b"\n_START_ARTICLE_\nTour de Fran\xc3\xa7a de 1920\n_START_SECTION_\nParticipants\n_START_PARAGRAPH_\nFins a 138 ciclistes es van inscriure per disputar aquesta edici\xc3\xb3 del Tour de Fran\xc3\xa7a, dels quals 113 van prendre part en la primera etapa. Els ciclistes foren dividits en dues categories. En la primera categoria hi havia 31 ciclistes i en la segona 82._NEWLINE_Els principals favorits a la vict\xc3\xb2ria final eren Eug\xc3\xa8ne Christophe, Louis Mottiat, Philippe Thys, Gaetano Belloni, Jean Alavoine i Henri P\xc3\xa9lissier._NEWLINE_Per primera vegada un ciclista catal\xc3\xa0, Jaume Janer, pren part en el Tour de Fran\xc3\xa7a, el qual hagu\xc3\xa9 d'abandonar en el decurs de la 5a etapa, entre Les Sables d'Olonne i Baiona.\n_START_SECTION_\nCanvis respecte a l'edici\xc3\xb3 anterior\n_START_PARAGRAPH_\nEl Tour de Fran\xc3\xa7a de 1919 havia estat l'edici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil de totes les disputades fins aleshores a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la proximitat de la Primera Guerra Mundial, la qual havia deixat les carreteres en un estat lamentable i havia impedit als ciclistes preparar-se a consci\xc3\xa8ncia. El 1920 les coses estaven tornant a la normalitat, tot i que la velocitat mitjana de la cursa fou sols una mica superior a la de 1919, el Tour de Fran\xc3\xa7a m\xc3\xa9s lent de la hist\xc3\xb2ria. El 1919 sols 67 ciclistes van comen\xc3\xa7ar la carrera, per\xc3\xb2 el 1920 augmenta fins a 113. Tot i que la guerra havia acabat les f\xc3\xa0briques de bicicletes eren incapaces de patrocinar als ciclistes tal com havien fet abans de la guerra, per la qual cosa es van agrupar sota el nom de La Sportive. Els ciclistes foren dividits en dues categories, la 1\xc3\xa8re classe (primera classe), els professionals i la 2\xc3\xa8me classe (segona classe), els aficionats. El 1919 Philippe Thys no estava b\xc3\xa9 f\xc3\xadsicament i no va poder ni acabar la primera etapa, cosa que va fer que fos ridiculitzat al diari. La resposta va ser entrenar dur a l'hivern per estar en millor forma l'any 1920.\n_START_SECTION_\nRecorregut\n_START_PARAGRAPH_\nEl Tour de Fran\xc3\xa7a de 1920 va utilitzar el mateix format que es venia emprant des de 1910, i que continuaria fins al 1924: quinze etapes amb un recorregut superior als 5.000 km, seguint el per\xc3\xadmetre de Fran\xc3\xa7a, amb sortida i arribada a Par\xc3\xads. _NEWLINE_Ais de Proven\xc3\xa7a i Gex substitueixen Marsella i Ginebra com a viles que reben una etapa. Per quart cop el Tour s'inicia en direcci\xc3\xb3 oest, per arribar a Par\xc3\xads per l'est.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament de la cursa\n_START_PARAGRAPH_\nL'edici\xc3\xb3 del Tour de Fran\xc3\xa7a de 1920 \xc3\xa9s descrita com una edici\xc3\xb3 avorrida. El temps fou molt calor\xc3\xb3s, i com en anys precedents durant les primeres etapes foren nombrosos els ciclistes que abandonaren. Aix\xc3\xad, despr\xc3\xa9s de la quarta etapa 65 dels 113 ciclistes havien deixat la cursa, quedant-ne sols 48. Els principals favorits francesos hagueren d'abandonar ben aviat: Jean Alavoine en la segona etapa, Francis P\xc3\xa9lissier i Odile Defraye en la tercera i Eug\xc3\xa8ne Christophe en la setena._NEWLINE_Louis Mottiat s'imposa a Le Havre i es vesteix amb el mallot groc. Jean Rossius, Philippe