b'\n_START_ARTICLE_\nBergen\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nEn n\xc3\xb2rdic antic la ciutat s\'anomenava Bergvin o Bj\xc3\xb8rgvin (i en island\xc3\xa8s i fero\xc3\xa8s la ciutat encara s\'anomena Bj\xc3\xb6rgvin). Berg o Bj\xc3\xb8rg significa muntanya. Mentre que vin, significa assentament on es podia trobar pastura o prats. El significat complet \xc3\xa9s llavors \'prat entre muntanyes\'. Sovint es fa refer\xc3\xa8ncia a Bergen com \'la ciutat de les set muntanyes\'. L\'escriptor Ludvig Holberg s\'inspir\xc3\xa0 en els set turons de Roma per a referir-se a \'les set muntanyes de Bergen\', i encara avui, els bergensers discuteixen sobre quines set muntanyes s\xc3\xb3n._NEWLINE_El 1918, hi hagu\xc3\xa9 una campanya per a reintroduir la forma de l\'antic noruec Bj\xc3\xb8rgvin com a nom per a la ciutat. Aquesta iniciativa va ser declinada tot i que el nom de la di\xc3\xb2cesi fou substitu\xc3\xafda per Bj\xc3\xb8rgvin bisped\xc3\xb8mme.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl municipi de Bergen s\'est\xc3\xa9n sobre gran part de la pen\xc3\xadnsula de Bergen, a l\'Hordaland occidental. Est\xc3\xa0 protegida del Mar del Nord per les illes d\'Ask\xc3\xb8y, Holsn\xc3\xb8y (el municipi de Meland) i Sotra (municipi de Fjell i Sund)._NEWLINE_El municipi cobreix una superf\xc3\xadcie de 465\xc2\xa0km\xc2\xb2. La poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de 260.000, i per tant la densitat de poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de 559,14 persones per\xc2\xa0km\xc2\xb2. La poblaci\xc3\xb3 del principal nucli urb\xc3\xa0 \xc3\xa9s de 220.418 habitants. El municipi tamb\xc3\xa9 consta de 8 altres nuclis urbans amb una poblaci\xc3\xb3 total de 17.213, amb Indre Arna, situada a Arna, essent el segon nucli urb\xc3\xa0 m\xc3\xa9s gran amb una poblaci\xc3\xb3 de 6.151 habitants l\'1 de gener de 2007._NEWLINE_El centre de Bergen est\xc3\xa0 situat entre un grup de muntanyes, conegudes com de syv fjell ("Les Set Muntanyes"), que inclouen les muntanyes de l\'Ulriken, el Fl\xc3\xb8yen, el L\xc3\xb8vstakken i el Damsg\xc3\xa5rdsfjellet, aix\xc3\xad com tres de les seg\xc3\xbcents: el Lyderhorn, el Sandviksfjellet, el Bl\xc3\xa5manen, el Rundemanen, o el Ask\xc3\xb8yfjellet. El primer a parlar de "Les Set Muntanyes" fou probablement Ludvig Holberg, que s\'inspir\xc3\xa0 en els set turons de Roma. Aquestes muntanyes s\xc3\xb3n, per\xc3\xb2, no s\xc3\xb3n les \xc3\xbaniques que hom pot trobar en el municipi de Bergen. El Gullfjellet \xc3\xa9s la muntanya m\xc3\xa9s alta de Bergen, amb 987\xc2\xa0msnm._NEWLINE_Bergen \xc3\xa9s fronterer amb els municipis de Meland, Lind\xc3\xa5s i Oster\xc3\xb8y pel nord, Vaksdal i Samnanger per l\'est, Os i Austevoll pel sud, i Sund, Fjell i Ask\xc3\xb8y per l\'oest.\n_START_SECTION_\nCanvi clim\xc3\xa0tic\n_START_PARAGRAPH_\nAls \xc3\xbaltims anys, les precipitacions i el vent han augmentat en la ciutat. A l\'hivern de 2005, pluges torrencials causaren diverses enaiguats i esllavissades, la pitjor de les quals caus\xc3\xa0 tres morts el 14 de setembre. Alguns estudis indiquen que, a causa del canvi clim\xc3\xa0tic, tempestes causants d\'esllavissades i inundacions arribaran amb m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a en aquesta \xc3\xa0rea i els seus voltants. En reacci\xc3\xb3, l\'administraci\xc3\xb3 cre\xc3\xa0 una unitat especial de salvament formada per 24 homes dels bombers l\'any 2005, que pret\xc3\xa9n fer front als futurs desastres naturals, amb una atenci\xc3\xb3 especial per a aquells barris que han estat considerats amb risc d\'esllavissades de grau m\xc3\xa9s alt en estudis del 2006. A octubre de 2007, les prediccions mencionades han estat corroborades per m\xc3\xa9s de 