b"\n_START_ARTICLE_\nCaldoche\n_START_SECTION_\nOrigen del terme\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha diverses versions sobre l'origen de la paraula \xc2\xabCaldoche\xc2\xbb. La m\xc3\xa9s generalitzada, en particular definida pel treball col\xc2\xb7lectiu Mille et un mots Cal\xc3\xa9doniens, glossari de termes de Nova Caled\xc3\xb2nia editat per FOL en 1982, i recollida al diccionari caledoni\xc3\xa0 al web oficial de la Brousse en Folie de Bernard Berger, atribueix la seva invenci\xc3\xb3 a la periodista i polemista local Jacqueline Schmidt. Participant activa a finals dels anys 1960 en el debat sobre l'adopci\xc3\xb3 de les tres controvertides lleis Billotte (sobretot la primera llei, que transferia a l'Estat les m\xc3\xa9s altes responsabilitats de l'activitat minaire caledoniana), va signar alguns articles sota el pseud\xc3\xb2nim de Caldoche, unint el prefix \xc2\xabCald-\xc2\xbb, referint-se al seu fort sentiment de pertinen\xc3\xa7a a Nova Caled\xc3\xb2nia, on la seva fam\xc3\xadlia s'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 feia un segle, a sufix \xc2\xab-oche\xc2\xbb, reprenent l'insult de \xc2\xabsale boche\xc2\xbb que alguns pares dels seus camarades de joc li deien en refer\xc3\xa8ncia als seus or\xc3\xadgens germ\xc3\xa0nics (rls Schmidt eren part d'una important comunitat german\xc3\xb2fona, essencialment renana, que havien marxat fugint de l'opressi\xc3\xb3 prussiana el 1860). El propietari del diari D1TO, G\xc3\xa9rald Rousseau, va trobar divertit el nom i el va reprendre i popularitzar.\n_START_SECTION_\nOrigen de la poblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls caldoches arribaren en onades immigrat\xc3\xb2ries al llarg dels segles XIX i XX. Alguns d'ells arribaren com a colons lliures, mentre que d'altres foren enviats a les col\xc3\xb2nies penals del territori.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens geogr\xc3\xa0fics\n_START_PARAGRAPH_\nLa gran majoria s\xc3\xb3n d'origen franc\xc3\xa8s. Hi ha un important component d'alsacians i lorenesos, que s'hi instal\xc2\xb7laren despr\xc3\xa9s de la guerra francoprussiana de 1870 que supos\xc3\xa0 que Als\xc3\xa0cia-Lorena fos incorporada a Pr\xc3\xbassia (les fam\xc3\xadlies alsacianes Blum, Dillenseger, Eschenbrenner, Freudenreich, Girold, Spahr o Ulm, les fam\xc3\xadlies loreneses Boulet, Cornaille, Delaveuve, Harbulot, Idoux, Jeannin, Kindel, Lafleur, Mayet, Mercier, Nagle, Poncelet, Thonon o Weiss). Tamb\xc3\xa9 hi ha un important component d'originaris de l'illa de la Reuni\xc3\xb3, arribats el 1860-1870 (els Bernier, Clain, De Gaillande, De Greslan, Douy\xc3\xa8re, Gillot L'\xc3\x89tang, Guichard, Kabar, Imbault, Lalande-Desjardins, Ragot, Rapadzi, Reverc\xc3\xa9, Rolland o Sautron, o els Desmazures de Maurici). _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha descencents d'armadors i comerciants de Bordeus i Nantes, arribats a finals del segle XIX, i d'altres de Picardia i Nord \xe2\x80\x93 Pas-de-Calais, arribats a comen\xc3\xa7aments del segle XX. Aix\xc3\xad com mariners normands (Bichon, Caillard, Cheval, Christy, F\xc3\xa9r\xc3\xa9, Lef\xc3\xa8vre, Le