b"\n_START_ARTICLE_\nDidalera\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 tiges de 20 cm a 50 cm de llarg, simples o poc ramificades. Les seves fulles s\xc3\xb3n oblongolanceolades, finament fistonades, i amb les venes secund\xc3\xa0ries ascendents prominents; les radicals, en roseta i atenuades en pec\xc3\xadol es troben quasi seques a la floraci\xc3\xb3. Les llavors s\xc3\xb3n llises i alveolades. Les flors estan disposades en ra\xc3\xafm clar, amb els pedicels drets, no engruixits a l'\xc3\xa0pex i quasi tan llargs com el calze. Les br\xc3\xa0ctees s\xc3\xb3n lanceolatoagudes, m\xc3\xa9s o menys tan llargues com els pedicels. El calze t\xc3\xa9 les dents peludes i desiguals, la superior m\xc3\xa9s curta que les altres i totes amb nervis paral\xc2\xb7lels. La corol\xc2\xb7la, que \xc3\xa9s rosada, pub\xc3\xa8rulosa-glandulosa per fora i amb taques purp\xc3\xbaries per dins, penja horitzontalment amb el tub ample i corbat. El lombe oblic \xc3\xa9s quasi bilabiat, amb el l\xc3\xb2bul superior molt ample, enter o escotat. Els laterals s\xc3\xb3n arrodonits, i el del mig \xc3\xa9s m\xc3\xa9s ample. T\xc3\xa9 quatre estams did\xc3\xadnams, anteres purp\xc3\xbaries i c\xc3\xa0psula ovoide i pubescent, amb dues cel\xc2\xb7les que s'obren per dues valves. Tamb\xc3\xa9 s'han descrit formes de Digitalis dubia Rod. Fem amb fulles sense p\xc3\xa8ls i flors blanques.\n_START_SECTION_\nUtilitats\n_START_PARAGRAPH_\nLa digital es cultiva en els jardins com a planta medicinal i d'ornament._NEWLINE_Prendre tres tasses di\xc3\xa0ries d'una infusi\xc3\xb3 de cinc grams de fulles de didalis per litre d'aigua regula els batecs massa accelerats del cor, rebaixa la temperatura del cos i augmenta la secreci\xc3\xb3 de l'orina. S'ha d'emprar amb molt de mirament perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s molt t\xc3\xb2xica i, com diu el seu nom, amb el dit senyala el cam\xc3\xad de la mort.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEs troba a totes les muntanyes de la serra de Tramuntana, d'Alc\xc3\xbadia i d'Art\xc3\xa0, penjada als penyals, principalment a partir de 400 metres d'altitud fins als cims m\xc3\xa9s alts. Viu a penyes frescals i fissures de roques, tant a llocs ombr\xc3\xadvols com assolellats, sovint colonitzant el substrat del peu de les parets rocoses. Es troba qualque pic amb flors blanques de les illes de Mallorca, Menorca i Cabrera."