b"\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria del ciclisme a Catalunya\n_START_SECTION_\nEls primers clubs ciclistes\n_START_PARAGRAPH_\nDe la mateixa manera com va passar a la resta d'Europa, el ciclisme fou un dels primers esports que agaf\xc3\xa0 for\xc3\xa7a i popularitat a casa nostra. D'aquesta manera, s'an\xc3\xa0 imposant a Catalunya des dels anys 80 del segle XIX. La primera entitat cliclista de Catalunya fou el Club Velocip\xc3\xa8dic de Barcelona, del 1884 fundat per Claudi de Rialp i Manuel Duran i Ventosa. Poc despr\xc3\xa9s apareix el Sport Ciclista Catal\xc3\xa0, primer club de cabdal import\xc3\xa0ncia a la pen\xc3\xadnsula._NEWLINE_El 1887 es fund\xc3\xa0 el Velo-Club a Barcelona. Entre 1888 i 1891 es fundaren clubs a Reus (Veloz Club), Tarragona (Club Velocipedista), Tortosa, Valls, Matar\xc3\xb3 (Sport Mataron\xc3\xa9s, 1893, fusi\xc3\xb3 del Club Mataron\xc3\xa8s de Veloc\xc3\xadpedes -1892- i El Pedal Mataron\xc3\xa8s -1893-), Terrassa, Sabadell (Club Velocip\xc3\xa8dic Sabadellenc), Girona, Olot i Figueres (Sport Figuerenc 1891, que constru\xc3\xad el primer vel\xc3\xb2drom de Catalunya el 1893), i d'altres a la ciutat de Barcelona. Tamb\xc3\xa9 el 1893 es constru\xc3\xad el Vel\xc3\xb2drom de la Bonanova amb 400 metres de corda i considerat el millor d'Europa del moment. El 1895 es constru\xc3\xafren el vel\xc3\xb2drom de Reus, i l'any seg\xc3\xbcent el de Lleida. A Barcelona es construeixen, tamb\xc3\xa9, els Nou vel\xc3\xb2droms del carrer Arag\xc3\xb3 (del Velo-Club) i el del carrer Muntaner (amb 250 metres de corda). El 1903 es constru\xc3\xad el Vel\xc3\xb2drom de Tirador a Palma, impulsat pel Velo\xc3\xa7 Sport Balear, entitat molt destacada a les Illes. El 1898 es cre\xc3\xa0 l'Sport Club Lleidat\xc3\xa0 i el 1906 es crea el B\xc3\xa9tulo Sports a Badalona.\n_START_SECTION_\nPrimers organismes i competicions\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa als organismes ciclistes, el 1895, Claudi de Rialp funda a Barcelona la Uni\xc3\xb3n Veloc\xc3\xadp\xc3\xa9dica Espa\xc3\xb1ola, per\xc3\xb2 no tingu\xc3\xa9 una forta embranzida fins que fou refundada el 1899 pel mateix Claudi de Rialp i Josep Elias i Juncosa. El 1897 es cre\xc3\xa0 la Uni\xc3\xb3 Velocip\xc3\xa8dica Catalana. _NEWLINE_El m\xc3\xb3n del ciclisme va anar lligat al m\xc3\xb3n del turisme-excursionisme abans d'entrar al m\xc3\xb3n de la competici\xc3\xb3. El 1885 es disput\xc3\xa0 el primer campionat ciclista guanyat per Artur Periquet. El 1910 comen\xc3\xa7a a planar sobre l'ambient ciclista catal\xc3\xa0 la idea de crear una volta ciclista a Catalunya. Ja s'havia disputat, amb gran \xc3\xa8xit, la Volta a Tarragona (1908) i aquells entusiastes (entre ells Narc\xc3\xads Masferrer, director d'El Mundo Deportivo i president de la UVE, i Miquel Arteman, redactor de ciclisme del mateix diari) decideixen tirar endavant el projecte. Aix\xc3\xad naixia el 1911 Volta Ciclista a Catalunya organitzada pel Club Deportivo de Barcelona, amb tres etapes (Barcelona-Tarragona, Tarragona-Lleida i Lleida-Barcelona) i 363 quil\xc3\xb2metres, i guanyada per Sebasti\xc3\xa0 Masdeu. Despr\xc3\xa9s de les tres primeres exitoses edicions, la Volta sofreix una aturada entre 1914 i 1919 a causa de la Primera Guerra Mundial, unida a la falta de suport oficial. El 1920 gr\xc3\xa0cies a gent com Santiago Jaumandreu, tira endavant una nova edici\xc3\xb3, aquest cop amb participaci\xc3\xb3 internacional.