circula els dies de festa. De Forques a Llaur\xc3\xb3 cal fer servir el Transport \xc3\xa0 la demande, que s'estableix quan hi ha prou volum de passatgers que el sol\xc2\xb7licita.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLa complicada orografia del terme de Llaur\xc3\xb3 fa que no sigui un terme que basi la seva economia en l'agricultura extensiva, sin\xc3\xb3 en l'aprofitament del bosc i en les vinyes plantades en els costers on el bosc va ser en el seu moment romput per a plantar-hi ceps. La pres\xc3\xa8ncia de nombroses alzines sureres en els seus boscos f\xc3\xa9u que antigament la fabricaci\xc3\xb3 de taps de suro fos una ind\xc3\xbastria important a Llaur\xc3\xb3. Tanmateix, aquesta ind\xc3\xbastria en l'actualitat ja forma part del passat._NEWLINE_El treball del bosc i el conreu de les vinyes dels costers \xc3\xa9s encara avui dia una font econ\xc3\xb2mica important, a la qual s'ha unit, en els darrers quaranta anys, l'establiment de cases de segona resid\xc3\xa8ncia i, per tant, el turisme d'estiueig. Un c\xc3\xa0mping municipal, denominat Al com\xc3\xba complementa aquest fet.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDiverses han estat les troballes arqueol\xc3\xb2giques, en terme de Llaur\xc3\xb3. Les m\xc3\xa9s visibles s\xc3\xb3n els d\xc3\xb2lmens de la Cabana del Moro i de Galuert. Hi havia hagut un altre dolmen, detalladament descrit per Joseph Jaubert de R\xc3\xa9art l'any 1832, al Serrat de les Costes, molts anys il\xc2\xb7localitzat, per\xc3\xb2 del qual s'han retrobat recentment les restes.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nLa colonitzaci\xc3\xb3 romana \xc3\xa9s la que ha deixat m\xc3\xa9s vestigis en el subs\xc3\xb2l de tota la Catalunya Nord, i Llaur\xc3\xb3 no n'\xc3\xa9s pas l'excepci\xc3\xb3. hi trobem jaciments romans a diversos llocs: al Pla del Mener, al sud-est del terme, al l\xc3\xadmit amb Vivers, a migdia del lloc per on passa la carretera D - 13, es van trobar vestigis romans d'\xc3\xa8poca romana, a prop de la mina (d'on el top\xc3\xb2nim Mener), per\xc3\xb2 que no hi semblen tenir pas relaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nLlaur\xc3\xb3, sota la forma villa Laurosone \xc3\xa9s esmentat ja el 814 com un dels l\xc3\xadmits de Ceret, en un precepte de Llu\xc3\xads el Piet\xc3\xb3s. Entre el segle IX i l'XI, s\xc3\xb3n diverses les formes que adopta el nom del poble: villa Lauresono (899), Laurisoni (1010), Laursione (1011), villa Lersione (1017), Lorso (1084), Laurosono/Laursono (1139)... Diverses autoritats eclesi\xc3\xa0stiques tingueren alous i possessions a Llaur\xc3\xb3 al llarg de l'Edat Mitjana (Sant Salvador de Besal\xc3\xba, el bisbe d'Elna, per\xc3\xb2 des del 1163, a partir d'una butlla papal d'Alexandre III on confirmava la donaci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Mart\xc3\xad al monestir de Santa Maria del Camp feta abans pel bisbe d'Elna Udalgar de Castellnou, Llaur\xc3\xb3 rest\xc3\xa0 cada cop m\xc3\xa9s unit al monestir proper del Camp._NEWLINE_A finals del segle XII est\xc3\xa0 documentada la fam\xc3\xadlia Llaur\xc3\xb3: Pere de Laurono signa el 1197 entre els senyors de Cortsav\xc3\xad, els de Termes i l'abat d'Arles. El 1272 encara consta com a senyoria particular. Beatriu de Llaur\xc3\xb3 i la seva filla Blanca, muller de Bertran d'Illa, es declaren vassalls del vescomte Guillem IV de Castellnou, i hi esmenten el castell i la for\xc3\xa7a de Llaur\xc3\xb3. A finals del segle\xc2\xa0xiii el senyoriu de Llaur\xc3\xb3 an\xc3\xa0 a parar a mans de Berenguer Bernat de Ceret, el qual, en el seu testament, posava en venda el lloc de Llaur\xc3\xb3. Comprat pels seus ciutadans, el 1273 nomenaren senyor del lloc l'infant Jaume de Mallorca, futur rei Jaume II de Mallorca, el Bon Rei. Des d'aquell moment i fins a la fi de l'Antic r\xc3\xa8gim, Llaur\xc3\xb3 fou vila reial.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nL'1 de mar\xc3\xa7 del 1973 es va crear la comuna de Pa\xc3\xa7\xc3\xa0, Llaur\xc3\xb3 i Torderes per la fusi\xc3\xb3 de les antigues comunes independents de Llaur\xc3\xb3, Pa\xc3\xa7\xc3\xa0 i Torderes, en una fusi\xc3\xb3 similar a d'altres de la Catalunya del Nord, fruit del despoblament de la zona. Les tres comunes originals fores restablertes el 30 de setembre del 1989.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Llaur\xc3\xb3 ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 1, denominat Els Aspres, amb capitalitat a la vila de Tu\xc3\xafr i amb els pobles de Banyuls dels Aspres, Brull\xc3\xa0, Calmella, Cameles, Castellnou dels Aspres, Forques, Llaur\xc3\xb3, Llupi\xc3\xa0, Montoriol, Oms, Pa\xc3\xa7\xc3\xa0, Pollestres, Pontell\xc3\xa0 i Nyils, Queix\xc3\xa0s, Santa Coloma de Tu\xc3\xafr, Sant Joan la Cella, Terrats, Torderes, Trasserra, Trullars i Vilamulaca. Hi han estat escollits com a consellers departamentals \xc3\x89dith Pugnet, del Partit Comunista - Front d'esquerra, Vicepresident del Consell departamental, adjunta al batlle de Cabestany, i Ren\xc3\xa9 Oliv\xc3\xa9, del Partit Socialista, Vicepresident del Consell departamental, batlle de Tu\xc3\xafr.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i cultura\n_START_PARAGRAPH_\nLlaur\xc3\xb3 participa, juntament amb Montoriol, Queix\xc3\xa0s i Torderes, en un Reagrupament Pedag\xc3\xb2gic Intercomunal que t\xc3\xa9 les seves seus a Llaur\xc3\xb3 (classes maternals, elementals i prim\xc3\xa0ries) i Torderes (classes elementals i prim\xc3\xa0ries). Dels 63 infants acollits en aquestes classes, 46 van a escola a Llaur\xc3\xb3 i 17 a Torderes. Els escolars procedeixen dels pobles esmentats al comen\xc3\xa7ament: 24 de Llaur\xc3\xb3, 17 de Torderes, 12 de Queix\xc3\xa0s i 10 de Montoriol. Per a cursar la secund\xc3\xa0ria, poden triar entre Tu\xc3\xafr i Ceret. Per als estudiants de batxillerat \xc3\xa9s un cas semblant, amb la difer\xc3\xa8ncia que a Tu\xc3\xafr no hi ha liceu; el segon m\xc3\xa9s proper \xc3\xa9s a Vilallonga dels Monts, com a liceu professional, o a Tes\xc3\xa0."