b"\n_START_ARTICLE_\nLa Pobleta de Bellve\xc3\xad (antic municipi)\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadmetre de l'antic terme\n_START_PARAGRAPH_\nSe situa l'inici d'aquest recorregut en la trobada del Flamisell i el barranc Roi, on coincidien els antics termes de la Pobleta de Bellve\xc3\xad, la Torre de Cabdella i Mont-ros.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de la Torre de Cabdella\n_START_PARAGRAPH_\nDes del mesclant d'aig\xc3\xbces del Flamisell i el barranc Roi, l'antic termenal amb la Torre de Cabdella seguia un tros el mateix barranc, fins a arribar just al nord-oest del poble de Castell-esta\xc3\xb3 on, sempre cap al sud-oest, s'enfilava cap a la Roca de la Peira (1.262,5 m. alt.), i pel Prat de la Casona anava a buscar la carena del Serrat de l'Aire: Serrat de la Broncalera (1.461,2 m. alt.) i Serra de Santa B\xc3\xa0rbara, on es troben els l\xc3\xadmits dels antics termes de la Pobleta de Bellve\xc3\xad i de la Torre de Cabdella amb el terme municipal de Senterada, en el seu enclavament de Lar\xc3\xa9n. L'antic triterme es troba a la cota 1.500, uns 600 metres a llevant, lleugerament decantat cap al nord, del cim del Serrat de Santa B\xc3\xa0rbara.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'enclavament de Lar\xc3\xa9n, del terme de Senterada\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt anterior, el termenal segueix cap a l'oest-sud-oest i va a buscar la fita que hi ha a tocar, a sota i al sud-est, de l'ermita de santa B\xc3\xa0rbara. En aquest indret el l\xc3\xadmit del terme trenca en angle recte cap al sud, va a buscar el Tossal de la Creu, de 1.594,4 m. alt., el Coll de Cod\xc3\xb3, de 1.450,5, i continua encara cap al sud fins al Tossal del Cod\xc3\xb3, de 1.453,3, al capdamunt del Serradet del Far. En aquest tossal torna a trencar sobtadament cap al nord-oest, per anar a trobar el curs del barranc del Grau sense perdre gaire al\xc3\xa7ada. Troba aquest barranc a 1.360 m. alt., i segueix el barranc cap al sud, fins que el barranc del Grau s'aboca en el de Sant Gen\xc3\xads, on es torna a trobar el triterme entre Senterada, Sarroca de Bellera i la Pobleta de Bellve\xc3\xad (ara, la Torre de Cabdella).\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb el terme de Sarroca de Bellera\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la conflu\xc3\xa8ncia d'aquests dos barrancs, situat a 968 m. alt., el termenal amb Sarroca de Bellera segueix un tros el mateix barranc de Sant Gen\xc3\xads, cap al sud-est. A la cota 870, a la Solana de les Bordes, en un pas estret del barranc, el termenal canvia de direcci\xc3\xb3: puja sobtadament cap al sud-oest per pujar per la Serra de la Bastida fins al Tossal Gros, de 1.039,1 m. alt. Seguint una carena cap al sud-est, arriba al Cap de l'Alzinar, de 1.007,7 m. alt, des d'on continua cap al sud, fins a at\xc3\xa8nyer el punt tritermenal entre la Pobleta de Bellve\xc3\xad, Sarroca de Bellera i Senterada.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb el terme de Senterada\n_START_PARAGRAPH_\nDel punt anterior, el terme baixa cap al sud, pel costat de ponent d'una carena, sempre baixant, fins que, quan arriba als 910 m. alt., tor\xc3\xa7 cap al sud-est, per anar a trobar la Roca del T\xc3\xbanel, a 800 m. alt. Travessa la carretera L-503 i tot seguit el Flamisell, a 748 m. alt., i per la Borda del Casimiro, al nord-est del Mas d'Erdo i del C\xc3\xa0mping Senterada, passa pel mig del circ que acull aquest mas i c\xc3\xa0mpig, travessa la carena que el tanca pel sud, i baixa cap al barranc de Comadars, que segueix un bon tros pel marge nord, seguint una direcci\xc3\xb3 sud-est. Aix\xc3\xad, va a buscar una torre d'alta tensi\xc3\xb3 a 950 m. alt., on es troben els termes de Senterada, la Torre de Cabdella (antic terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad) i Baix Pallars (antic terme de Montcort\xc3\xa8s de Pallars).