b'\n_START_ARTICLE_\nLa Grallera\n_START_SECTION_\nOrigen i Hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen topon\xc3\xadmic fa refer\xc3\xa8ncia a un lloc on habitualment fan el niu les gralles. La Torre Grallera t\xc3\xa9 origen sarra\xc3\xad._NEWLINE_Esmentada com a torre per primer cop el 1150, fou donada a Guillem de Benavent, i pass\xc3\xa0 aviat als Torroja_NEWLINE_El 1177 \xc3\xa9s documentat que Ramon de Torroja i la seva esposa Gaia empenyen dita torre als templers, com a garantia de 150 morabatins._NEWLINE_El 1192 s\'esmenten cases \xe2\x80\x9cin castellum et villam que vocatur Gralleram in Segriano\xe2\x80\x9d. Pass\xc3\xa0 a altres mans i el 1225 Arnau de Cladells la don\xc3\xa0 a l\'Esgl\xc3\xa9sia de Lleida._NEWLINE_El 1283 fou venut amb Benavent i el seu castell pels marmessors de Bernat de Tarassona a Bernat Boix\xc3\xb3 i el 1358 consta dins les propietats del prior hospitaler de Sant Joan de Jerusalem._NEWLINE_Cap al 1200, consta que hi vivien unes 19 fam\xc3\xadlies, existint-hi al voltant de 27 habitatges. En particular, es conserva el fogatge de 1214 amb els establiments concedits pel Temple. Aquesta \xc3\xa9s la relaci\xc3\xb3 d\'habitatges i habitants:_NEWLINE_Mitja parellada de R. Bonet i els seus:_NEWLINE_P. de Careu, A de Lord\xc3\xa0 i R. Moliner._NEWLINE_Mitja parellada de P. Mur:_NEWLINE_G. Pastor, G de Media i Maria d\'en P. Mur._NEWLINE_Heretat de n\'Oliver:_NEWLINE_P. Vidal, R. Feru\xc3\xa7, A. de Torres, La Casa de Gardeny, P. Traguarn, P. Montaner, R. Pallar\xc3\xa8s i Marquesa._NEWLINE_El diumenge que fou d\'en R. de Torroja:_NEWLINE_R. de Zaporta, G. de Zaporta, D. d\'Ivars, P. d\'Ivartz, B. d\'Ivarts i Ferrer d\'Algayra._NEWLINE_L\'heretat que fou d\'en Montanyana:_NEWLINE_Casa de Gardeny, Los \xc3\x87abaters de Pereris, Capell\xc3\xa0 de Gardeny, J. de Caldas, A. de Media, B. Malet, P. Carreu, P. i R. de Zaporta, P. de Zagral\xc3\xb3, Maria d\'Albesa, P. Cellart i A. de Zaporta._NEWLINE_La mitja heretat que fou d\'en G. Gilbert i de M. de Prats:_NEWLINE_Casa de Gardeny, A. Rufo, A. Negre, Berthomeu d\'Entenza i A. Dez Talladell._NEWLINE_Les. V. Cafissades que foren de na Joaneta:_NEWLINE_D., P. i B. d\'Ivartz, P. de Careu, R. i G. de Za Porta i Corretger._NEWLINE_L\'heretat de J. de Quadrells i d\'en P. Eneg:_NEWLINE_B. Conill, G. Eneg, Stevana, P. na Marquesa, Mateu, fill de J. Eneg, R. Salid, Pedro Aragon\xc3\xa9s, Bartomeu d\'Entenza i R. de Zaporta._NEWLINE_Boxals:_NEWLINE_R. d\'Orcad, Giliet i P. Celart._NEWLINE_En aquesta \xc3\xa8poca sabem que la vila disposava d\'una petita fortalesa amb murs de defensa amb porta. Era per tant vila i torre._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 sabem que en aquesta \xc3\xa8poca disposava 75,5 hect\xc3\xa0rees de superf\xc3\xadcie conreada, totes elles de regadiu gr\xc3\xa0cies a l\'antiga s\xc3\xa9quia \xc3\xa0rab coneguda com lo bra\xc3\xa7al sobir\xc3\xa0._NEWLINE_A la vila hi havia dos molins d\'oli establerts pels templers l\'any 1251 a Bernat de Belforat, a cens de 35 sous jaquesos pagadors per Nadal._NEWLINE_Degut en gran part a la gran crisi demogr\xc3\xa0fica que assol\xc3\xa0 el Segri\xc3\xa0 el Segle XIII, La Grallera ja era lloc despoblat el 1377._NEWLINE_En moltes ocasions apareix citat Castell Bernat com pertanyent al terme de la Grallera. En un document de 1239 hom hi pot llegir"castro Bernardo de Segriano in termino de la Grallera"._NEWLINE_L\'any 1767 es feia constar que: " La Grallera \xc3\xa9s terme rural de Torre Ferrera, de la qual \xc3\xa9s batlle Anton Teixidor, pag\xc3\xa8s de Torrefarrera" i el 1793 que: "En este t\xc3\xa9rmino que es ronech y del dicho Corregimiento de Lerida sin ninguna casa ni edificio tiene el Se\xc3\xb1or Gran Prior jurisdicci\xc3\xb3n civil i criminal".\n_START_SECTION_\nLa Grallera en l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nAvui La Grallera \xc3\xa9s un lloc del terme municipal de Torrefarrera, i encara hom hi pot observar vestigis de l\'antiga vila. Alguns murs i restes de sitges i cer\xc3\xa0mica en s\xc3\xb3n testimonis. S\'hi arriba molt senzillament seguint el cam\xc3\xad que mena de Torrefarrera a Benavent de Segri\xc3\xa0, perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s als peus de dit cam\xc3\xad i senyalitzat suficientment. _NEWLINE_Les restes resulten sorprenents en observar-les, car veient-se desprove\xc3\xafdes de les pedres tallades les quals se suposen sostretes i aprofitades en altres construccions, hom hi troba una \xc3\xbanica roca gegant tallada a l\'\xc3\xbas. Una roca de tal mida \xc3\xa9s \xc3\xbanica a la rodalia a gran dist\xc3\xa0ncia._NEWLINE_Aquesta roca \xc3\xa9s un gran bloc de pedra sorrenca d\'11 metres de llargada per 9 metres d\'amplada, i 3 metres d\'al\xc3\xa7ada. Constitueix les restes d\'una antiga construcci\xc3\xb3 que dataria entre els segles XII i XIII. Pels elements documentals en la part superior del gran paral\xc2\xb7lelep\xc3\xadpede, entre ells una cisterna amb sobreeixidor, una porta i uns graons, tot fa pensar que es tracta d\'un habitatge medieval. Segons les fonts orals al voltant d\'aquesta construcci\xc3\xb3 hi havia sitges excavades a terra que en cas del mateix moment de l\'habitatge podrien servir per emmagatzemar cereal. Tamb\xc3\xa9 al voltant de la construcci\xc3\xb3 hi hauria altres habitatges avui desapareguts.'