480 esllavissades nom\xc3\xa9s al comtat de Hordaland des de la primavera de 2006 fins a l\'estiu de 2007. La majoria d\'aquestes caus\xc3\xa0 desperfectes en carreteres, no havent-hi danys materials en vehicles ni edificis, i no havent-hi v\xc3\xadctimes, fins a l\'octubre de 2007, quan una gran roca es precipit\xc3\xa0 sobre un turisme, causant la mort del conductor._NEWLINE_Un altre dels grans problemes \xc3\xa9s el risc d\'augment del nivell del mar. Ja avui, Bryggen pateix inundacions en situacions extremes, i es creu que amb l\'augment del nivell del mar, les inundacions esdevindran un problema de primer nivell a Bergen. Les inundacions podrien en un futur no tan lluny\xc3\xa0 afectar l\'antiga estaci\xc3\xb3 de bombers de Olav Kyrres Gate, aix\xc3\xad com les vies de tren prop de l\'estaci\xc3\xb3 de Bergen._NEWLINE_A causa d\'aquestes negatives prediccions s\'ha suggerit per, d\'entre d\'altres, Stiftelsen Bryggen, la fundaci\xc3\xb3 responsable de la preservaci\xc3\xb3 del Bryggen, de construir dics que protegissin la ciutat, podent controlar el nivell del mar segons els interessos de la ciutat._NEWLINE_Aquests canvis han conscienciat al poble noruec, qui en els \xc3\xbaltims anys ha anat veient com el canvi clim\xc3\xa0tic es convertia en una amena\xc3\xa7a real.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria dels jueus a Bergen\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera fam\xc3\xadlia jueva s\'assent\xc3\xa0 a Bergen l\'any 1857, nom\xc3\xa9s prop de 150 dels 2000 jueus que s\'assentarien a Noruega entre 1851 i 1945, ho farien a Bergen, on s\'establ\xc3\xad una congregaci\xc3\xb3. Herschel Rabinowitz, germ\xc3\xa0 de Moritz Rabinowitz va dir el 1936 que "Bergen mai tindr\xc3\xa0 una poblaci\xc3\xb3 jueva destacable". 8 anys m\xc3\xa9s tard, fou arrestat i assassinat al camp de concentraci\xc3\xb3 d\'Auschwitz. La congregaci\xc3\xb3 jueva de Bergen desaparegu\xc3\xa9 despr\xc3\xa9s de l\'holocaust a Noruega. En total, 20 jueus de Bergen foren deportats a Auschwitz i assassinats a l\'hivern de 1942-1943. 10 d\'aquests vivien al barri de M\xc3\xb8hlenpris, incloent-hi el botiguer Harry Hirsch Scheer de 29 anys. El 26 de novembre de cada any, el dia en qu\xc3\xa8 foren deportats amb el D/S Donau, es rememora aquest fet portant una torxa des de l\'escola de M\xc3\xb8hlenpris.\n_START_SECTION_\nPaisatge urb\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl centre ciutat de Bergen est\xc3\xa0 a l\'oest del municipi, encarant el fiord de Byfjorden. Est\xc3\xa0 situat entre un grup de muntanyes, sovint anomenades les set muntanyes de Bergen, encara que el nombre de muntanyes sigui superior. Des d\'aqu\xc3\xad, l\'\xc3\xa0rea urbana de Bergen s\'est\xc3\xa9n cap al nord, oest i sud, mentre que cap a l\'est s\'hi troba un gran mass\xc3\xads muntany\xc3\xb3s. Fora del centre ciutat, i als voltants d\'altres barris (com per exemple, \xc3\x85rstad, Laksev\xc3\xa5g i Sandviken), la majoria de la poblaci\xc3\xb3 viu repartida en barris residencials relativament poblats que s\'han anat construint des dels anys 50. En alguns d\'aquests, predominen els apartaments i torres amb terrassa (per exemple, a Fyllingsdalen), mentre que en d\'altres, hi predominen les cases unifamiliars._NEWLINE_El nucli antic de Bergen \xc3\xa9s l\'\xc3\xa0rea que envolta la moll de V\xc3\xa5gen al centre ciutat. Origin\xc3\xa0riament centrat al costat est del moll, Bergen va anar expandint-se cap a l\'oest i el sud. Resten pocs edificis del per\xc3\xadode m\xc3\xa9s antic, essent els m\xc3\xa9s significants l\'Esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria que data del segle\xc2\xa0xii. Durant diversos centenars d\'anys, l\'extensi\xc3\xb3 de la ciutat rest\xc3\xa0 