b"\n_START_ARTICLE_\nLlagut Santa Espina\n_START_SECTION_\nDe Francis a Santa Espina\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria d'aquest lla\xc3\xbct s'inicia l'any 1927, quan el mestre d'aixa Bonaventura Colomines rep l'enc\xc3\xa0rrec de construir-lo. Aquesta feina queda conclosa un any m\xc3\xa9s tard, el juliol del 1928. _NEWLINE_Fou batejada amb el nom de Francis pel seu primer propietari, Fran\xc3\xa7ois Cazeilles de Cotlliure que se'n va servir ininterrompudament fins als anys 70 (del segle XX), incl\xc3\xb2s el per\xc3\xadode de la Segona Guerra Mundial, moment en el qual la seva tripulaci\xc3\xb3 s'increment\xc3\xa0 amb un caporal de l'ex\xc3\xa8rcit alemany._NEWLINE_A mesura que el peix s'allunyava de la costa per la sobrepesca, aquest tipus d'embarcacions van quedar obsoletes i arraconades a les platges. Aix\xc3\xad, doncs, la Francis va restar al sec a la platja de Sant Cebri\xc3\xa0 de Rossell\xc3\xb3, on hauria acabat cremada com la totalitat de les seves companyes. Afortunadament, el 1975 va ser comprada per Clovis Aloujes -President de l'Associaci\xc3\xb3 Voile Latine de Cotlliure- als senyors Yves Soret i Bernard Simon, propietaris en aquell moment. Despr\xc3\xa9s de reparar-la, la va tornar a la mar per navegar de nou amb el nom nou de Santa Espina.\n_START_SECTION_\nL'arribada a Calella de Palafrugell\n_START_PARAGRAPH_\nAnimat per l'esperit de recuperaci\xc3\xb3 de la navegaci\xc3\xb3 amb vela llatina, el 28 de juny del 1986 Clovis Aloujes va navegar fins al port de Sant Feliu de Gu\xc3\xadxols. All\xc3\xa0, la Santa Espina va assistir a la Primera Diada de la Vela Llatina, fet d'import\xc3\xa0ncia cabdal per ser el primer acte en qu\xc3\xa8 s'albirava la sensibilitzaci\xc3\xb3 d'un sector de la societat per a la recuperaci\xc3\xb3 del patrimoni mariner catal\xc3\xa0. Un any despr\xc3\xa9s, amb la celebraci\xc3\xb3 del I Mil\xc2\xb7lenari de Catalunya, a Cadaqu\xc3\xa9s es va participar en la I\xc2\xa0Trobada de Vela Llatina i hi va impulsar el que esdevindria la cita anual per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia._NEWLINE_L'abril de 1995, vint anys despr\xc3\xa9s d'haver-la adquirida,  Clovis Alouges va demanar que la Santa Espina form\xc3\xa9s part de l'estol d'embarcacions de vela llatina de Calella. No era novella en aquestes aig\xc3\xbces, ja que el juny deL 1993 va assistir a la I\xc2\xa0Trobada de Barques Aparellades amb Vela Llatina d'aquest poble. Un any m\xc3\xa9s tard, hi va protagonitzar la II\xc2\xa0Trobada, en ser treta a l'antiga -a for\xc3\xa7a de bra\xc3\xa7os- a la platja del Canadell. A partir d'aquell moment, la seva pres\xc3\xa8ncia es va incrementar arreu, i va assistir a les Trobades anuals al llarg de tot el litoral catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nActivitats\n_START_PARAGRAPH_\nDe maig a juny, navega els anys alterns fins a les aig\xc3\xbces de Tarragona, del Rossell\xc3\xb3, de Menorca i de la Costa Brava. D'aquesta \xc3\xbaltima, assisteix a la Trobada anual de Calella de Palafrugell, seguida per la de Sa Riera i Palam\xc3\xb3s._NEWLINE_Fora del calendari de Trobades, resta al Port Bo de Calella, fondejada al bell mig de la cala donant fe del passat mariner de la poblaci\xc3\xb3. S'aprofita per fer sortides i mostrar la navegaci\xc3\xb3 amb vela llatina, aix\xc3\xad com per potenciar la imatge de Calella com a port d'acollida de navegants d'arreu._NEWLINE_El juliol del 2001 i del 2009, va viatjar a l'illa de Menorca utilitzant, com a \xc3\xbanics mitjans de propulsi\xc3\xb3, la vela i els rems. Amb aquest fet, es pretenia homenatjar als navegants de cabotatge dels anys vint del segle passat i recrear l'intercanvi comercial entre comunitats. Malgrat les dificultats climatol\xc3\xb2giques que presenta la Mediterr\xc3\xa0nia, es van demostrar amb escreix les qualitats marineres de l\xe2\x80\x99embarcaci\xc3\xb3._NEWLINE_Passat l'estiu, al setembre, s'incorpor\xc3\xa0 de nou al calendari de trobades per assistir a les de l'Escala, Cadaqu\xc3\xa9s, el Port de la Selva, Llan\xc3\xa7\xc3\xa0, Portbou i Banyuls de la Marenda, on la seva pres\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s especialment celebrada pel fet de ser Banyuls la poblaci\xc3\xb3 on l'any 1928 va ser constru\xc3\xafda. L'hivern, la Santa Espina \xc3\xa9s duta a les Drassanes Despuig de Roses, on resta al sec tot l'hivern i on es duen a terme les tasques de manteniment pertinents.