\n_START_SECTION_\nLa Uni\xc3\xb3 Esportiva de Sants entra en escena\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1922 es forma la Uni\xc3\xb3 Esportiva de Sants, com a fusi\xc3\xb3 del FC Internacional, el Centre d'Esports de Sants, el Club Velo de Sants i el Club Ciclista Nou Vel\xc3\xb2drom, primer com a club de futbol i despr\xc3\xa9s de ciclisme. L'any 1923, amb Raimon Torres, president de la secci\xc3\xb3 ciclista de la UE Sants, al capdavant, el club tira endavant la cinquena edici\xc3\xb3 de la Volta. Fou l'embranzida decisiva per una prova que ja no s'aturaria._NEWLINE_El desembre de 1926 s'inaugura el vel\xc3\xb2drom de Sants, al carrer Rolanda, amb una corda de 250 metres, substituint l'antic vel\xc3\xb2drom del carrer Sant Jordi. Es produeix, a Catalunya, una aut\xc3\xa8ntica febre per les proves de pista. El vel\xc3\xb2drom de Reus i el de la Creu Alta a Sabadell funcionen al m\xc3\xa0xim. Destaca per damunt de tothom el mallorqu\xc3\xad Miquel Bover. Pel que fa a la carretera, la gran estrella d'aquells anys \xc3\xa9s un jove nascut a Olite (Navarra), per\xc3\xb2 de ben petit integrat a Catalunya i que ser\xc3\xa0 el millor ciclista en carretera de l'estat del moment. Gran dominador de la Volta i del campionat d'Espanya, el seu nom marc\xc3\xa0 una \xc3\xa8poca durant els anys vint i trenta: Mari\xc3\xa0 Ca\xc3\xb1ardo. Un altre gran corredor fou el valenci\xc3\xa0 resident a Pau (Occit\xc3\xa0nia), Salvador Cardona._NEWLINE_Altres club destacats durant aquests anys foren l'Sport Ciclista Catal\xc3\xa0 (1912 en separar-se de la UVE), l'Agrupaci\xc3\xb3 Ciclista de Montju\xc3\xafc (1918), la Uni\xc3\xb3 Ciclista Bordeta (1920) i la Societat Velocip\xc3\xa8dica de Tortosa (1921), l'Agrupaci\xc3\xb3 Esportiva de Reus, el Club Ciclista de Gr\xc3\xa0cia i el Club Velo-Sport de Sabadell.\n_START_SECTION_\nEl ciclisme a la post-guerra\n_START_PARAGRAPH_\nDurant les d\xc3\xa8cades dels 40 i 50 destacarem tres noms propis: el valenci\xc3\xa0 Bernardo Ruiz, el mallorqu\xc3\xad Guillem Timoner i el catal\xc3\xa0 Miquel Poblet. Bernardo Ruiz, originari d'Oriola, arrib\xc3\xa0 a la Volta del 1945 com un desconegut i la guany\xc3\xa0. M\xc3\xa9s tard destacaren les seves bones actuacions al Tour i les seves vict\xc3\xb2ries al campionat d'Espanya de fons en carretera. Guillem Timoner es proclam\xc3\xa0 campi\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n en l'especialitat de mig fons darrere moto sis cops (1955, 1959, 1960, 1962, 1964 i 1965). A m\xc3\xa9s fou diverses vegades campi\xc3\xb3 d'Espanya de velocitat. La gran figura del ciclisme catal\xc3\xa0 de l'\xc3\xa8poca fou sens dubte Miquel Poblet. Recordat principalment per les seves vict\xc3\xb2ries a cl\xc3\xa0ssiques com la Mil\xc3\xa0-Tor\xc3\xad o la Mil\xc3\xa0-San Remo, tamb\xc3\xa9 guany\xc3\xa0 dos cops la Volta o trofeus catalans com la Narc\xc3\xads Masferrer i la Canto Arroyo. El 1955 venc\xc3\xa9 a la Midi Libre. Guanyador de for\xc3\xa7a etapes a Tour i Giro, arrib\xc3\xa0 a ser l\xc3\xadder de les dues curses. Tamb\xc3\xa9 fou campi\xc3\xb3 d'Espanya de velocitat diversos cops. A It\xc3\xa0lia defensa els colors dels equips Ignis i Faema, on arrib\xc3\xa0 a ser un gran \xc3\xaddol._NEWLINE_Pel que fa als clubs, entre 1940 i 1960 destaquen les seccions del FC Barcelona, RCD Espanyol, o el U.C. Hospitalet, C.C. Barcelona i C. Catalunya. Comencen a apar\xc3\xa8ixer els primers equips amb noms comercials, que a partir de 1960 seran majoria.