for\xc3\xa7a constant. El creixement de la poblaci\xc3\xb3 s\'havia quedat estancat, i la geografia impedia un f\xc3\xa0cil creixement. L\'any 1702, set vuitenes parts de la ciutat desapareixeren presa del foc. La majoria dels edificis de la ciutat, incloent-hi el Bryggen (el qual seria reconstru\xc3\xaft en un estil medieval), van ser reconstru\xc3\xafts. El foc, marc\xc3\xa0 una transici\xc3\xb3 entre les cases cobertes de quitr\xc3\xa0, aix\xc3\xad com les cases de troncs restants, i els edificis pintats o de totxo._NEWLINE_La segona meitat del segle\xc2\xa0xix va ser un per\xc3\xadode d\'expansi\xc3\xb3 r\xc3\xa0pida i modernitzaci\xc3\xb3 de la ciutat. El foc de 1855, que afect\xc3\xa0 la zona oest de Torgallmenningen comport\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de blocs de pisos de mides similars en aquesta \xc3\xa0rea del centre ciutat. Els l\xc3\xadmits de la ciutat foren expandits el 1876, i els barris de Nyg\xc3\xa5rd, M\xc3\xb8hlenpris i Sandviken van ser urbanitzats a gran escala tant per a fam\xc3\xadlies d\'alt nivell adquisitiu com per a les m\xc3\xa9s pobres. La sva arquitectura es va veure influenciada per diversos estils com ara, d\'historicisme, classicisme i Art Nouveau. Els xalets constru\xc3\xafts entre els barris de M\xc3\xb8hlenpris i Nyg\xc3\xa5rd, i a la falda del tur\xc3\xb3 de Fl\xc3\xb8yen, van ser tamb\xc3\xa9 annexionades a la ciutat en aquell mateix any. Al mateix temps, estava tenint lloc un proc\xc3\xa9s d\'urbanitzaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0rea de Solheimsviken a \xc3\x85rstad, que en aquells moments era fora del municipi de Bergen, i que se centr\xc3\xa0 al voltant de la gran activitat industrial de la zona. Les cases dels treballadors d\'aquesta \xc3\xa0rea eren de construcci\xc3\xb3 pobra, i en resta ben poc despr\xc3\xa9s de la reconstrucci\xc3\xb3 a gran escala dels 1960-1980._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que \xc3\x85rstad esdevingu\xc3\xa9s part de Bergen el 1916, un pla de desenvolupament fou aplicat a la nova \xc3\xa0rea. Es planificaren pocs blocs d\'edificis similars als dels barris de Nyg\xc3\xa5rd i M\xc3\xb8hlenpris. Moltes de les fam\xc3\xadlies obreres constru\xc3\xafren les seves pr\xc3\xb2pies cases, i per tant, molts edificis petits no adossats foren constru\xc3\xafts. Despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial, Bergen es torn\xc3\xa0 a topar amb un problema d\'extensi\xc3\xb3, i, contr\xc3\xa0riament als plans originals, es constru\xc3\xafren molts blocs de pisos al barri de Land\xc3\xa5s entre els 1950 i 1960. Fyllingsdalen deix\xc3\xa0 de formar part del municipi de Fana per a passar a formar part del de Bergen el 1955. De la mateixa manera que \xc3\xa0rees d\'Oslo com per exemple Lambertseter, Fyllingsdalen va convertir-se en un suburbi modern amb grans blocs de pisos i algunes cases unifamiliars, entre els anys 1960 i 1970. Altres expansions similars van tenir lloc m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels l\xc3\xadmits de la ciutat, com per exemple a Loddefjord._NEWLINE_Al mateix temps que l\'expansi\xc3\xb3 planificada de la ciutat tingu\xc3\xa9 lloc, altres suburbis m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels l\xc3\xadmits d\'aquesta tamb\xc3\xa9 creixeren r\xc3\xa0pidament. Alguns dels ciutadans m\xc3\xa9s ben posicionats de la ciutat havien estat vivint al barri de Fana des del segle\xc2\xa0xix, i amb l\'extensi\xc3\xb3 de la ciutat, aquest tamb\xc3\xa9 es vei\xc3\xa9 annexionat al municipi. El mateix succe\xc3\xad amb \xc3\x85sane o per exemple, Laksev\xc3\xa5g. La majoria de les cases d\'aquests barris eren xalets unifamiliars o petits blocs de pisos. Com que els municipis fronterers amb Bergen foren