b"\n_START_ARTICLE_\nTo (ling\xc3\xbc\xc3\xadstica)\n_START_SECTION_\nRealitzaci\xc3\xb3 del to\n_START_PARAGRAPH_\nEls tons es produeixen, com tots els sons de la llengua verbal, amb l'aparell fonador, que inclou diverses parts del cos des de la gola, la llengua, les dents i les genives. Els tons modifiquen so ling\xc3\xbc\xc3\xadstic segons dos par\xc3\xa0metres: la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la veu i el contorn de la veu.\n_START_SECTION_\nLa freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia: tons alts i baixos\n_START_PARAGRAPH_\nLa freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l'ona sonora denota si el so \xc3\xa9s agut o greu. Com m\xc3\xa9s alta \xc3\xa9s la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s agut \xc3\xa9s el so i com m\xc3\xa9s baixa, m\xc3\xa9s greu. En la mesura que es modifica la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la veu, es produeixen una s\xc3\xa8rie de distincions tonals, m\xc3\xa9s endavant veurem quines funcions poden tenir. Agafant exemples de diferents mots pronunciats i la informaci\xc3\xb3 que els aporta el to, es pot concloure quan en una llengua existeixen dos tons diferents._NEWLINE_Si, posem per cas, una llengua t\xc3\xa9 dos tons basats en una variaci\xc3\xb3 de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, tindr\xc3\xa0 un to baix i un d'alt. Si fossin tres serien: baix, mitj\xc3\xa0 i alt. Poden ser m\xc3\xa9s, per\xc3\xb2 sempre es podran ordenar comen\xc3\xa7ant per un de m\xc3\xa9s baix i els seg\xc3\xbcents que aniran pujant fins al m\xc3\xa9s alt.\n_START_SECTION_\nContorn: tons ascendents i descendents\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha lleng\xc3\xbces que tenen tots els tons est\xc3\xa0tics, per\xc3\xb2 n'hi ha d'altres que tenen moviment. El contorn \xc3\xa9s el canvi de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que es produeix des del principi del mot fins al final._NEWLINE_Si una llengua t\xc3\xa9 dues freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, una d'alta i una altra de baixa, el to pot comen\xc3\xa7ar baix i pujar a alt. En aquest cast parlar\xc3\xadem d'un to ascendent. Si comenc\xc3\xa9s sent alt i al final de la paraula fos baix, el to seria descendent. Un mateix to pot contenir diverses ascend\xc3\xa8ncies i descend\xc3\xa8ncies. A m\xc3\xa9s, pot ascendir i descendir, no nom\xc3\xa9s a les al\xc3\xa7ades alta i baixa, sin\xc3\xb3 a m\xc3\xa9s nivells diferents._NEWLINE_Si no hi ha contorn es diu que el to \xc3\xa9s pla, ja que no canvia de nivell._NEWLINE_Per exemple, el mandar\xc3\xad t\xc3\xa9 quatre tons: el primer \xc3\xa9s alt i pla; el segon, amb contorn ascendent; el tercer, en qu\xc3\xa8 la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia disminueix i llavors augmenta; i el quart, en qu\xc3\xa8 la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la veu disminueix. \xc3\x89s possible trobar molts exemples de parells m\xc3\xadnims, en els quals dues paraules es distingeixen nom\xc3\xa9s per la variaci\xc3\xb3 dels tons.\n_START_SECTION_\nEl to \xc3\xa9s una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 gen\xc3\xa8tica?\n_START_PARAGRAPH_\nUn article publicat en el 2007 suggereix que la pres\xc3\xa8ncia o abs\xc3\xa8ncia de to ling\xc3\xbc\xc3\xadsticament distintiu en lleng\xc3\xbces resulta en part de difer\xc3\xa8ncies gen\xc3\xa8tiques. Els autors argumenten que la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de dos al\xc2\xb7lels en la poblaci\xc3\xb3 coincideix amb la distribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica de tonalitat. Espec\xc3\xadficament, van estudiar dos gens, ASPM i Microcephalin, que regulen el desenvolupament del cervell. Cada un d'aquests gens t\xc3\xa9 dos al\xc2\xb7lels, un m\xc3\xa9s vell i un derivat (m\xc3\xa9s recent), i les formes derivades s\xc3\xb3n comunes a Europa, \xc3\x80sia Occidental, i \xc3\x80frica del Nord, mentre que les formes m\xc3\xa9s velles s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s comunes a l'\xc3\x80frica subsahariana i a l'\xc3\x80sia Oriental. (Els autors no han estudiat la freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia a Austr\xc3\xa0lia o Am\xc3\xa8rica.)