Goupils, Magnin, Tranchand, Trubert), bretons (Audrain, Babo, Botrel, Dubois, G\xc3\xa9rard, Gu\xc3\xa9gan, H\xc3\xa9nin, Lain\xc3\xa9, Le Mescam, Lucas, Ollivaud), de Charente (B\xc3\xa9gaud, Besnard, Betfort, Creugnet, D\xc3\xa9m\xc3\xa9n\xc3\xa9, Talon) o girondins (Bonnet de Larbogne, Fabre)._NEWLINE_A les \xc3\xa0rees rurals m\xc3\xa9s inh\xc3\xb2spites s\xc3\xb3n procedents del Mass\xc3\xads Central, Carc\xc3\xad-Roergue (Bourgade, Lap\xc3\xa9lerie, Loupias), el Gavald\xc3\xa0 (Pag\xc3\xa8s), Alv\xc3\xa8rnia (Cacot, Chautard, Forest, Papon), el Llemos\xc3\xad (Delathi\xc3\xa8re, Soury-Lavergne) o el Vivar\xc3\xa8s (Jocteur). De les zones pirinenques, hi arribaren alguns de l'Armanyac (Ducasse), d'Iparralde (Goyetche), de la Catalunya del Nord (Fruitet, Jorda, Parazols), del Bearn (B\xc3\xa9n\xc3\xa9big, Gauharou, P\xc3\xa9r\xc3\xa9), de Tolosa de Llenguadoc (Leyraud), de la Bigorra (Bouteille, Verg\xc3\xa8s) o del Narbon\xc3\xa8s (Clavel). De la  Savoia procedeixen els Boyer, Brun, Mathelon o Veyret._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha de proced\xc3\xa8ncia no francesa. Els primers a arribar foren brit\xc3\xa0nics procedents d'Austr\xc3\xa0lia, establits com a agents comercials (Harold Martin n'\xc3\xa9s descendent), aix\xc3\xad com irlandesos fugint de la fam de 1848. A finals del segle XIX tamb\xc3\xa9 hi arribaren alguns italians, alemanys (de la Ren\xc3\xa0nia-Palatinat que fugien de la dominaci\xc3\xb3 prussiana), belgues, su\xc3\xafssos, polonesos i croats. _NEWLINE_Hi \xc3\xa9s present un important component no europeu mestissat. Les primeres plantacions de sucre foren conreades per indonesis, indis, xinesos, vietnamites i japonesos. No oblidem els membres de les c\xc3\xa0biles del Pac\xc3\xadfic.\n_START_SECTION_\nRepartiment\n_START_PARAGRAPH_\nEls caldoches es divideixen en dos grups: els noumeans i els broussards. Els primers, que es consideren els primers colons del territori, es troben principalment a l'\xc3\xa0rea del Gran Noum\xc3\xa9a (Noum\xc3\xa9a, Pa\xc3\xafta, Dumb\xc3\xa9a) i dominen la vida pol\xc3\xadtica de Nova Caled\xc3\xb2nia. Els broussards (de brousse, nom que rep el camp de l'illa) viuen de les activitats agr\xc3\xadcoles i ramaderes a propietats petites i mitjanes (Pa\xc3\xafta i Koumac), o b\xc3\xa9 viuen de la mineria (Touho, Poindimi\xc3\xa9)._NEWLINE_De lluny, la poblaci\xc3\xb3 caldoche es distingeix dels m\xc3\xa9tros (o \xc2\xabzoreilles\xc2\xbb o \xc2\xabzozos\xc2\xbb, en parla local), que s\xc3\xb3n els francesos del continent que s\xc3\xb3n presents al territori com a mestres, miltirs o funcionaris, o b\xc3\xa9 a la recerca d'ocupaci\xc3\xb3._NEWLINE_\xc3\x89s dif\xc3\xadcil avaluar el seu nombre avui. Els censos \xc3\xa8tnics (l'\xc3\xbaltim dut a terme e l1996) no tenen en compte el fet de ser caldoche, i no distingeix entre els europeus (sumant tamb\xc3\xa9 els metropolitans), que sumen un total de 67.151 persones (34,1%), ni els indonesis (5.000 individus, el 2,5%) ni vietnamites (2.822 i 1,43%), que no t\xc3\xa9 en compte que una part d'ells formen part de la comunitat caldoche."