b'\n_START_ARTICLE_\nConsagraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa consagraci\xc3\xb3 d\'una esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s, al cristianisme, un tipus solemne de dedicaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s a dir, de destinaci\xc3\xb3 de l\'edifici al culte div\xc3\xad, amb un ritual m\xc3\xa9s complex que la simple benedicci\xc3\xb3._NEWLINE_Segons un decret del Concili de Trent, no es pot celebrar una missa en un lloc que no hagi estat dedicat pr\xc3\xa8viament. En el cas de les parr\xc3\xb2quies i catedrals, \xc3\xa9s a dir, els temples principals de cada jurisdicci\xc3\xb3, s\'estableix que la dedicaci\xc3\xb3 sigui solemne (en altres esgl\xc3\xa9sies i oratoris, n\'hi ha prou amb la benedicci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 poden \xc3\xa9sser consagrats)._NEWLINE_La consagraci\xc3\xb3 destina el temple a l\'\xc3\xbas en el culte i en prohibeix fer-lo servir per a usos profans. \xc3\x89s un ritu reservat als bisbes, que ungeix solemnement l\'edifici amb crisma, amb un ritual prescrit, i dedica l\'edifici al servei de D\xc3\xa9u in perpetuum, expulsant-ne la influ\xc3\xa8ncia maligna del dimoni i afavorint la comunicaci\xc3\xb3 del fidel amb la divinitat. L\'edifici consagrat conserva sempre el seu car\xc3\xa0cter sagrat, i nom\xc3\xa9s el pot perdre si \xc3\xa9s enderrocat, cremat o reconstru\xc3\xaft en la seva majoria; per tant, no podria, si no \xc3\xa9s deconsagrat, fer-se servir per a altres usos profans._NEWLINE_Com la dedicaci\xc3\xb3 gen\xc3\xa8rica, es remunta als temps b\xc3\xadblics i apost\xc3\xb2lics. El ritu actual data, en la seva lit\xc3\xbargia, del segle\xc2\xa0ix-X, quan es distingeix de la simple benedicci\xc3\xb3._NEWLINE_El ministre que consagra \xc3\xa9s el bisbe de la di\xc3\xb2cesi on \xc3\xa9s el temple, que pot, per\xc3\xb2, delegar en un bisbe diferent perqu\xc3\xa8 ho faci: aquest perm\xc3\xads del bisbe titular \xc3\xa9s imprescindible perqu\xc3\xa8 la consagraci\xc3\xb3 que faci un altre sigui v\xc3\xa0lida. Un prevere nom\xc3\xa9s podria fer aquesta cerim\xc3\xb2nia amb una delegaci\xc3\xb3 directe del Papa. Per consagrar el temple cal consagrar-ne un altar fix, normalment l\'altar major. Si aquest ja ha estat consagrat abans, es consagra llavors un altre del mateix temple; si tots ho haguessin estat ja, cal un indult especial de la Santa Seu per tornar a consagrar el temple. La cerim\xc3\xb2nia de consagraci\xc3\xb3 de l\'altar i el temple han d\'\xc3\xa9sser fetes pel mateix bisbe._NEWLINE_El ritu consisteix en la preg\xc3\xa0ria, aspersi\xc3\xb3 d\'aigua bene\xc3\xafda i benedicci\xc3\xb3 de l\'altar, i la unci\xc3\xb3 amb crisma de l\'altar i de les dotze creus que hi haur\xc3\xa0 als murs interiors del temple (pintades, o fixades, per\xc3\xb2 llavors han de ser de pedra o metall, no de fusta o materials fr\xc3\xa0gils, ja que no han de treure-se\'n; sota cadascuna d\'elles ha d\'haver-hi una espelma o llum) amb la f\xc3\xb3rmula: "Sancificetur et consecretur hoc templum" ("Sigui santificat i consagrat aquest temple"). El bisbe ha de poder passar tot al voltant del temple; si no pot ser, cal demanar un perm\xc3\xads especial per a la consagraci\xc3\xb3._NEWLINE_Pot fer-se qualsevol dia de l\'any, per\xc3\xb2 es prefereix els diumenges. Aquell dia ser\xc3\xa0, a la jurisdicci\xc3\xb3 (parr\xc3\xb2quia, di\xc3\xb2cesi, etc.) la