b"\n_START_ARTICLE_\nDama del Llac\n_START_SECTION_\nMitologia\n_START_PARAGRAPH_\nEn la mitologia c\xc3\xa8ltica, les de\xc3\xaftats de l'aigua eren molt populars i respectades, ja que l'element que elles controlaven era l'ess\xc3\xa8ncia mateixa de la vida. En aquesta mitologia, les voluntats d'aquestes de\xc3\xaftats es manifestaven en el moviment espontani i de vegades impredictible de les deus, rius i llacs. Era molt com\xc3\xba que aquestes de\xc3\xaftats rebessin ofrenes, generalment d'armes o objectes de valor._NEWLINE_La deessa de l'aigua Coventina, amb qui la Dama del Llac guarda moltes semblances, era venerada en tot el territori rom\xc3\xa0 de la Bretanya, la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia i el nord-oest d'Ib\xc3\xa8ria. Coventina t\xc3\xa9 un adoratori a Carrawburgh, prop del mur d'Adri\xc3\xa0, consistent en un temple quadrangular amb una piscina central. En la piscina s'han trobat ofrenes antigues, com monedes, joies i petites figures de bronze.\n_START_SECTION_\nAparicions en la literatura\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera vegada que se la identifica en una obra liter\xc3\xa0ria \xc3\xa9s a la fi del segle XII en el llibre Lancelot, el cavaller de la carreta, de Chr\xc3\xa9tien de Troyes. Encara que en aquesta obra no se la identifica pel seu nom, el personatge \xc3\xa9s recognoscible, doncs apareix exercint el seu paper de padrina o mare adoptiva del cavaller de la taula rodona sir Lancelot del Llac.\n_START_SECTION_\nMat\xc3\xa8ria de Bretanya\n_START_PARAGRAPH_\nLes m\xc3\xbaltiples versions de la hist\xc3\xb2ria art\xc3\xbarica expliquen detalls diferents sobre el personatge, de vegades incomplets o contradictoris. En termes generals, la hist\xc3\xb2ria de la Dama del Llac pot resumir-se en:_NEWLINE_Era neta de Diana la ca\xc3\xa7adora, filla del rei de Northumberland o de Dion\xc3\xa0s. Segons relata La Vulgata, va aprendre les arts m\xc3\xa0giques del mag Merl\xc3\xad, que estava encantat amb la seva bellesa._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Ban de Benwick a les mans del rei Claudas, la Dama del Llac va raptar l'infant Lancelot i se'l va emportar a viure amb ella al seu palau sota les aig\xc3\xbces. All\xc3\xad es trob\xc3\xa0 amb els nens Boores i Lionel, cosins de Lancelot. La Dama del Llac es va encarregar de criar els tres nens com si fossin els seus fills. Lancelot va cr\xc3\xa9ixer sense con\xc3\xa8ixer la seva veritable identitat, la qual li va ser revelada per sa mare adoptiva quan va complir 18 anys._NEWLINE_En aquest moment, la Dama del Llac va portar Lancelot a Camelot, per ser armat cavaller, i fou ella qui impos\xc3\xa0 les armes al seu fill, contrariant la tradici\xc3\xb3 davant del rei Artur. La Dama va seguir les aventures que va emprendre Lancelot, i va contribuir amb la seva m\xc3\xa0gia a l'\xc3\xa8xit de diverses d'elles. En l'obra de Troyes, la Dama del Llac lliura un anell m\xc3\xa0gic a Lancelot, el qual el protegir\xc3\xa0 de qualsevol encantament. Aquesta al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 al car\xc3\xa0cter m\xc3\xa0gic del personatge pren forma quan en el cicle Lancelot-Grial se l'esmenta expressament com a fada. En aquesta obra, s'esmenta per primera vegada un enamoriscament entre ella i el mag Merl\xc3\xad; i es diu al personatge pel seu nom, tamb\xc3\xa9 per primera vegada._NEWLINE_La Dama del Llac \xc3\xa9s responsable de la desaparici\xc3\xb3 de Merl\xc3\xad, en tancar-lo per tota l'eternitat en una cova, aprofitant la influ\xc3\xa8ncia que t\xc3\xa9 sobre el mag enamorat. Segons\xc2\xa0Lancelot en prosa, Merl\xc3\xad va ensenyar els seus