annexionats a aquest l\'any 1972, l\'expansi\xc3\xb3 ha continuat a un ritme similar, tot i que des de l\'administraci\xc3\xb3 s\'han encoratjat les \xc3\xa0rees properes als centres comercials i futures estacions del Tramvia de Bergen entre d\'altres._NEWLINE_Com a part de la modernitzaci\xc3\xb3 que afect\xc3\xa0 els anys 1950 i 1960, i a causa de les destrosses causades durant la Segona Guerra Mundial, l\'ajuntament va desenvolupar nous plans d\'urbanisme per a diverses \xc3\xa0rees del centre de Bergen. Aquests plans inclo\xc3\xafen la demolici\xc3\xb3 de bastants barris d\'habitatges de fusta, com ara Nordnes, Marken i St\xc3\xb8len. Cap d\'aquests plans, per\xc3\xb2, foren duts a terme en la seva forma original, essent els de Marken i St\xc3\xb8len descartats totalment, i el de Nordnes nom\xc3\xa9s dut a terme en l\'\xc3\xa0rea m\xc3\xa9s afectada per la Segona Guerra Mundial. El consell de la ciutat aprov\xc3\xa0 la demolici\xc3\xb3 total del barri de Marken el 1964, per\xc3\xb2, tot i aix\xc3\xb2, la decisi\xc3\xb3 fou for\xc3\xa7a compromesa i revertida el 1974. El mateix Bryggen fou amena\xc3\xa7at per aquests plans, ja que despr\xc3\xa9s dels incendis de 1955 on diversos edificis quedaren en cendres, es plantej\xc3\xa0 la demolici\xc3\xb3 total o parcial d\'aquest barri. Finalment, per\xc3\xb2, els edificis restants despr\xc3\xa9s de l\'incendi foren restaurats i alguns altres reconstru\xc3\xafts. La demolici\xc3\xb3 d\'antics edificis i ocasionalment barris sencers de la ciutat encara estan tenint lloc, essent un exemple for\xc3\xa7a actual la demolici\xc3\xb3 del Jonsvollskvartalet al barri de N\xc3\xb8stet.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3 superior\n_START_PARAGRAPH_\nBergen compta amb una universitat, la Universitetet i Bergen, i una escola universit\xc3\xa0ria, l\'Escola Universit\xc3\xa0ria de Bergen, amb un total de 22000 estudiants i 3600 PDI/PAS. Amb aproximadament 16000 estudiants i 3000 PDI/PAS la Universitat de Bergen \xc3\xa9s la tercera m\xc3\xa9s gran de Noruega, per darrere de la Universitat d\'Oslo i la Universitat Noruega de Ci\xc3\xa8ncia i Tecnologia de Trondheim. Tot i que no va ser fundada fins al 1946, ja existia activitat acad\xc3\xa8mica al Museu de Bergen des del 1825. Les branques estendard de la universitat s\xc3\xb3n la recerca marina i la cooperaci\xc3\xb3 amb pa\xc3\xafsos en vies de desenvolupament. El 2002 els departaments de recerca clim\xc3\xa0tica, recerca petrolifera i estudis medievals van ser reconeguts com a centres d\'excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia. El desembre de 2004, el multimilionari Trond Mohn don\xc3\xa0 250 milions de NOK a la universitat per a subvencionar la recerca. A m\xc3\xa9s, Mohn ha fet moltes altres donacions a la universitat de 50 milions de NOK._NEWLINE_L\'Escola Universit\xc3\xa0ria de Bergen (H\xc3\xb8gskolen i Bergen, en noruec) \xc3\xa9s una de les 24 escoles universit\xc3\xa0ries de les que l\'estat n\'\xc3\xa9s el propietari. El 2007, tenia aproximadament 6000 estudiants i 600 PDI/PAS. Aquesta, ofereix estudis encarats cap a professions espec\xc3\xadfiques. L\'escola est\xc3\xa0 dividida en 3 facultats: la Facultat de Pedagogia, la Facultat d\'Enginyeria i la Facultat de Ci\xc3\xa8ncies Socials i de la Salut._NEWLINE_L\'Escola Universit\xc3\xa0ria d\'Economia i Administraci\xc3\xb3 i Direcci\xc3\xb3 d\'Empreses de Noruega (Norges Handelsh\xc3\xb8yskole en noruec), m\xc3\xa9s coneguda per NHH, \xc3\xa9s la universitat l\xc3\xadder en economida i ADE de Noruega. Finn E. Kydland, el m\xc3\xa9s recent (2004) dels tres noruecs llorejats pel Premi Nobel d\'Economia, ha estat tant estudiant com professor de la NHH. L\'escola t\xc3\xa9 aproximadament 2700 