festivitat de la dedicaci\xc3\xb3. El dia d\'abans, el bisbe que consagrar\xc3\xa0 el temple, col\xc2\xb7locar\xc3\xa0 en un reliquiari les rel\xc3\xadquies (n\'hi ha prou amb la d\'un sant o m\xc3\xa0rtir) que s\'hagin de posar sota l\'altar, tres grans d\'encens i un escrit en pergam\xc3\xad que doni fe de l\'acte. El reliquiari es deixa en una urna o tabernacle d\'un altar d\'una esgl\xc3\xa9sia o oratori proper, o en la sagristia del nou temple, entre dues espelmes que seran enceses durant tota la nit. Als resos de l\'ofici div\xc3\xad del dia de la consagraci\xc3\xb3 previs a la cerim\xc3\xb2nia es cantar\xc3\xa0 l\'ofici propi del sant les rel\xc3\xadquies del qual es posen a l\'altar.\n_START_SECTION_\nRitual\n_START_PARAGRAPH_\nEn comen\xc3\xa7ar l\'ofici de consagraci\xc3\xb3, s\'encenen les espelmes sota les dotze creus dels murs. El bisbe i els clergues van llavors al lloc on hi ha les rel\xc3\xadquies des de la nit d\'abans, quedant llavors el temple a c\xc3\xa0rrec d\'un diaca. Mentrestant, es reciten els set salms penitencials. El bisbe, fora del temple i a la seva entrada principal, beneeix l\'aigua i fa tres voltes completes al voltant del temple. Al primer tomb, aspergeix la part superior dels murs; al segon, la part baixa i al tercer, al nivell del seu cap. Despr\xc3\xa9s de cada tomb, el bisbe es det\xc3\xa9 a la porta i la colpeja amb l\'extrem del b\xc3\xa0cul dient "Obriu les vostres portes, pr\xc3\xadnceps, i obriu-vos vosaltres, portes eternes, i el Rei de Gl\xc3\xb2ria hi entrar\xc3\xa0". Cada cop, el diaca, des de dintre, respondr\xc3\xa0: "Qui \xc3\xa9s el Rei de Gl\xc3\xb2ria?", i el bisbe respondr\xc3\xa0 al seu torn: "El Senyor, fort i poder\xc3\xb3s, el Senyor poder\xc3\xb3s en la batalla". Al tercer cop, dir\xc3\xa0: "El Senyor dels Ex\xc3\xa8rcits, ell \xc3\xa9s el Rei de Gl\xc3\xb2ria". La triple aspersi\xc3\xb3 simbolitza la triple immersi\xc3\xb3 al baptisme i la consagraci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0nima com a temple espiritual de D\xc3\xa9u._NEWLINE_Llavors el bisbe i el seu seguici entren al temple, deixant els clergues i els fidels fora, i la porta es tanca. El cor canta el Veni, Creator Spiritus i es canta o recita la lletania dels sants. Mentre es canta el Benedictus, el bisbe tra\xc3\xa7a amb l\'extrem del b\xc3\xa0cul, en unes cendres a terra, l\'alfabet grec, comen\xc3\xa7ant pel costat esquerre de la porta de l\'esgl\xc3\xa9sia i seguint fins al costat de la dreta m\xc3\xa9s proper a l\'altar. A continuaci\xc3\xb3, de la mateixa manera, tra\xc3\xa7a l\'alfabet llat\xc3\xad, comen\xc3\xa7ant pel costat dret m\xc3\xa9s proper a la porta i acabant a l\'esquerre vora l\'altar. Aix\xc3\xb2 simbolitza la formaci\xc3\xb3 i instrucci\xc3\xb3 donades als batejats en la fe i la pietat. Les dues l\xc3\xadnies es travessen i formen una creu, emblema de Crist, i els alfabets simbolitzen els jueus (el grec) i els gentils: els primers foren cridats en primer lloc a la fe cristiana, per aix\xc3\xb2 s\'escriu primer en grec._NEWLINE_El bisbe beneeix llavors l\'aigua gregoriana, mescla d\'aigua, sal, cendres i vi, usada des dels temps de Gregori I. Llavors va cap a la porta principal i amb la punta del b\xc3\xa0cul mullada en aquesta aigua tra\xc3\xa7a una creu a la part de dalt i a la de baix de la porta. L\'aigua simbolitza les purificacions i sacrificis del poble jueu; el