secrets m\xc3\xa0gics a Niniane, per la promesa que aquesta li va fer que, en pagament, ella li lliuraria el seu amor. No obstant aix\xc3\xb2, Niniane aprofita el coneixement d'aquests secrets per tancar Merl\xc3\xad. El mag ja havia vist el seu propi dest\xc3\xad, per\xc3\xb2 no va ser capa\xc3\xa7 d'evitar-lo, la qual cosa suposa que Niniane posse\xc3\xafa un poder extraordin\xc3\xa0riament fort per manipular i encantar fins i tot un gran bruixot._NEWLINE_En La mort d'Artur, de sir Thomas Malory, la Dama del Llac \xc3\xa9s qui lliura a Artur la llegend\xc3\xa0ria espasa Exc\xc3\xa0libur. En l'obra, la Dama del Llac arriba a la cort d'Artur a oferir l'espasa com un regal, i alhora a exigir el cap de sir Balin, un antic enemic de la seva fam\xc3\xadlia. Sir Balin s'adona de la identitat de la Dama, i de seguida la decapita, deshonrant aix\xc3\xad la cort d'Artur. La mateixa obra acaba amb el cavaller de la taula rodona sir Bedevere llan\xc3\xa7ant l'espasa Exc\xc3\xa0libur a l'aigua, i una m\xc3\xa0 sorgeix de la superf\xc3\xadcie i rep l'espasa. Aquesta m\xc3\xa0 pot pert\xc3\xa0nyer a la Dama del Llac, la qual cosa fa suposar que aquest \xc3\xa9s un personatge diferent d'aquell que va ser decapitat per sir Balin._NEWLINE_En algunes versions, la Dama dona a triar al rei entre una copa, una llan\xc3\xa7a, un plat i una espasa, com a s\xc3\xadmbol de la uni\xc3\xb3 de Camelot amb Avalon. Despr\xc3\xa9s de triar Exc\xc3\xa0libur, fou creada una funda on es guardava l'espasa que tenia el poder de no deixar vessar ni una sola gota de sang al portador de l'espasa.\n_START_SECTION_\nSegle XIX fins a l'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nEn els Idil\xc2\xb7lis del rei, de Lord Tennyson, es fa \xc3\xa8mfasi en l'espiritualitat del personatge; acurant un visi\xc3\xb3 amorosa com una germana i amable com un fada, per\xc3\xb2 amb una fortalesa superlativa. Simult\xc3\xa0niament, Tennyson la despulla de les seves caracter\xc3\xadstiques paganes, reconciliant la Dama del Llac amb la mitologia cristiana._NEWLINE_En\xc2\xa0Time and the Witch Vivien\xc2\xa0el poeta irland\xc3\xa8s W. B. Yeats relata la mort de la Dama del Llac, despr\xc3\xa9s de perdre en un joc d'escacs contra el Pare Temps. Altres hist\xc3\xb2ries expliquen que la Dama del Llac era la m\xc3\xa0xima sacerdotessa d'Avalon, anomenada tamb\xc3\xa9 Viviane, germana d'Igraine (mare d'Artur), i germana de Ninie, amant de Merl\xc3\xad. Aquests elements van ser popularitzats al segle XX per Marion Zimmer Bradley, contradient Godofred de Monmouth, que va afirmar que la cap de les dames d'Avalon era Morgana.\n_START_SECTION_\nAparicions fora del m\xc3\xb3n art\xc3\xbaric\n_START_PARAGRAPH_\nLa Dama del Llac ha prestat el nom a nombrosos personatges d'obres que no necess\xc3\xa0riament versen sobre el personatge art\xc3\xbaric, tant en literatura com en cinema i televisi\xc3\xb3. Un exemple notable n'\xc3\xa9s el poema de 1810 La Dama del Llac, de sir Walter Scott, que relata la rivalitat entre el rei Jaume V d'Esc\xc3\xb2cia i el clan Douglas. Algunes d'aquestes obres exploten l'associaci\xc3\xb3 del nom amb el misteri i el sobrenatural, com la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula italiana La donna del llac, de 1965, o la nord-americana Lady in the Water, de 2006. Tamb\xc3\xa9 apareix en el cap\xc3\xadtol \xc2\xabWhat Happened to Frederick\xc2\xbb de la s\xc3\xa8rie de televisi\xc3\xb3 nord-americana Once upon a Time (2011): en aquest cas la hi representa com un \xc3\xa9sser maligne, de gran bellesa, que com una sirena sedueix els homes per arrossegar-los a les profunditats del llac i ofegar-los."