b'\n_START_ARTICLE_\nBarxeta\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 situada a l\'extrem oriental de la comarca, sobre la ruta natural que comunica la ciutat de X\xc3\xa0tiva amb la vall de la Valldigna i la mar. La vall de Barxeta est\xc3\xa0 constitu\xc3\xafda per una fondada de monticles i llomes, que s\'obren des de l\'oest a l\'horta de X\xc3\xa0tiva. La delimiten, pel nord, la serreta de Manuel (la Barcella, 300\xc2\xa0m.; la Penya Vermella, 344\xc2\xa0m.); per l\'est, el mass\xc3\xads muntanyenc de Mond\xc3\xbaber i el pla de Corrals, i pel sud, la serra de Requena, prolongaci\xc3\xb3 de la Serra Grossa (l\'alt del Vedat de Requena, 433\xc2\xa0m; l\'alt de la Malladeta, 458\xc2\xa0m.). Drena i recorre la vall, de llevant a ponent, el rierol de Barxeta. Hi ha biodiversitat de la flora i fauna mediterr\xc3\xa0nia, encara que principalment el tipus de vegetaci\xc3\xb3 que es desenvolupa \xc3\xa9s matollar i pinedes de pi blanc. _NEWLINE_El seu terme municipal limita amb El Genov\xc3\xa9s, X\xc3\xa0tiva i Llocnou d\'en Fenollet (a la mateixa comarca), Benig\xc3\xa0nim i Quatretonda (a la Vall d\'Albaida), l\'\xc3\x88nova i Rafelguaraf (a la Ribera Alta) i Simat de la Valldigna (a la comarca de la Safor). Des de Val\xc3\xa8ncia, s\'accedeix a Barxeta a trav\xc3\xa9s de la A-7 per a enlla\xc3\xa7ar amb la N-340 i finalitzar en la CV-600.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'edat del bronze i l\'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica, van ser ocupats per xicotets poblats de ramaders alguns de les muntanyes del terme actual de Barxeta. La majoria de les l\xc3\xa0pides i escultures del Ager Saetabensis van ser llaurades en marbre de la partida de Buscarr\xc3\xb3. Les restes m\xc3\xa9s antigues que s\'hi conserven es troben al poblat ib\xc3\xa8ric de Casa Perot, en el qual es trobaren cer\xc3\xa0miques i joies, i un monument funerari rom\xc3\xa0 al Barranc del Llop. _NEWLINE_El seu origen \xc3\xa9s una alqueria musulmana dintre del terme de X\xc3\xa0tiva, d\'on prov\xc3\xa9 el nom de la localitat. L\'alqueria musulmana va ser conquerida per Jaume I i donada a Pere Zapata, cavaller aragon\xc3\xa9s, per tal d\'obtenir el t\xc3\xadtol de Senyor de Barxeta hagu\xc3\xa9 de renunciar a totes les seues possessions en Arag\xc3\xb3, i va acudir a Barxeta amb tota la fam\xc3\xadlia, tant fills com germans i cunyats. Al cap de poc va arribar a aconseguir el t\xc3\xadtol de Senyor d\'Alzira. Un germ\xc3\xa0 seu el succe\xc3\xad com a Senyor de Barxeta. En 1312 Jaume II el Just don\xc3\xa0 la senyoria a Bernat de Cru\xc3\xaflles i de Peratallada. En 1488, el poble era propietat dels senyors de Tallada, d\'ascend\xc3\xa8ncia italiana. El 1574 va assolir la independ\xc3\xa8ncia de X\xc3\xa0tiva. _NEWLINE_En el segle XVI, arran de la for\xc3\xa7osa conversi\xc3\xb3 dels musulmans en moriscs la mesquita va ser convertida en esgl\xc3\xa9sia (1535). Poques d\xc3\xa8cades despr\xc3\xa9s, el 1609, les 46 fam\xc3\xadlies morisques del poble van ser expulsades. La localitat va ser repoblada llavors per 15 colons cristians vells procedents d\'altres pobles de la comarca i del regne ve\xc3\xad de Mallorca. El 19 de mar\xc3\xa7 de 1644, Felip V la va elevar a la categoria de baronia en la persona de Francesc Mart\xc3\xadnez Morcilla, que aleshores era el senyor del poble, a qui d\xc3\xb3na tota la jurisdicci\xc3\xb3 fins a 1647._NEWLINE_En el segle XVIII diversos burgesos van mobilitzar grans transformacions agr\xc3\xadcoles. La m\xc3\xa9s rellevant va ser la promoguda pel marqu\xc3\xa9s de Valderas, que va manar construir una enorme bassa i, mitjan\xc3\xa7ant un sistema de s\xc3\xa9quies i un aq\xc3\xbceducte de sis arcs, va aconseguir regar una zona de camps que era fins aquest moment erm. Durant el segle XIX, van prosperar les vinyes i altres cultius de sec\xc3\xa0, en un terme on la propietat estava molt mal repartida. Van comen\xc3\xa7ar a perforar-se, aix\xc3\xad mateix, pous a motor, que afavoririen l\'expansi\xc3\xb3 del taronger sobre els antics secans, fenomen que s\'ha perllongat fins als nostres dies.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un municipi fonamentalment agr\xc3\xadcola. Aquest sector es dedica la major part de la poblaci\xc3\xb3. La superf\xc3\xadcie conreada \xc3\xa9s de 877 hect\xc3\xa0rees, de les quals: 804 hect\xc3\xa0rees s\xc3\xb3n fruiteres, 53 hect\xc3\xa0rees oliveres, 12 hect\xc3\xa0rees d\'herbacis, 2 hect\xc3\xa0rees de vinya i altres 6 hect\xc3\xa0rees amb altres cultius. Existeixen tres magatzems hortofrut\xc3\xadcoles._NEWLINE_En la ramaderia cal assenyalar l\'exist\xc3\xa8ncia de granges destinades a la criatura i engreixament d\'aus i porcs. Destaquen tamb\xc3\xa9 a Barxeta l\'exist\xc3\xa8ncia de pedreres d\'extracci\xc3\xb3 de marbre i granit i d\'\xc3\xa0rids.\n_START_SECTION_\nMonuments\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Esgl\xc3\xa9sia dels Sants Esposoris \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica refer\xc3\xa8ncia arquitect\xc3\xb2nica que consta. Fou bastida en 1958 prop del lloc on s\'aixecava l\'original, de 1733, destru\xc3\xafda en la Guerra Civil espanyola pels anarquistes del poble.\n_START_SECTION_\nFestes i celebracions\n_START_PARAGRAPH_\nLes seues Festes Patronals i populars tenen lloc durant l\'\xc3\xbaltima setmana de juliol i s\xc3\xb3n en honor als patrons del poble, els Sants Desposoris. Consten d\'una barretja de festes amb car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s amb el l\xc3\xbadic. Entre els seus actes cal destacar les vaquetes i bous al carrer, els espectacles pirot\xc3\xa8cnics, el festival de bandes de m\xc3\xbasica "Memorial Alcalde Josep Lorente", la festa de moros i cristians, els nombrosos actes esportius i culturals com partides de pilota valenciana, la nit de les disfresses o la nit de les paelles.'