vi, simbolitza la sant. La creu a la porta, la redempci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia que far\xc3\xa0 que el mal quedi al defora._NEWLINE_El bisbe tra\xc3\xa7a llavors, amb l\'aigua gregoriana, cinc creus a l\'altar i l\'aspergeix set cop, donant set tombs al voltant mentre canta el Miserere. Aspergeix despr\xc3\xa9s els murs interiors de l\'esgl\xc3\xa9sia tres cops: primer la part baixa, despr\xc3\xa9s al nivell de la cara i finalment, la part superior. Finalment, aspergeix el terra de l\'esgl\xc3\xa9sia fent una creu, passant de l\'altar al centre de l\'esgl\xc3\xa9sia. Des d\'aqu\xc3\xad aspergeix, nom\xc3\xa9s amb un cop de m\xc3\xa0 cada cop, el terra que hi ha davant seu, darrere, a l\'esquerra i a la dreta._NEWLINE_El bisbe, els clergues i els laics van llavors al lloc on hi ha les rel\xc3\xadquies i les porten en process\xc3\xb3 solemne al temple. Abans d\'entrar-hi, fan una volta al temple, mentre es diu "Senyor, tingueu pietat de nosaltres". De nou a la porta de l\'esgl\xc3\xa9sia, el bisbe exhorta al poble i al fundador de l\'esgl\xc3\xa9sia. Un clergue llegeix dos decrets del pontifical del Concili de Trento. El bisbe ungeix amb crisma, tres cops, el pilar de cada banda de la porta, i nom\xc3\xa9s llavors entren al temple els laics i els clergues. T\xc3\xa9 lloc aleshores la consagraci\xc3\xb3 de l\'altar._NEWLINE_Finalment, les dotze creus de l\'interior s\'ungeixen amb el crisme i s\xc3\xb3n encensades pel bisbe. Les robes i els vasos de l\'altar i els ornaments del temple s\xc3\xb3n bene\xc3\xafts i es diu una missa celebrada pel bisbe. Si aquest \xc3\xa9s gran, pot concelebrar-la un altre prevere. Al final de la missa, es publica una indulg\xc3\xa8ncia d\'un any, que pot guanyar qui visiti l\'esgl\xc3\xa9sia el mateix dia de la consagraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nConsagraci\xc3\xb3 de l\'altar\n_START_PARAGRAPH_\nQuan les rel\xc3\xadquies s\'han entrat al temple, el bisbe ungeix amb crisma, a les quatre cantonades, la cavitat de l\'altar on es dipositaran, i les hi col\xc2\xb7loca i les encensa. Ungeix amb crisma la cara interior de la cobertura de la cavitat i hi posa ciment bene\xc3\xaft i la insereix a sobre la cavitat, tancant-la. Llavors ungeix la part superior i encensa l\'altar. Primer, a cada costat: dret, esquerre, davant i per sobre, mentre el cor canta Stetit angelus; despr\xc3\xa9s fent una creu sobre l\'altar, al mig i als quatre cantons; finalment, fent tres voltes a l\'altar. Al tercer cop, l\'encenser passa a mans d\'un prevere que, fins al final de la consagraci\xc3\xb3, continua voltant l\'altar mentre l\'encensa. L\'encens simbolitza la flaire de la preg\xc3\xa0ria que puja al cel, i les preg\xc3\xa0ries recitades s\xc3\xb3n s\xc3\xadmbols de la gr\xc3\xa0cia rebuda de l\'Esperit Sant, que descendeix sobre l\'altar._NEWLINE_El bisbe llavors ungeix la taula de l\'altar al mig i als quatre cantons, dos cops amb l\'oli dels catec\xc3\xbamens i un tercer cop amb el crisma. Despr\xc3\xa9s de cada unci\xc3\xb3 fa una volta a l\'altar, encensant-lo: els dos primers cops passant pel costat de l\'ep\xc3\xadstola (el dret mirant cap a l\'altar des de la nau) i el tercer cop al costat de l\'evangeli._NEWLINE_Finalment, est\xc3\xa9n sobre la taula l\'oli dels catec\xc3\xbamens i el crisma barrejats, amb la m\xc3\xa0 dreta, mentre el cor canta l\'ant\xc3\xadfona.'