b"\n_START_ARTICLE_\nDiable de pols\n_START_PARAGRAPH_\nUn remol\xc3\xad de sorra o dimoniet \xc3\xa9s un fort remol\xc3\xad, ben format, i de relativament llarga durada; aquest t\xc3\xa9 una grand\xc3\xa0ria que va des de petit (mig metre d'ample per uns pocs metres d'al\xc3\xa7ada) a gran (m\xc3\xa9s de 10 metres d'ample i 1000 metres d'alt). El moviment vertical primari \xc3\xa9s cap amunt. Els diables de pols s\xc3\xb3n generalment innocus, per\xc3\xb2 en rares ocasions algun pot cr\xc3\xa9ixer prou per amena\xc3\xa7ar persones i propietats._NEWLINE_S\xc3\xb3n comparables als tornados en el fet que tots dos s\xc3\xb3n fen\xc3\xb2mens meteorol\xc3\xb2gics d'una columna d'aire de rotaci\xc3\xb3 orientada verticalment.  La majoria dels tornados estan associats amb una circulaci\xc3\xb3 parental m\xc3\xa9s gran, els mesociclons al dors d'una superc\xc3\xa9l\xc2\xb7lula de tempesta.  Els diables de sorra formen com un remol\xc3\xad de corrents d'aire cap amunt baix condicions assolellades durant temps net, rarament arriben a la intensitat d'un tornado. A Espanya, s'observen amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia en les planes de La Manxa.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUn remol\xc3\xad de pols o remol\xc3\xad de sorra o pols, conegut en angl\xc3\xa8s com dust devil (literalment \xc2\xabdimoni de pols\xc2\xbb) s'assembla a un tornado en qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s una columna d'aire vertical en rotaci\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, es formen sota cels clars i rares vegades aconsegueixen la for\xc3\xa7a dels tornados m\xc3\xa9s febles. Es desenvolupen quan un fort corrent d'aire descendent arriba al s\xc3\xb2l provocant un remol\xc3\xad en sentit horari (de nou, en l'hemisferi nord) que aixeca pols, fulles i altres objectes podent arribar a ocasionar danys d'escassa o mitjana import\xc3\xa0ncia a habitatges i altres obres d'infraestructura. El fet que es formin en dies clars \xc3\xa9s suficient mostra del car\xc3\xa0cter anticicl\xc3\xb2nic d'aquest fenomen. L'atmosfera aclarida indica estabilitat meteorol\xc3\xb2gica (sense n\xc3\xbavols) i per tant, sense convecci\xc3\xb3 i nom\xc3\xa9s amb subsidencia atmosf\xc3\xa8rica. Correspon a aquests dies  de comen\xc3\xa7aments de primavera en qu\xc3\xa8 la temperatura d'aire \xc3\xa9s bastant freda per\xc3\xb2 la radiaci\xc3\xb3 solar \xc3\xa9s molt intensa. Tant en la imatge de l'esquerra com en el v\xc3\xaddeo de la dreta es poden veure les caracter\xc3\xadstiques d'un remol\xc3\xad de pols: cels clars i rotaci\xc3\xb3 o gir horari (anticicl\xc3\xb2nic), \xc3\xa9s a dir, d'esquerra a dreta per estar en l'hemisferi nord. Aquest tipus de gir \xc3\xa9s evident en el cas del v\xc3\xaddeo i malgrat aquesta evid\xc3\xa8ncia, encara no s'ha compr\xc3\xa8s b\xc3\xa9 l'origen i la din\xc3\xa0mica dels tornados, que, com succeeix amb tots els tipus de ciclons, consten de dues columnes d'aire, una descendent o subsident i una altra ascendent o convectiva. I tots els fen\xc3\xb2mens cicl\xc3\xb2nics tenen la mateixa estructura i el mateix desenvolupament. Les variacions entre un fenomen i un altre (tornado, gustnado, remol\xc3\xad de pols, tromba terrestre, etc.) s\xc3\xb3n q\xc3\xbcestions de difer\xc3\xa8ncies meteorol\xc3\xb2giques i de l'escala de les mateixes._NEWLINE_Aix\xc3\xad, un diable de pols, totalment format, \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie de xemeneia cil\xc3\xadndrica (aproximadament), formada per una columna d'aire calent que ascendeix per la seva menor pressi\xc3\xb3 per\xc3\xb2 que no arriba molt a dalt del s\xc3\xb2l perqu\xc3\xa8, produint-se durant els dies sense n\xc3\xbavols, el s\xc3\xb2l s'escalfa molt i, per tant, tamb\xc3\xa9 l'aire que es posa en contacte amb ell s'escalfa inst\xc3\xa1ntaneament per\xc3\xb2 es refreda r\xc3\xa0pidament en ascendir, ja que la massa anticicl\xc3\xb2nica d'aire fred i pesat est\xc3\xa0 a escassa altura sobre el s\xc3\xb2l  el  per la qual l'aire calent es mou, tant cap amunt com en cercle. Com l'aire calent puja, es refreda, perd la seva flotabilitat i finalment deixa d'elevar-se. Quan aquest s'eleva, despla\xc3\xa7a l'aire que descendeix fora del nucli del v\xc3\xb2rtex._NEWLINE_Aquest aire fred que retorna actua com a escut contra la paret externa de l'aire calent que ascendeix i mant\xc3\xa9 el sistema estable."