\n_START_SECTION_\nImplicaci\xc3\xb3 en el patrimoni mar\xc3\xadtim\n_START_PARAGRAPH_\nPer les seves caracter\xc3\xadstiques constructives i el seu grau de conservaci\xc3\xb3, la Santa Espina queda un element d'estudi i consulta d'aquells m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xims al moviment de recuperaci\xc3\xb3 del patrimoni mar\xc3\xadtim. Els treballs de reparaci\xc3\xb3 que al llarg dels temps ha sofert, sempre han estat enfocats des del respecte a la manera tradicional de construir i navegar. Els esfor\xc3\xa7os de restauraci\xc3\xb3 i preservaci\xc3\xb3 fan que avui una barca de l'any 1928 queda aparellada i en \xc3\xbas, el que permet documentar, contribuir al manteniment de la parla i la gestualitat espec\xc3\xadfiques de l'activitat de bord i recuperar oficis quasi perduts, com \xc3\xa9s el cas del mestre d'aixa, el mestre veler, el mestre corder o el calafat._NEWLINE_L'art de navegar amb vela llatina es mant\xc3\xa9 viu gr\xc3\xa0cies a embarcacions com aquesta. Ho duen a terme en traslladar fins avui, les proporcions i l\xe2\x80\x99equilibri del seu aparell, que acumula una ci\xc3\xa8ncia heretada a la Mediterr\xc3\xa0nia des de fa dos mil anys. \xc3\x89s una veritable pe\xc3\xa7a de museu, en reunir, en primer lloc, les caracter\xc3\xadstiques did\xc3\xa0ctiques de car\xc3\xa0cter est\xc3\xa0tic, il\xc2\xb7lustratives dels oficis artesanals; en segon lloc, les caracter\xc3\xadstiques din\xc3\xa0miques pr\xc3\xb2pies de la navegaci\xc3\xb3 amb l'aparell llat\xc3\xad i, finalment, d'altres que actuen d'element impulsor del moviment de recuperaci\xc3\xb3 del patrimoni mar\xc3\xadtim.\n_START_SECTION_\nTasques de restauraci\xc3\xb3 i manteniment\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia constant en les trobades d'embarcacions hist\xc3\xb2riques en estat de funcionar obliga a un esfor\xc3\xa7 important en el seu manteniment. Durant els mesos de primavera i hivern de l'any 2001, es va reparar de l'orla. A causa dels grans esfor\xc3\xa7os a que es veuen sotmesos els \xc2\xabescalmots\xc2\xbb (barrots de fusta que sobresurten de la taula de claus de la coberta i a on s\xc3\xb3n clavades les taules que folren l'orla) durant la navegaci\xc3\xb3, s'havien anat trencat amb el temps. A aquests elements de l'estructura van subjectes les maneguetes (elements a on s'aferma la part que subjecta l'antena al pal, altrement dita \xc2\xabtrossa\xc2\xbb), de manera que la feblesa d'aquestes representa un perill per a la navegaci\xc3\xb3 en poder ser arrabassades a causa d'una demanda d'esfor\xc3\xa7 sobtada._NEWLINE_Aprofitant aquesta reparaci\xc3\xb3, es va realitzar la impermeabilitzaci\xc3\xb3 de la coberta tapant-ne les juntures de nou. \xc3\x89s un treball fonamental per evitar l'entrada d'aigua dins el buc de l'embarcaci\xc3\xb3 que permet aix\xc3\xad una millora en el manteniment de les instal\xc2\xb7lacions i els estris emmagatzemats a l'interior. Aquesta reparaci\xc3\xb3 va permetre navegar el mateix estiu del 2001 a l'illa de Menorca amb unes condicions de seguretat acceptables. _NEWLINE_Per a la realitzaci\xc3\xb3 de tots aquests treballs es va sol\xc2\xb7licitar la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de Miquel Borillo i Esteve, consultor naval  reconegut dins del m\xc3\xb3n de la restauraci\xc3\xb3 i recuperaci\xc3\xb3 d'embarcacions tradicionals. \xc3\x89s tamb\xc3\xa9, responsable dels treballs realitzats per l'Associaci\xc3\xb3 Barcelona fes-te a la mar, que a trav\xc3\xa9s de la seva escola de Mestres d'aixa i sota la seva direcci\xc3\xb3, va recuperar una gran quantitat de lla\xc3\xbcts. _NEWLINE_L'any 2006 va ser necessari reparar a fons un altre element fonamental de l'estructura, la quilla. Calia detectar el punt de penetraci\xc3\xb3 d'una via d'aigua que obligava sovint a treure aigua de la sentina. Durant aquesta an\xc3\xa0lisi es va descobrir que aquesta entrada estava produ\xc3\xafda pel trencament de la quilla. Despr\xc3\xa9s d'aquestes rehabilitacions, es continua reparant cada any all\xc3\xb2 que l\xe2\x80\x99\xc3\xbas va deteriorar com la pintura de la quilla i la coberta."