estudiants i 350 PDI/PAS. L\'escola va ser fundada el 1936, com a resultat d\'una resoluci\xc3\xb3 aprovada al Storting el 1917, i va ser la primera escola de negocis de Noruega. El 2007, el programa M\xc3\xa0ster en Ci\xc3\xa8ncies de l\'escola ocupa el 36\xc3\xa9 millor lloc d\'Europa segons el Financial Times._NEWLINE_L\'Escola d\'Arquitectura de Bergen (Bergen Arkitekt Skole en noruec), que va ser fundada el 1986 per l\'arquitecte Svein Hatl\xc3\xb8y, ofereix programes alternatius i entre els seus graduats en destaca Tommie Wilhemsen._NEWLINE_L\'Acad\xc3\xa8mia Nacional d\'Arts de Bergen (Kunsth\xc3\xb8gskolen i Bergen en noruec), que t\xc3\xa9 uns 300 estudiants i 100 PDI/PAS, \xc3\xa9s una de les dues institucions d\'educaci\xc3\xb3 superior en arts visuals i disseny de Noruega. Els estudiants poden fer una llicenciatura de tres anys o b\xc3\xa9 un dels seg\xc3\xbcents programes M\xc3\xa0ster de 2 anys: Arts visuals, arquitectura d\'interiors, disseny de mobles, disseny d\'interiors, comunicacions visuals, fotografia, gravats, cer\xc3\xa0mica i t\xc3\xa8xtils._NEWLINE_L\'Acad\xc3\xa8mia Naval de Noruega (Sj\xc3\xb8krigsskolen en noruec) de la Marina Reial de Noruega est\xc3\xa0 situada al barri de Laksev\xc3\xa5g a Bergen._NEWLINE_La ciutat compta amb diverses resid\xc3\xa8ncies d\'estudiants, com ara Fantoft, situada a la zona amb el mateix nom, Alrek o Hatleberg.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria i secund\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha 64 escoles d\'educaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria, 18 escoles d\'educaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria inferior i 20 d\'educaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria superior. A m\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 existeixen 11 escoles que ofereixen educaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria i secund\xc3\xa0ria inferior._NEWLINE_Es creu que la Bergen Katedralskole (Scholae Bergensis Cathedralis en llat\xc3\xad) fou fundada l\'any 1153 pel papa Adri\xc3\xa0 IV (conegut a llavors com Nicolau Breakspeare), i per tant fent-la l\'escola m\xc3\xa9s antiga de Bergen i una de les m\xc3\xa9s antigues de tota Noruega. L\'escola es va moure al seu empla\xc3\xa7ament actual el 1840, i l\'antic edifici rest\xc3\xa0 sense \xc3\xbas fins que el Museu Escola de Bergen s\'hi trasllad\xc3\xa0 al 2003. Des de 1972, l\'escola \xc3\xa9s una m\xc3\xa9s d\'entre les escoles d\'educaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria superior, el que a Catalunya vindria a ser un Institut d\'Educaci\xc3\xb3 Secund\xc3\xa0ria._NEWLINE_El 2006, el Bergen Handelsgymnasium, una escola d\'educaci\xc3\xb3 secund\xc3\xa0ria superior de Bergen, fou escollida finalista del guard\xc3\xb3 Holberg, que premia a les millors escoles del pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nRecerca\n_START_PARAGRAPH_\nLa Universitat de Bergen i l\'hospital universitari de Haukeland s\xc3\xb3n les dues principals institucions de recerca de Bergen._NEWLINE_L\'Institut Christian Michelsens (Christian Michelsens Institutt en noruec), fundat el 1930, es troba a Bergen. Amb una inversi\xc3\xb3 anual de 56 milions de NOK, \xc3\xa9s un dels instituts independents de recerca sobre els drets humans i desenvolupament de Noruega. L\'objectiu principal del CMI \xc3\xa9s el d\'informar i influenciar les pol\xc3\xadtiques de desenvolupament internacional._NEWLINE_L\'Institut Noruec de Recerca Marina (Havforskningsinstituttet en noruec), antigament conegut com a Investigacions de Pesca de Noruega (Norske Fiskeriunders\xc3\xb8gelser en noruec), est\xc3\xa0 a Bergen des del 1900. L\'objectiu principal de l\'institut \xc3\xa9s el d\'aconsellar