b"\n_START_ARTICLE_\nLa reina Margot\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nLa vida a la Cort i a Par\xc3\xads, entre les \xc2\xab\xc2\xa0Noces vermeilles\xc2\xa0\xc2\xbb i la Massacre del dia de Sant Bartomeu._NEWLINE_Agost 1572. Par\xc3\xads \xc3\xa9s en ebullici\xc3\xb3. El protestant Enric de Navarra, futur Enric IV (Daniel Auteuil), s'afanya en casar-se amb Margarida de Valois (Isabelle Adjani), anomenada Margot. Cat\xc3\xb2lica, filla de Fran\xc3\xa7a, \xc3\xa9s sobretot la filla de Caterina de M\xc3\xa8dici (Virna Lisi) i la germana de l'inestable rei Carles IX (Jean-Hugues Anglade) i dels ambiciosos pr\xc3\xadnceps Enric (Pascal Greggory) i Enric H\xc3\xa8rcules (Julien Rassam). Els dos esposos no s'estimen. Es tracta d'un matrimoni pol\xc3\xadtic, orquestrat per Caterina de M\xc3\xa0dici, destinat a gestionar en el pla diplom\xc3\xa0tic les susceptibilitats del papa Gregori XIII i d'Espanya d'un part, dels Estats protestants d'altra part, i sobretot a apaivagar els odis i les rivalitats a l'interior del regne entra el partit cat\xc3\xb2lic del duc Henri de Guise (Miguel Bos\xc3\xa9) i la facci\xc3\xb3 protestant dirigida per l'Almirall Gaspard de Coligny (Jean-Claude Brialy). La por, l'hostilitat i la viol\xc3\xa8ncia se senten fins a Notre-Dame de Par\xc3\xads on s'ha celebrat el matrimoni. Els germans de Margot anuncien una morgue sense aturador i no amaguen  les relacions ambig\xc3\xbces que mantenen amb la seva germana. Margot \xc3\xa9s una princesa arrogant i promiscua. La reina Caterina ordeix un complot el dia mateix de les noces de la seva filla._NEWLINE_Cadascuna de les parts busca barallar-se i la malaptesa de la Reina mare, acoblada amb les ambicions contr\xc3\xa0ries dels divers protagonistes, sense oblidar la debilitat del rei i el gust del poder dels pr\xc3\xadnceps, portar\xc3\xa0 el pa\xc3\xads sencer a un terrible massacre, sis dies nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s del matrimoni. S\xc3\xb3n aquestes ombr\xc3\xadvoles hores que faran descobrir a Margot el que ignorava fins llavors: l'altruisme, l'amistat i l'amor.\n_START_SECTION_\nLlocs de rodatge\n_START_PARAGRAPH_\nEl rodatge va tenir  lloc del 10 de maig al 3 de desembre de 1993.\n_START_SECTION_\nPreparaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl film \xc3\xa9s una coproducci\xc3\xb3 europea de  Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia i Alemanya. Ha estat rodada entre Fran\xc3\xa7a i Portugal durant  m\xc3\xa9s de sis mesos l'any 1993 amb un pressupost inicial de 120 milions de francs que va superar de 20 milions. Per aquest gran projecte del qual Claude Berri \xc3\xa9s el productor principal i que va ser abandonat diverses vegades, Patrice Ch\xc3\xa9reau escriu el gui\xc3\xb3 amb Dani\xc3\xa8le Thompson. Durant l'escriptura, diverses novetats (Primera Guerra del Golf, Guerra de Iugosl\xc3\xa0via...) alimenten la inspiraci\xc3\xb3 dels dos autors._NEWLINE_El repartiment \xc3\xa9s ecl\xc3\xa8ctic i internacional. A m\xc3\xa9s de grans estrelles franceses (Isabelle Adjani, Daniel Auteuil i Jean-Claude Brialy), Ch\xc3\xa9reau contracta alguns dels seus actors fetitxes com Jean-Hugues Anglade, Dominique Blanc i Pascal Greggory i els seus vells alumnes del Teatre dels Amandiers de Nanterre com Vincent P\xc3\xa9rez, Bruno Todeschini i Jean-Philippe \xc3\x89coffey. Entre els interpretes internacionals, es troba els italians Virna Lisi, Asia Argento i Claudio Amendola, l'espanyol Miguel Bos\xc3\xa9 o l'alemany Thomas Kretschmann._NEWLINE_D'una ambici\xc3\xb3 est\xc3\xa8tica manifesta, l'obra \xc3\xa9s jutjada pel seu autor m\xc3\xa9s \xc2\xab\xc2\xa0elisabetiana\xc2\xa0\xc2\xbb que \xc2\xab\xc2\xa0shakespeariana\xc2\xa0\xc2\xbb i proper a Christopher Marlowe per la idea d'una viol\xc3\xa8ncia sorda, presta a rajar a cada instant. Ch\xc3\xa9reau havia d'altra banda posat en escena, el 1972 al TNP de Villeurbanne, Massacre a Par\xc3\xads de Marlowe, consagrat a la Massacre del dia de Sant Bartomeu._NEWLINE_Si el film treu tant la seva inspiraci\xc3\xb3 en el teatre i la literatura com a la pintura (Francisco de Goya, Th\xc3\xa9odore G\xc3\xa9ricault, Eug\xc3\xa8ne Delacroix, Francis Bacon), busca igualment inscriure's en el llinatge d'un cinema d'autor de prestigi barrejant fam\xc3\xadlia, poder, bogeria, decad\xc3\xa8ncia, sexe i barb\xc3\xa0rie a la manera de The Scarlet Empress de Josef von Sternberg, Ivan el Terrible de Serguei Eisenstein, Macbeth de Orson Welles, Hamlet de Laurence Olivier, La caduta degli dei de Luchino Visconti o Aguirre, la c\xc3\xb2lera de D\xc3\xa9u de Werner Herzog._NEWLINE_El film \xc3\xa9s explotat sobre dues versions: una francesa de 2 hores 40 i l'altre internacional, escur\xc3\xa7ada vint minuts."