b'\n_START_ARTICLE_\nJuan-Eduardo Cirlot Laporta\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFou fill del militar Juan Cirlot Nieto (1886-1962) i de Mar\xc3\xada Laporta Blanco (1894-1972), de fam\xc3\xadlia origin\xc3\xa0ria de Portbou i Colera. Juan-Eduardo Cirlot va n\xc3\xa9ixer al carrer Girona, 2, de Barcelona. Estudi\xc3\xa0 el batxillerat amb els jesu\xc3\xaftes del carrer de Casp, i treball\xc3\xa0 en una ag\xc3\xa8ncia de duanes i al Banco Hispanoamericano. El 1937 fou mobilitzat per a lluitar per la Rep\xc3\xbablica; a comen\xc3\xa7aments de 1940 fou mobilitzat altre cop, per\xc3\xb2 pel b\xc3\xa0ndol franquista. Romangu\xc3\xa9 a Saragossa fins a 1943; all\xc3\xa0 freq\xc3\xbcent\xc3\xa0 el cercle intel\xc2\xb7lectual i art\xc3\xadstic de la ciutat i es relacion\xc3\xa0 amb el pintor Alfonso Bu\xc3\xb1uel -germ\xc3\xa0 de Luis Bu\xc3\xb1uel-, amb qui tradu\xc3\xad poemes de Paul \xc3\x89luard, Andr\xc3\xa9 Breton i Antonin Artaud. Lleg\xc3\xad aleshores molts llibres i revistes d\'art d\'avantguarda. _NEWLINE_A l\'estiu del 1943 torn\xc3\xa0 a Barcelona per a treballar al Banco Hispanoamericano, i coneix al novel\xc2\xb7lista Ben\xc3\xadtez de Castro, qui el va introduir en el periodisme com a cr\xc3\xadtic d\'art. L\'11 d\'agost de 1947 es casa amb Gloria Valenzuela i comen\xc3\xa7a a treballar a la llibreria editorial "Argos". Compon m\xc3\xbasica i tracta els artistes del grup Dau al Set. El 21 d\'octubre de 1948 estrena el seu Preludio a l\'Ateneu Barcelon\xc3\xa8s. El 1949 neix la seva filla Lourdes i entra a formar part de la revista Dau al Set. A l\'octubre viatja a Par\xc3\xads i coneix a Andr\xc3\xa9 Breton en persona. S\'edita \xc3\x8dgor Stravinski, el seu primer assaig. El 1951 comen\xc3\xa7a a treballar a l\'editorial Gustavo Gili, on romandr\xc3\xa0 fins a la seva mort, i inicia la seva tasca com a col\xc2\xb7leccionista d\'espases antigues._NEWLINE_Entre 1949 i 1954 coneix i tracta l\'etn\xc3\xb2leg i music\xc3\xb2leg alemany Marius Schneider a Barcelona i \xc3\xa9s iniciat per aquest en la ci\xc3\xa8ncia de la simbologia. Josep Gudiol i Ricart l\'inicia tamb\xc3\xa9 en l\'estudi de l\'art g\xc3\xb2tic. El 1954 apareix El ojo en la mitolog\xc3\xada. Su simbolismo. Neix la seva filla Victoria i entra a formar part de l\'Acad\xc3\xa8mia del Faro de San Crist\xc3\xb3bal. El 1958 comen\xc3\xa7a a escriure col\xc2\xb7laboracions a Goya, Papeles de Son Armadans, etc., i apareix la seva obra m\xc3\xa9s famosa i internacional, el Diccionario de s\xc3\xadmbolos tradicionales, a l\'editorial Luis Miracle. _NEWLINE_Segueixen uns anys d\'intensa activitat com a cr\xc3\xadtic i conferenciant. El 1962 mor el seu pare i es publica en angl\xc3\xa8s el seu diccionari amb el t\xc3\xadtol A Dictionary of Symbols, amb pr\xc3\xb2leg de Herbert Read. El 1963 trenca amb Antoni T\xc3\xa0pies, del qual havia escrit diversos llibres i articles. El 1966 vei\xc3\xa9 la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula El senyor de la guerra de Franklin J. Schaffner, que tant repercutir\xc3\xa0 en la seva obra po\xc3\xa8tica. El 1971 emmalalteix de c\xc3\xa0ncer de p\xc3\xa0ncrees, \xc3\xa9s operat, per\xc3\xb2 l\'11 de maig de 1973 mor a la seva casa del carrer Herzegovino de Barcelona.'