a les autoritats nacionals, la societat i la ind\xc3\xbastria sobre q\xc3\xbcestions relacionades amb els ecosistemes del Mar de Barents, el Mar de Noruega, el Mar del Nord, la zona costanera noruega i sobre els camps de l\'aq\xc3\xbcicultura. L\'institut compta amb 700 PDI/PAS, cosa que fa que sigui la instituci\xc3\xb3 de recerca marina m\xc3\xa9s gran de Noruega._NEWLINE_UNIFOB AS \xc3\xa9s una organitzaci\xc3\xb3 de recerca sense \xc3\xa0nim de lucre afiliada a la Universitat de Bergen. Unifob fa recerca i organitza activitats associades a diversos camps cient\xc3\xadfics coberts pels departaments de la universitat, incloent-hi el del petroli, la salut, la computaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica i la biologia molecular marina.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEl port de Bergen \xc3\xa9s, amb molt avantatge, el port m\xc3\xa9s gran de Noruega i un dels m\xc3\xa9s grans d\'Europa._NEWLINE_A l\'agost de 2004, la revista Time nomen\xc3\xa0 la ciutat com una de les 14 "capitals secretes" d\'Europa i destac\xc3\xa0 la import\xc3\xa0ncia d\'aquesta en els negocis mar\xc3\xadtims i les activitats de recerca marina i aq\xc3\xbcicultura, amb l\'Institut de Recerca Marina (IMR), el segon m\xc3\xa9s gran d\'Europa, com a instituci\xc3\xb3 l\xc3\xadder. Bergen \xc3\xa9s la base principal de la Marina Reial Noruega (a Haakonsvern) i el seu aeroport internacional de Flesland \xc3\xa9s l\'heliport principal de la important ind\xc3\xbastria del gas i petrolifera del pa\xc3\xads, des d\'on molts dels treballadors viatgen a les plataformes petroliferes i de gas._NEWLINE_La seu de TV 2, el canal de televisi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important de Noruega, est\xc3\xa0 situada a Bergen._NEWLINE_El Lagunen Storsenter, un dels centres comercials m\xc3\xa9s grans de Noruega, est\xc3\xa0 situat al barri de Fana a Bergen, amb uns ingressos de 2540 milions de NOK i m\xc3\xa9s de 5.2 milions de visitants l\'any._NEWLINE_El turisme significa una de les fonts d\'ingressos m\xc3\xa9s importants de la ciutat. Els hotels de la ciutat poden arribar al 100% d\'ocupaci\xc3\xb3 a vegades, a causa de la celebraci\xc3\xb3 de confer\xc3\xa8ncies o del creixent nombre de turistes que visiten la ciutat cada any. Per al concert dels The Rolling Stones al setembre de 2006, molts hotels estaven totalment complets amb bastants mesos d\'antelaci\xc3\xb3 al concert. Bergen \xc3\xa9s no-oficialment coneguda com la capital de la regi\xc3\xb3 del Vestlandet (Noruega de l\'Oest), i tamb\xc3\xa9 coneguda i comercialitzada com la ciutat de les portes dels mundialment famosos fiords de Noruega, ra\xc3\xb3 per la qual ha esdevingut la ciutat portu\xc3\xa0ria per a creuers m\xc3\xa9s important de Noruega, i una de les m\xc3\xa9s importants d\'Europa.\n_START_SECTION_\nTransports\n_START_PARAGRAPH_\nBergen compta amb un aeroport internacional, l\'aeroport de Bergen-Flesland, amb vols directes a diverses ciutats europees. La l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria Bergen-Oslo, travessa el pa\xc3\xads d\'oest a est, passant per ciutats com Voss, Geilo, H\xc3\xb8nefoss i acabant a Oslo. La carretera E39 travessa la ciutat, connectant Trondheim amb Stavanger, mentre que la E16 connecta la ciutat amb Oslo travessant el L\xc3\xa6rdalstunnelen, el t\xc3\xbanel terrestre m\xc3\xa9s llarg del m\xc3\xb3n. Bergen va ser la primera ciutat de l\'Europa del Nord en introduir un anell de peatges d\'entrada a la ciutat. Aquest sistema de peatges, establert per a finan\xc3\xa7ar noves carreteres i autovies, va comen\xc3\xa7ar el 2 de gener de 1986._NEWLINE_La recaptaci\xc3\xb3 es feia tant en efectiu com electr\xc3\xb2nicament fins que, a principis dels anys 