b"\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa1szlo R\xc3\xa1tz\n_START_SECTION_\nVida i obra\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa1tz, fill d'un ferreter, va estudiar a la universitat de Budapest, en la qual es va graduar el 1887. El curs seg\xc3\xbcent va ampliar estudis a la universitat de Berl\xc3\xadn i el 1888-1889 a la d'Estrasburg._NEWLINE_A partir de 1890 va ser professor de matem\xc3\xa0tiques del Fasori Gimn\xc3\xa1zium, un prestigi\xc3\xb3s institut de secund\xc3\xa0ria de Budapest. En aquest institut van ser deixebles seus els joves John von Neumann, Alfred Haar i Eugene Paul Wigner, els quals van recordar sempre els seus ensenyaments. De 1909 a 1914 va ser tamb\xc3\xa9 director de l'institut._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, R\xc3\xa1tz va ser editor de K\xc3\xb6z\xc3\xa9piskolai Matematikai Lapok (Revista de matem\xc3\xa0tiques de secund\xc3\xa0ria) des de 1896 fins a 1914. La revista publicava una ampla gama de problemes matem\xc3\xa0tics que calia resoldre amb pensament creatiu. Tamb\xc3\xa9 va ser conseller executiu del Consell Nacional de l'Ensenyament P\xc3\xbablic, des del qual va redactar el curr\xc3\xadculum de l'assignatura de matem\xc3\xa0tiques a secund\xc3\xa0ria i les instruccions per la seva implementaci\xc3\xb3. Com a representant d'Hongria, va assistir al congressos  del Comit\xc3\xa8 Internacional per la Reforma de l'Ensenyament de les Matem\xc3\xa0tiques de Mil\xc3\xa0, de Cambridge i de Par\xc3\xads."