\n_START_SECTION_\nDel 1960 fins a l'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nA inicis dels 60 s'organitzaven a Catalunya una s\xc3\xa8rie de curses d'un dia que duraven una setmana exacta. Cada cursa atorgava uns punts i al final el guanyador era el que m\xc3\xa9s punts tenia. D'aquest estrany predecessor va n\xc3\xa9ixer la Setmana Catalana de Ciclisme, creada per Joaquim Sabat\xc3\xa9 i Antoni Vallugera. El desenvolupament fou r\xc3\xa0pid i la cursa agaf\xc3\xa0 r\xc3\xa0pidament gran prestigi a Europa. A partir dels 70, Catalunya destaca al m\xc3\xb3n del ciclisme, m\xc3\xa9s en el camp organitzatiu que en el de ciclistes. A m\xc3\xa9s de l'esmentada Setmana Catalana, la UE Sants continua organitzant la Volta i neix tamb\xc3\xa9 l'Escalada a Montju\xc3\xafc. Les principals entitats ciclistes a Catalunya durant els anys 60 i 70 s\xc3\xb3n la UE Sants (que segueix organtizant la Volta), l'Esport Ciclista Barcelona (fundat el 26 de febrer de 1929 i organitzador de la Setmana Catalana i l'Escalada a Montju\xc3\xafc) i la Federaci\xc3\xb3 Catalana de Ciclisme._NEWLINE_El ciclisme catal\xc3\xa0 es mant\xc3\xa9 en un segon pla dins del panorama general dels diferents esports a casa nostra des dels anys vuitanta. No hi ha gaire equips professionals catalans. En destaquen el Kelme i l'Artiach, ambd\xc3\xb3s afiliats a la Federaci\xc3\xb3 Catalana. Respecte als ciclistes destaca per damunt de tots Melcior Mauri, vencedor a la Volta a Espanya el 1991 i segon al campionat del m\xc3\xb3n contra-rellotge del 1998. Altres ciclistes destacats a la carretera foren Josep Llu\xc3\xads Lagu\xc3\xada (5 cops guanyador del premi de la muntanya a la Vuelta), Josep Recio o Pere Mu\xc3\xb1oz (des\xc3\xa8 classificat al Giro)._NEWLINE_\xc3\x89s precisament en la resta de modalitats ciclistes on els catalans han destacat m\xc3\xa9s en aquests anys. Entre ells, Ot Pi (el millor especialista mundial de biketrial), Francesc Puig i Francesc Pla (grans campions de ciclo-cross a nivell estatal) o els pistards, Joan Llaneras (nascut a Mallorca i afincat a Catalunya, campi\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n i ol\xc3\xadmpic), Isaac G\xc3\xa0lvez (campi\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n), Jos\xc3\xa9 Antonio Escuredo (ex recordman del m\xc3\xb3n del quil\xc3\xb2metre i plata ol\xc3\xadmpica) i Sergi Escobar (bronze ol\xc3\xadmpic i campi\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n). En aquest sentit cal destacar la construcci\xc3\xb3 del Vel\xc3\xb2drom d'Horta a Barcelona, que fou seu dels campionats del m\xc3\xb3n de 1984 i dels Jocs Ol\xc3\xadmpics de 1992. L'any 2006, amb el suport de la Federaci\xc3\xb3 Catalana de Ciclisme, es va crear el Catalunya Track Cycling Team amb l'objectiu de permetre els ciclistes catalans m\xc3\xa9s joves competir internacionalment al m\xc3\xa9s alt nivell, participant com a equip privat a la Copa del M\xc3\xb3n de ciclisme en pista."