_NEWLINE_De tota manera, no hi ha cap prova directa que aquests gens afectin la capacitat del llenguatge. A m\xc3\xa9s, un nen de qualsevol origen \xc3\xa8tnic adquirir\xc3\xa0 com a llengua materna l'idioma de la comunitat en qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s criat. Per tant, si aquests al\xc2\xb7lels realment tenen influ\xc3\xa8ncia sobre l'exist\xc3\xa8ncia de tonalitat en les lleng\xc3\xbces, ha de ser una influ\xc3\xa8ncia insignificant a nivell individual.\n_START_SECTION_\nInformar de detalls sobre el missatge\n_START_PARAGRAPH_\nLa fonologia \xc3\xa9s la branca de la ling\xc3\xbc\xc3\xadstica que estudia el paper que tenen els tons en diverses paraules de distintes lleng\xc3\xbces. Sembla que totes les lleng\xc3\xbces verbals utilitzen els tons per a comunicar emocions o \xc3\xa8mfasi: un fenomen conegut com a entonaci\xc3\xb3. Fixeu-vos que \xc3\xa9s diferent quan enunciem un fet de quan preguntem, donem ordres, supliquem o ens exclamem. Aix\xc3\xad doncs, el to que utilitzem ens d\xc3\xb3na una informaci\xc3\xb3 sobre la situaci\xc3\xb3 comunicativa i la intenci\xc3\xb3 del missatge.\n_START_SECTION_\nEls tons no s\xc3\xb3n universals\n_START_PARAGRAPH_\nPer\xc3\xb2 els tons i el seu \xc3\xbas no \xc3\xa9s el mateix en totes les lleng\xc3\xbces. Per exemple, les preguntes no s'entonen igual en angl\xc3\xa8s que en catal\xc3\xa0. Encara pot ser un tret dif\xc3\xadcil de copsar, un to fora del natural pot sonar estrany. Tanmateix, no nom\xc3\xa9s el factor llengua fa canviar la tonalitat. Si anem al Pirineu oriental i escoltem com parlen el catal\xc3\xa0, podrem comprovar que no entonen igual que a les terres de Lleida, a l'Horta de Val\xc3\xa8ncia, al barcelon\xc3\xa8s, a les Balears o a l'Alguer. Aix\xc3\xad que dintre una mateixa llengua tamb\xc3\xa9 hi ha variacions en el to. De la mateixa manera, a cada indret del m\xc3\xb3n hi ha una manera particular d'entonar i en un pa\xc3\xads estranger l'interlocutor pot perdre informaci\xc3\xb3 si no est\xc3\xa0 acostumat a l'entonaci\xc3\xb3 del que parla. Aix\xc3\xb2 vol dir que l'\xc3\xbas i el significat dels tons varia segons dos factors: la llengua i l'indret.\n_START_SECTION_\nQuan una llengua \xc3\xa9s tonal\n_START_PARAGRAPH_\nEn determinades lleng\xc3\xbces els tons tenen una funci\xc3\xb3 essencial en les paraules, aporten informaci\xc3\xb3 de significat, derivaci\xc3\xb3, funci\xc3\xb3 sint\xc3\xa0ctica i altres caracter\xc3\xadstiques gramaticals. Totes les lleng\xc3\xbces que utilitzen els tons per a alguna d'aquestes funcions s'anomenen tonals. No \xc3\xa9s el cas del catal\xc3\xa0 ni de cap de les lleng\xc3\xbces pr\xc3\xb2pies de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, on el to nom\xc3\xa9s fa la primera funci\xc3\xb3 que hem comentat: informar de detalls sobre del missatge. Per\xc3\xb2 s\xc3\xad que passa en suec i en noruec, per exemple, on una mateixa paraula entonada diferent pot, a banda de dir coses sobre el missatge, modificar aquest mot o distingir-lo d'un altre amb un significat completament diferent. El suec i el noruec s\xc3\xb3n lleng\xc3\xbces tonals.