b'\n_START_ARTICLE_\nLa Federaci\xc3\xb3n Igualadina\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPortava el subt\xc3\xadtol \xe2\x80\x9c\xc3\x93rgano de las secciones federadas en Igualada\xe2\x80\x9d i a sota \xe2\x80\x9cEco del proletariado\xe2\x80\x9d. La redacci\xc3\xb3 i administraci\xc3\xb3 de la publicaci\xc3\xb3 era al carrer de Santa Caterina, n\xc3\xbam. 17, on tamb\xc3\xa9 hi havia la seu de la Societat de Vetaires de Cot\xc3\xb3. A partir del n\xc3\xbam. 99, es van traslladar al carrer de Santa Anna, n\xc3\xbam. 14. El primer n\xc3\xbamero es va publicar el 9 de febrer de 1883 i va arribar a tirar 5.000 exemplars, que es distribu\xc3\xafen per tot Espanya i per aix\xc3\xb2 s\xe2\x80\x99editava en castell\xc3\xa0._NEWLINE_S\xe2\x80\x99imprimia als tallers de Marian Abadal. Sortia cada divendres i tenia quatre p\xc3\xa0gines, a dues columnes, amb un format de 31 x 22 cm. El darrer n\xc3\xbamero publicat va ser el 128, amb data 17 de juliol de 1885. Segons Marb\xc3\xa0, \xe2\x80\x9c[...] y de no ser el c\xc3\xb3lera de el istio de 1885, y un poco de descuydo en la administraci\xc3\xb3n, que nos aconsej\xc3\xb3 lo mat\xc3\xa1ramos por nuestra propia voluntad, cuando ya tenia vida propia\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nContinguts\n_START_PARAGRAPH_\nVa fer seu el lema de Bakunin "Anarquia, federaci\xc3\xb3 i col\xc2\xb7lectivisme". La revista va n\xc3\xa9ixer al Consell Local de les Seccions Obreres d\'Igualada i era el portaveu de les seccions sindicades en la Federaci\xc3\xb3 de Treballadors de la Regi\xc3\xb3 Espanyola (FTRE) d\'Igualada. Defensava els principis de la Internacional i era de filiaci\xc3\xb3 anarquista i sindicalista. Els articles editorials acostumaven a publicar les conclusions dels congressos de l Federaci\xc3\xb3 de Treballadors de la Regi\xc3\xb3 Espanyola (FTRE). Tamb\xc3\xa9 publicava moltes circulars i comunicats oficials de les diverses seccions, aix\xc3\xad com not\xc3\xadcies sobre altres congressos de treballadors (FTRE, Uni\xc3\xb3 Manufacturera, rams d\'ofici, etc.) i conflictes obrers. Cal destacar el seguit d\xe2\x80\x99articles sobre la mano negra i la publicaci\xc3\xb3 per lliuraments de l\xe2\x80\x99obra A los j\xc3\xb3venes, de Piotr Kropotkin. Va influir, no solament en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit local, en el desenvolupament de les organitzacions de treballadors, base dels futurs sindicats, ja que \xe2\x80\x9cC\xc3\xa1novas hab\xc3\xada perseguido hasta aniquilarla a toda la prensa libre. Pero no se sabe por que dej\xc3\xb3 un islote: La Federaci\xc3\xb3n Igualadina, que era entonces la \xc3\xbanica publicaci\xc3\xb3n realmente obrera de toda Espa\xc3\xb1a\xe2\x80\x9d. (Porcel)\n_START_SECTION_\nRedactors i col\xc2\xb7laboradors\n_START_PARAGRAPH_\nEl consell de redacci\xc3\xb3 estava format per vuit persones: Pau Font Poch, Frederic Carbonell Barral, Bonaventura Botines Codina, Llu\xc3\xads Llansana Sabat\xc3\xa9, Francesc Serra Constans\xc3\xb3, Josep Paloma, Josep Carreras Llansana i Pere Marb\xc3\xa0 Cullet. Els articles anaven sense signar o firmats amb pseud\xc3\xb2nims, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que hi ha algunes cartes signades, entre altres, per Francesc Abay\xc3\xa1 Garriga, Maria Casanellas, Salvador Esp\xc3\xad, Llu\xc3\xads Gili, Mag\xc3\xad Jordana, Joan Port\xc3\xbas i Mari\xc3\xa0 Tassis, etc.'