Thys, F\xc3\xa9lix Goethals i \xc3\x89mile Masson es classifiquen amb el mateix temps. A Cherbourg, Thys s'imposa en un grup de trenta ciclistes, mentre Henri P\xc3\xa9lissier s'imposa a Brest en un grup de deu. Despr\xc3\xa9s de les tres primeres etapes Rossius, Thys, Masson i Goethals es trobaven empatats al capdavant de la classificaci\xc3\xb3 general amb el mateix temps, mentre Mottiat perd m\xc3\xa9s d'una hora i mitja de cam\xc3\xad fins a Brest. P\xc3\xa9lissier tamb\xc3\xa9 guanya la quarta etapa, amb final a les Sables-d'Olonne, en una nova arribada massiva, per\xc3\xb2 durant la cinquena etapa \xc3\xa9s penalitzat amb dos minuts per un canvi de pneum\xc3\xa0tic contrari al que estableix el reglament. Immediatament P\xc3\xa9lissier s'atura i abandona la cursa. Desgrange coment\xc3\xa0 respecte a aquest abandonament que P\xc3\xa9lissier no sap patir, ell mai guanyar\xc3\xa0 el Tour de Fran\xc3\xa7a\xc2\xa0!. El 1923 guanyaria la cursa._NEWLINE_Les cinc primeres etapes finalitzaren amb un grup arribant junt a meta i fins a dotze de les quinze etapes finalitzaren d'aquesta manera. Aix\xc3\xb2 no va agradar gens a Henri Desgrange, organitzador de la cursa, el qual volia que els ciclistes correguessin de manera individual. Thys i \xc3\x89mile Masson passaren a compartir el liderat en acabar la cinquena etapa, pr\xc3\xa8via a l'entrada als Pirineus, i que fou guanyada per Firmin Lambot. La sisena etapa, amb final a Luishon, despr\xc3\xa9s de creuar els colls de l'Aubisca, Tourmalet, Aspin i P\xc3\xa8ira Sorda torn\xc3\xa0 a ser guanyada per Lambot, amb Thys controlant-lo de ben a prop i augmentant les difer\xc3\xa8ncies al capdavant de la classificaci\xc3\xb3 general. Les vict\xc3\xb2ries de Jean Rossius i Louis Heusghem a Perpiny\xc3\xa0 i Ais no inquietaren en absolut a Thys, el qual avantatjava en prop d'una hora a Hector Heusghem, segon a la general, abans de comen\xc3\xa7ar les etapes alpines. Tot i que Hector Heusghem va guanyar la novena etapa, no va aconseguir temps respecte Thys, ja que arrib\xc3\xa0 tercer en el mateix temps._NEWLINE_El mallot groc havia estat introdu\xc3\xaft el 1919, per\xc3\xb2 el 1920 l'organitzaci\xc3\xb3 no havia entregat el mallot en les primeres vuit etapes. Despr\xc3\xa9s que Thys acab\xc3\xa9s com a l\xc3\xadder en la novena etapa va rebre el mallot groc. Desgrange estava molt decebut amb la manca de lluita durant la cursa, cosa que el va dur a voler aturar la cursa despr\xc3\xa9s de la desena etapa, per\xc3\xb2 fou conven\xc3\xa7ut per no fer-ho._NEWLINE_Els belgues dominaren la cursa. Honor\xc3\xa9 Barth\xc3\xa9l\xc3\xa9my fou el millor franc\xc3\xa8s, en la vuitena posici\xc3\xb3. Barth\xc3\xa9l\xc3\xa9my pat\xc3\xad nombroses caigudes durant la cursa que li provocaren una fractura al canell i li dislocaren l'espatlla. Barth\xc3\xa9l\xc3\xa9my modific\xc3\xa0 el manillar per tal de poder pedalejar, ja que no podia moure l'esquena. Quan arrib\xc3\xa0 a Par\xc3\xads, fou rebut com un heroi pel p\xc3\xbablic franc\xc3\xa8s._NEWLINE_La cursa fou guanyada pel belga Thys, el qual va estar present en totes les escapades de la cursa, acabant entre els cinc primers en cada etapa, guanyant quatre etapes i sent segon en set m\xc3\xa9s. Amb aquesta vict\xc3\xb2ria s'embutxac\xc3\xa0 21.660 francs, mentre el segon classificat, H. Heusghein, no arribava a 10.000."