\n_START_SECTION_\nLleng\xc3\xbces tonals\n_START_PARAGRAPH_\nSembla que vora la meitat de les lleng\xc3\xbces del m\xc3\xb3n serien tonals; tot i aix\xc3\xb2, la majoria de les lleng\xc3\xbces indoeuropees, la fam\xc3\xadlia que inclou la majoria de les lleng\xc3\xbces m\xc3\xa9s parlades, no s\xc3\xb3n tonals, i per aix\xc3\xb2 la tonalitat no sembla familiar a la majoria de persones d'Occident.\n_START_SECTION_\nEuropa\n_START_PARAGRAPH_\nAix\xc3\xad mateix, el to \xc3\xa9s rar entre les lleng\xc3\xbces europees. N'hi ha algunes com el noruec, el suec, el serbocroat, el litu\xc3\xa0, i la variant del neerland\xc3\xa8s anomenada limburgu\xc3\xa8s, que tenen certes caracter\xc3\xadstiques de tonalitat, per\xc3\xb2 t\xc3\xadpicament s\xc3\xb3n descrites com a lleng\xc3\xbces amb accent tonal, un fenomen diferent del to contrastiu que posseeixen moltes lleng\xc3\xbces africanes.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80frica\n_START_PARAGRAPH_\nLa majoria de les lleng\xc3\xbces de l'\xc3\x80frica s\xc3\xb3n tonals. Hi ha quatre grans fam\xc3\xadlies de lleng\xc3\xbces africanes: les lleng\xc3\xbces afroasi\xc3\xa0tiques, niloticosaharianes, nigerocongoleses, i khois\xc3\xa0nides. D'aquestes fam\xc3\xadlies, totes les lleng\xc3\xbces khois\xc3\xa0nides i niloticosaharianes tenen tons contrastius, i la gran majoria de les lleng\xc3\xbces nigerocongoleses ho s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 (encara que certes lleng\xc3\xbces molt conegudes de la fam\xc3\xadlia no ho s\xc3\xb3n, espec\xc3\xadficament el suahili, el w\xc3\xb2lof i el ful). De les lleng\xc3\xbces afroasi\xc3\xa0tiques, moltes s\xc3\xb3n tonals, tant dins de les subfam\xc3\xadlies txadianes, om\xc3\xb2tiques com de la de les cuix\xc3\xadtiques, per\xc3\xb2 no s\xc3\xb3n pas la majoria.\n_START_SECTION_\nAm\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha algunes lleng\xc3\xbces americanes amb sistemes de tons; les lleng\xc3\xbces na-den\xc3\xa9 i otomangueanes t\xc3\xadpicament s\xc3\xb3n tonals, i hi ha altres lleng\xc3\xbces americanes, especialment en Am\xc3\xa8rica Central i parts d'Am\xc3\xa8rica del Sud, que tamb\xc3\xa9 ho s\xc3\xb3n. No hi ha lleng\xc3\xbces tonals documentades entre les lleng\xc3\xbces ind\xc3\xadgenes d'Austr\xc3\xa0lia. Hi ha poques lleng\xc3\xbces tonals en la fam\xc3\xadlia austron\xc3\xa8sies.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80sia\n_START_PARAGRAPH_\nEl grup de lleng\xc3\xbces tonals m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s \xc3\xa9s el de l'\xc3\x80sia Oriental. Totes les lleng\xc3\xbces xineses tenen tons contrastius, junt amb altres lleng\xc3\xbces de la regi\xc3\xb3. Entre les lleng\xc3\xbces de l'\xc3\xa0rea ling\xc3\xbc\xc3\xadstica ho s\xc3\xb3n les tai-kadai, les hmong-mien, el vietnamita, i algunes lleng\xc3\xbces sinotibetanes. La distribuci\xc3\xb3 de tonalitat en aquesta regi\xc3\xb3 sembla no \xc3\xa9sser gen\xc3\xa8tica sin\xc3\xb3 areal: mentre que totes les lleng\xc3\xbces hmong-mien i tai-kadai s\xc3\xb3n tonals, nom\xc3\xa9s la meitat de les lleng\xc3\xbces sinotibetanes ho s\xc3\xb3n (aquestes inclouen el xin\xc3\xa8s, el tibet\xc3\xa0, i el birm\xc3\xa0), i entre les lleng\xc3\xbces austroasi\xc3\xa0tiques tan sols les lleng\xc3\xbces de la branca viet-muong (incl\xc3\xb2s el vietnamita) s\xc3\xb3n tonals. \xc3\x89s probable que la distribuci\xc3\xb3 de tonalitat (i diversos altres trets comuns) a l'\xc3\x80sia Oriental resulti d'una hist\xc3\xb2ria amb contactes entre aquestes lleng\xc3\xbces, ja que aquest sistema de to contrastiu es troba en diverses lleng\xc3\xbces no emparentades i no en altres lleng\xc3\xbces que s\xc3\xad que estan gen\xc3\xa8ticament emparentades al xin\xc3\xa8s i el vietnamita."