\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Montcort\xc3\xa8s de Pallars (Baix Pallars)\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt anterior, el termenal amb Montcort\xc3\xa8s de Pallars pren la direcci\xc3\xb3 nord-nord-est pel vessant occidental del Serrat del Rebollar, travessa el barranc de Prat Castell\xc3\xb3, passa a tocar de la Borda de Barrauet, que queda per pocs metres en terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad i, seguint el cam\xc3\xad dels Puiatells, passa ran de la Borda de Badia, que queda en terme de Montcort\xc3\xa8s de Pallars. Al cap d'una mica, quan inflexiona ja cap al nord-est, travessa el barranc de la Gessera i, al Comentiol, va a buscar el barranc de Ruixou, al qual arriba prop de la Font del Porcell, a 790 m. alt._NEWLINE_El barranc de Ruixou esdev\xc3\xa9 un bon tros termenal de municipi i de comarca (1,7 km.), fins que, en el moment que t\xc3\xa9 pel sud l'Obaga de Coma-sosa i pel nord l'Obaga del Forn, trenca cap al nord-est, enfilant-se muntanya amunt per aquesta darrera obaga. Va a buscar el Tossal del Botgegal (1.096,8 m. alt.), i tot seguint, sempre muntanya a munt per la careneta m\xc3\xa9s directa, lo Tossal, de 1.247,8. Des de lo Tossal es mant\xc3\xa9 una estona a la mateixa al\xc3\xa7ada (uns 1.250 m. alt.) fent un arc per la cap\xc3\xa7alera de la vall on es troba el poble d'Envall, molt proper, i va a buscar el Serrat de la Cabaneta._NEWLINE_Superat aquest serrat a l'al\xc3\xa7\xc3\xa0ria de 1.300 metres, continua cap al nord mantenint-se a la mateixa al\xc3\xa7ada, travessa la cap\xc3\xa7alera de la vall del barranc de les Comes, fins que arriba a uns 350 metres al sud-oest del cim del Cogull\xc3\xb3, on gira cap al nord-est fins a aquest cim, de 1.569,3 m. alt. En aquest punt el termenal gira cap al nord per tal de seguir la carena de la Serra Espina: Collada del Clot d'Andol (1.535,6 m. alt.), Tur\xc3\xb3 del Cuet (1.560,7), on es trobava el triterme entre la Pobleta de Bellve\xc3\xad, Montcort\xc3\xa8s de Pallars i Mont-ros.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Mont-ros, ara de la Torre de Cabdella\n_START_PARAGRAPH_\nDes del Tur\xc3\xb3 del Cuet, l'antic termenal entre la Pobleta de Bellve\xc3\xad i Mont-ros seguia una carena cap a ponent que va a cercar l'extrem nord-est del Serrat de les Cases, o des Cases, a 1.445,4 m. alt., i en arribar a aquesta al\xc3\xa7ada, gira cap al sud-oest per tal de seguir aquest serrat carena avall. Sempre carena avall, passa per on hi hagu\xc3\xa9 el poblat de Puiforniu, a 1.275,7 m. alt., i continua en la mateixa direcci\xc3\xb3 al sud del lloc on el barranc de Serra Espina s'aboca en el Flamisell, a 824 m. alt., a la Roca del Corb._NEWLINE_En aquest punt el termenal gira sobtadament cap al nord, i segueix riu amunt, per\xc3\xb2 no exactament pel riu, sin\xc3\xb3 per una l\xc3\xadnia recta a ponent de la llera del Flamisell, que retroba el riu pr\xc3\xa0cticament a les portes de la Plana de Mont-ros, deixant el fons de la vall del Flamisell en terme de Mont-ros. Des d'aquest lloc s\xc3\xad que segueix el riu mateix, fins que troba l'aflu\xc3\xa8ncia, venint de ponent, del barranc Roi, a 894,6 m. alt. Just en aquest lloc es trobaven els antics termes de Mont-ros, la Pobleta de Bellve\xc3\xad i la Torre de Cabdella, ara tots tres agrupats en el municipi que duu el nom del tercer dels esmentats, que \xc3\xa9s el lloc on ha comen\xc3\xa7at aquesta