b"\n_START_ARTICLE_\nJoan IV d'Armanyac\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu pare havia adquirit per la for\xc3\xa7a el Comtat de Comenge (i de fet el de Pardiac) i va tenir presonera a la comtessa Margarida, per\xc3\xb2 Joan IV no va poder impedir les segones n\xc3\xbapcies de Margarida amb Mateu de Foix el 1419, i el comtat de Comenge se li va escapar definitivament. Fou el darrer senyor feudal partidari de l'antipapa Benet XIII d'Aviny\xc3\xb3 i del seu successor Benet XIV, es va unir finalment el 1430 al papa de Roma._NEWLINE_El 1425 va retre homenatge al rei de Castella per l'Armanyac. El rei de Fran\xc3\xa7a, ocupat a combatre els anglesos, no va poder intervenir, per\xc3\xb2 no va oblidar l'afront. M\xc3\xa9s tard, Joan IV va negociar el matrimoni de la seva filla Isabel amb Enric VI d'Anglaterra, per\xc3\xb2 hi va renunciar despr\xc3\xa9s de les amenaces del rei de Fran\xc3\xa7a. El 1440, va participar en una revolta dels barons i del delf\xc3\xad, per\xc3\xb2 la coalici\xc3\xb3 va ser ven\xc3\xa7uda per Carles VII, que va atorgar el perd\xc3\xb3 als insurgents; el rei va demanar al comte d'Armanyac que renunci\xc3\xa9s a la seva f\xc3\xb3rmula regaliana, per\xc3\xb2 el comte va refusar._NEWLINE_El rei Carles VII va demanar llavors al delf\xc3\xad que castigu\xc3\xa9s a aquest vassall recalcitrant i Joan IV fou assetjat a l'Illa Jord\xc3\xa0; va ser fet presoner i engarjolat a Carcassona el 1443. Va ser graciat tres anys m\xc3\xa9s tard, per\xc3\xb2 els seus comtats foren dirigits per oficials reials, i ja no va tenir poders en el temps (7 anys) que va passar fins a la seva mort."