b"\n_START_ARTICLE_\nCarl Einstein\n_START_SECTION_\nActivitat art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nEl paper de Carl Einstein com a cr\xc3\xadtic d'art va ser molt influent en el seu temps. En particular, va introduir a Occident l'art afric\xc3\xa0, esdeveniment d'import\xc3\xa0ncia fonamental en el desenvolupament de les avantguardes art\xc3\xadstiques. Home d'amplitud de mires i cultura, els seus interessos no es van limitar a les arts pl\xc3\xa0stiques, sin\xc3\xb3 que es van fer extensius a la literatura, la poesia, el teatre, el cinema, el periodisme, les ci\xc3\xa8ncies socials i l'acci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica. _NEWLINE_Einstein va estar vinculat des de jove als cercles art\xc3\xadstics m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ats, com el dadaisme, moviment amb el que sovint se'l relaciona. Va participar en el moviment expressionista alemany i va col\xc2\xb7laborar en diverses revistes d'avantguarda: Die Aktion, on va descobrir Picasso i va ser el primer a entendre al cubisme com un moviment en si mateix, Querschnitt, d'Alfred Flechtheim, i Kunstblatt, de Paul Westheim. Einstein va fundar les revistes dadaistes Die Pleite i Der Blutige Ernst (amb George Grosz). El 1911 va publicar la novel\xc2\xb7la Bebuquin oder die Dilettanten des Wunders (\xc2\xabBebuquin o els diletants del miracle\xc2\xbb). _NEWLINE_En la seva obra assag\xc3\xadstica destaquen publicacions com Negerplastik (\xc2\xabL'escultura negra\xc2\xbb, 1914), una monografia sobre art afric\xc3\xa0 (que, segons Einstein, constitueix la base de l'est\xc3\xa8tica moderna) i Die Kunst des XX Jahrhunderts (\xc2\xabL'art del segle XX\xc2\xbb, 1926), una hist\xc3\xb2ria de l'art modern des de l'impressionisme fins al surrealisme en la qual Einstein aborda temes com la percepci\xc3\xb3 de l'espai, la representaci\xc3\xb3 de la imaginaci\xc3\xb3 i l'al\xc2\xb7lucinaci\xc3\xb3 (o \xc2\xabtransvisualitat\xc2\xbb)._NEWLINE_El 1928, Einstein es va instal\xc2\xb7lar a Fran\xc3\xa7a. El 1932 va fundar i dirigir, juntament amb Georges Bataille i Michel Leiris, la revista Documents. El 1935 va coescriure amb el director Jean Renoir la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Toni, segons el cr\xc3\xadtic Andr\xc3\xa9 Bazin la primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula neorrealista de la hist\xc3\xb2ria del cinema, que tracta de l'amor i mort d'un obrer espanyol a la Proven\xc3\xa7a."