2000, s\'introdu\xc3\xad el sistema electr\xc3\xb2nic d\'AutoPASS, substituint el cobrament a les taquilles i altres sistemes electr\xc3\xb2nics antics._NEWLINE_El transport p\xc3\xbablic \xc3\xa9s proporcionat per la companyia de transports Tide, que \xc3\xa9s la resultant d\'una fusi\xc3\xb3 entre Gaia i HSD. Entre la flota d\'autobusos s\'hi poden trobar 8 troleibusos (dos dels quals s\xc3\xb3n h\xc3\xadbrids). El transport fins a Arna \xc3\xa9s proporcionat per la NSB, la companyia ferrovi\xc3\xa0ria de l\'estat. Bergen tamb\xc3\xa9 compta amb el Fl\xc3\xb8ibanen, un funicular que ascendeix al tur\xc3\xb3 de Fl\xc3\xb8yen, i un telef\xc3\xa8ric que ascendeix a l\'Ulriken, l\'Ulriksbanen. El tramvia de la ciutat va desapar\xc3\xa8ixer el 1965, tot i que encara hi ha una l\xc3\xadnia operativa al barri de M\xc3\xb8hlenpris com a part d\'un museu. El primer tram del tramvia modern de la ciutat va obrir les seves portes el 22 de juny del 2010, i connecta el centre ciutat amb Nesttun. La ciutat compta amb autocars de l\xc3\xadnia cap a moltes destinacions importants de Noruega._NEWLINE_L\'expr\xc3\xa8s coster noruec, l\'Hurtigruten, comen\xc3\xa7a a Bergen, i se\'n va cap al nord, passant per Trondheim, Bod\xc3\xb8, Troms\xc3\xb8 i Kirkenes. Catamarans de passatgers van des d\'aqu\xc3\xad fins a Haugesund i Stavanger cap al sud, i Sognefjord i Nordfjord cap al nord. Bergen tamb\xc3\xa9 compta amb ferris que connecten la ciutat amb Hanstholm, i Hirtshals a Dinamarca._NEWLINE_El servei de ferris fins a Newcastle, Regne Unit, deix\xc3\xa0 de funcionar l\'1 de setembre del 2008. Similarment amb els ferris de la Smyrilline que havien operat connectant la ciutat amb Lerwick, Scrabster, T\xc3\xb3rshavn a les Illes Faroe, i Sey\xc3\xb0isfj\xc3\xb6r\xc3\xb0ur a Isl\xc3\xa0ndia.\n_START_SECTION_\nCultura i esports\n_START_PARAGRAPH_\nBergen \xc3\xa9s un important centre cultural de la seva regi\xc3\xb3 i de Noruega, especialment conegut per la celebraci\xc3\xb3 anual del Festival Internacional de Bergen (Festspillene i Bergen). La ciutat compta tamb\xc3\xa9 amb l\'Orquestra Filharm\xc3\xb2nica de Bergen, que va ser fundada el 1765 i \xc3\xa9s una de les orquestres m\xc3\xa9s antigues del m\xc3\xb3n. L\'orquestra actua regularment al Grieghallen, amb capacitat per a 1500 persones. La ciutat tamb\xc3\xa9 compta amb el Bergen Woodwind Quintet, el qual est\xc3\xa0 format principalment pels principals vents de la Filharm\xc3\xb2nica de Bergen. Bergen fou Capital Europea de la Cultura l\'any 2000. Altres esdeveniments culturals importants s\xc3\xb3n, per exemple, el Borealis, el Nattjazz, Lost Weekend Festivalen i el Bergenfest (antigament anomenat Ole Blues)._NEWLINE_Hi ha nombrosos grups musicals de Bergen i als voltants que actuen sovint a la ciutat. Generalment es divideixen en dos categories principals: els brass band, que segueixen l\'estil de grup musical brit\xc3\xa0nic, i els Janitsjar o grups musicals simf\xc3\xb2nics, que inclouen tant instruments de vent com instruments de metall. Ambdues categories solen ser for\xc3\xa7a competitives cosa que demostren els Norwegian Brass Band Championships celebrats al Grieghallen cada hivern._NEWLINE_Una tercera categoria, bastant identit\xc3\xa0ria de Bergen, s\xc3\xb3n els Buekorps, una de les figures m\xc3\xa9s destacades de les celebracions del Dia de la Constituci\xc3\xb3. La rua dels Buekorps pels carrers de la ciutat amb pals de fusta treballada per a simular escopetes o ballestes, sabres i fins i tot alabardes, \xc3\xa9s acompanyada per diverses colles de tambors imitant les desfilades militars. Els buekorps s\xc3\xb3n habitualment nois d\'entre 7 i 21 anys, tot i que tamb\xc3\xa9 s\'hi poden veure membres m\xc3\xa9s veterans. En els \xc3\xbaltims anys tamb\xc3\xa9 s\'han creat colles de buekorps mixtes o formades \xc3\xadntegrament per noies. Els buekorps signifiquen sentiments dividits per a la ciutat. Mentre que a alguns els reconforta veure un any m\xc3\xa9s una de les tradicions m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstiques de la ciutat, a altres els recorda mals temps, especialment a causa de les connotacions militars de la tradici\xc3\xb3._NEWLINE_Al pas del segle\xc2\xa0xx al xxi, van apar\xc3\xa8ixer molts grups importants de m\xc3\xbasica pop, rock i black metal de la ciutat, reconeguts tant al pa\xc3\xads com internacionalment. Molts d\'aquests anaven lligats a la companyia discogr\xc3\xa0fica Tell\xc3\xa9 Records. Aquest fenomen fou anomenat per la premsa de la ciutat com la Bergen Wave. Alguns d\'aquests grups musicals s\xc3\xb3n Gorgoroth, Kings of Convenience, Kurt Nilsen, Annie, Sondre Lerche, Christine Guldbrandsen, Varg Vikernes (Burzum), Magnet o Lars Vaular._NEWLINE_A Bergen tamb\xc3\xa9 s\'hi celebra el BIFF, el Bergen International Film Festival, un festival de cinema anual que se celebra des de l\'any 2000 i que \xc3\xa9s el festival de cinema m\xc3\xa9s gran de Noruega quant a nombre de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules. L\'11a edici\xc3\xb3 del festival, del 2010, mostr\xc3\xa0 150 pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, el qual representa un nou r\xc3\xa8cord per al festival. _NEWLINE_Amb tirades de 87076 i 30719 al 2006, el Bergens Tidende i el Bergensavisen s\xc3\xb3n respectivament els dos diaris principals de la ciutat de Bergen. El Bergens Tidende ha guanyat el European Newspaper Awards en tres ocasions, essent designat el 2006 com a millor diari regional, el 2004 com a millor diari semanal, i el 2002 com a millor diari regional. La ciutat tamb\xc3\xa9 alberga molts altres diaris i publicacions m\xc3\xa9s petites, entre els quals s\'hi troba el Fanaposten, amb una tirada de 4062, el diari local de Fana, o el Bygdanytt d\'Arna i el diaria cristi\xc3\xa0 Dagen, amb una tirada de 8936.\n_START_SECTION_\nFutbol\n_START_PARAGRAPH_\nBergen t\xc3\xa9 dos equips de futbol professionals, el Brann i el L\xc3\xb8v-Ham. El Brann juga a la Tippeligaen, la primera divisi\xc3\xb3 noruega, mentre que el L\xc3\xb8v-Ham juga a la segona divisi\xc3\xb3. Tot i que el L\xc3\xb8v-Ham juga a la segona divisi\xc3\xb3 del futbol noruec, el Brann \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic equip de la ciutat que atrau un inter\xc3\xa8s considerable per part del p\xc3\xbablic. El primer grup de seguidors del L\xc3\xb8v-Ham, el Selskapsl\xc3\xb8vene ("Els Lleons de la Festa"), va ser creat el desembre del 2005. El Brann juga els seus partits al Brann Stadion (dreta), estadi que t\xc3\xa9 una capacitat per a 17824 persones, mentre que el L\xc3\xb8v-Ham ha jugat hist\xc3\xb2ricament al Krohnsminde kunstgressbane, que t\xc3\xa9 una capacitat per a 3000 persones, tot i que el r\xc3\xa8cord d\'assist\xc3\xa8ncia en un partit d\'aquest equip \xc3\xa9s de 1051. Tot i aix\xc3\xb2, des del 2008, l\'equip juga al Varden Amfi de Fyllingsdalen._NEWLINE_Tot i que el Brann \xc3\xa9s un dels equips m\xc3\xa9s importants de Noruega, l\'equip no t\xc3\xa9 una hist\xc3\xb2ria massa exitosa, especialment en la primera divisi\xc3\xb3 i copa. Han guanyat la copa en sis ocasions, essent la m\xc3\xa9s recent la del 2004. El Brann va guanyar la lliga 1961/62 i 1963, per\xc3\xb2 el t\xc3\xadtol de 1963 va ser seguit per un descens a la segona divisi\xc3\xb3 (avui coneguda com la Adeccoligaen). L\'equip ha guanyat les medalles de plata i bronze en diverses ocasions, per\xc3\xb2 no torn\xc3\xa0 a guanyar la lliga de primera divisi\xc3\xb3 fins a la temporada 2007.'