descripci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA l'extrem meridional del poble, a la zona on ara hi ha la Masia Beneta, amb la capella de Sant Pere M\xc3\xa0rtir, hi hagu\xc3\xa9 el castell de Perabruna, amb les esgl\xc3\xa9sies de Sant Esteve de Perabruna o Pera-romana, i la de Sant Lloren\xc3\xa7 de Perabruna, documentat tot des de la segona meitat del segle XI. No es coneix, per\xc3\xb2, on eren aquest castell i aquestes esgl\xc3\xa9sies._NEWLINE_El 1718 el terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad consta amb 428 habitants, que baixaren a 314 el 1787, per\xc3\xb2 pujaren fins a 630 el 1860. Vers 1900 s'havia estabilitzat a l'entorn de 400 habitants, i durant el segle XX la davallada ja fou constant: 338 el 1960, 221 el 1965, 177 el 1970, 103 el 1981, i 207 el 2006, amb una xifra que, com en altres pobles de la vall, manifesta una clara recuperaci\xc3\xb3._NEWLINE_En el moment de constituir-se els ajuntaments moderns, el 1812, a partir del desplegament de la Constituci\xc3\xb3 de Cadis, el mapa municipal de la Vall Fosca era molt diferent d'ara. Com que en un primer moment es permet\xc3\xa9 la creaci\xc3\xb3 de tots els ajuntaments que anteriorment haguessin tingut alguna mena de personalitat jur\xc3\xaddica, en un primer moment sorgiren els ajuntaments seg\xc3\xbcents, en el que despr\xc3\xa9s seria terme municipal de la Pobleta de Bellve\xc3\xad: Antist, Castellestah\xc3\xb3, Envall i Serraspina, Estadill i la Pobleta de Bellveh\xc3\xad. El 1845, per\xc3\xb2, una nova llei municipal fixava un l\xc3\xadmit de 30 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) per poder mantenir la independ\xc3\xa8ncia municipal, i tots els ajuntaments anteriors foren agregats a la Pobleta de Bellve\xc3\xad, que fou erigit en capital del districte municipal. A Mont-ros i a la Torre de Cabdella s'esdevenia un proc\xc3\xa9s similar, explicat en els seus articles respectius._NEWLINE_En el cens del 1857 Pobleta de Bellveh\xc3\xad apareix amb 592 habitants i 99 c\xc3\xa8dules personals inscrites, repartides de la manera seg\xc3\xbcent: Antist, 78 habitants i 12 c\xc3\xa8dules; Castellstah\xc3\xb3, 46 i 6; Envall, 66 i 13, Estavill, 85 i 9 i Pobleta de Bellveh\xc3\xad, 317 i 59._NEWLINE_A principis del segle XX, el terme de la Pobleta de Bellve\xc3\xad tenia 147 edificis, amb 418 habitants de fet i 414 de dret, segons Cefer\xc3\xad Rocafort (op. cit.).\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment, l'economia es basava en l'agricultura (blat, s\xc3\xa8gol, fesols, patates, llegums, pomes i c\xc3\xa0nem) i en la ramaderia (ovelles, vaques i bous per a les feines del camp). Amb el pas del temps l'agricultura dedicada a la ramaderia s'ha fet m\xc3\xa9s extensiva, i predominen les pastures per a bestiar bov\xc3\xad._NEWLINE_Una altra activitat econ\xc3\xb2mica important era la comercial derivada de les importants fires de bestiar que s'hi celebraven._NEWLINE_Era tamb\xc3\xa9 important l'activitat a l'entorn de la m\xc3\xb2lta del blat i altres cereals. A la Pobleta de Bellve\xc3\xad hi havia els molins de Castell, Estavill, Tauriny\xc3\xa0 i la Pobleta.\n_START_SECTION_\nLa Fira de la Pobleta de Bellev\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nA la Pobleta de Bellve\xc3\xad se celebraven, des de temps immemorial, dues fires anuals; el privilegi reial per a celebrar-les anava lligat al t\xc3\xadtol de vila que es conced\xc3\xad, d'antuvi a Bellve\xc3\xad, despr\xc3\xa9s a la Pobleta._NEWLINE_Eren dues fires anuals, una el 24 d'agost, i l'altra, m\xc3\xa9s important, a primers d'octubre. Era una fira que durava tres dies, amb una concurr\xc3\xa8ncia molt nodrida. La font de la Pobleta de Bellvei es va construir el 1654"