b"\n_START_ARTICLE_\nAngelina Mart\xc3\xadnez Lafuente\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNo sabem amb certesa quan nasqu\xc3\xa9. D'ella ignorem fins i tot el seu segon llinatge. Pensem que degu\xc3\xa9 morir a Puerto Rico, ja que all\xc3\xa0 perdem el seu rastre, el 1877. La darrera not\xc3\xadcia que en tenim \xc3\xa9s una carta plena de nost\xc3\xa0lgia que envi\xc3\xa0 als seus amics Josep Llu\xc3\xads Pons i Gallarza i la seva esposa Maria. Els explicava que a Puerto Rico ella comen\xc3\xa7ava a publicar poemes a la premsa. Fix\xc3\xa0 la seva resid\xc3\xa8ncia a Cabo Rojo el 1876, quan el seu home Pere Lafuente i Llin\xc3\xa0s, que era pilot graduat d\xe2\x80\x99alferes de fragata, hi fou nomenat ajudant de marina del port._NEWLINE_Angelina, a les seves composicions relata que perd\xc3\xa9 la mare de molt petita i poc despr\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 el pare, arrossegant sempre una pregona melangia. Degu\xc3\xa9 anar a viure a Palma de jove des de la seva Cartagena natal, probablement per casar-se amb el pilot mallorqu\xc3\xad Pere Lafuente devers 1860. Angelina sempre elogi\xc3\xa0 i es refugi\xc3\xa0 en el recer de l'amistat. Dedic\xc3\xa0 sentits poemes a les seves amigues, entre elles les poetes Manuela de los Herreros i Margalida Caimari, amb qui assistia a les vetllades liter\xc3\xa0ries de can Pons i Gallarza i amb qui recit\xc3\xa0 les seves composicions a l'Ateneu Balear el 1869. Fins que abandon\xc3\xa0 l'illa segu\xc3\xad una exitosa traject\xc3\xb2ria com a autora teatral i poeta. El 1865 estren\xc3\xa0 amb \xc3\xa8xit de p\xc3\xbablic i cr\xc3\xadtica un dels seus drames, Misterios del coraz\xc3\xb3n, al Teatre Romea de Barcelona.  El 1870, amb Manuela de los Herreros, lleg\xc3\xad poesies en benefici dels afectats per la pesta groga. El 1868 s'estren\xc3\xa0 al Teatre Principal el seu drama La corona del martirio, l'acci\xc3\xb3 del qual transcorre a Cadis el 1810. El 1869 recit\xc3\xa0 un poema en una sessi\xc3\xb3 organitzada al Teatre Principal de Palma per recollir doblers per a la redempci\xc3\xb3 de quintos, i L'any 1873 al C\xc3\xadrculo Mallorqu\xc3\xadn torn\xc3\xa0 a recitar poemes, juntament amb les poetesses Caimari i de los Herreros, en benefici dels ferits de la guerra carlina._NEWLINE_Per mitj\xc3\xa0 de la seva com\xc3\xa8dia El cura de Son Rapi\xc3\xb1a, estrenada al Teatre Principal de Palma el 1868, hem pogut con\xc3\xa8ixer la seva ideologia progressista. Hi criticava l'obscurantisme d'aquells que volien reimplantar la Inquisici\xc3\xb3 i mantenir les dones recloses dins la domesticitat. La seva poesia \xc3\xa9s plenament rom\xc3\xa0ntica, i s'endinsa sovint en reflexions filos\xc3\xb2fiques i den\xc3\xbancies socials. Escrigu\xc3\xa9 sempre en castell\xc3\xa0._NEWLINE_Si classifiquem els poemes d'Angelina que coneixem, hom veu que es poden agrupar en quatre tem\xc3\xa0tiques: l'orfandat, l'amistat entre dones, la mort, els hist\xc3\xb2rics, els socials i, finalment, els filos\xc3\xb2fics. En algun dels seus poemes es veu que visqu\xc3\xa9 la contradicci\xc3\xb3 entre l'\xc3\xa0nsia de ser reconeguda, prohibida a les dones, i l'acceptaci\xc3\xb3 del rol d'humilitat imposada. Ella resolia aquesta paradoxa amb la religi\xc3\xb3 que la duia a la conclusi\xc3\xb3 del car\xc3\xa0cter fuga\xc3\xa7 del m\xc3\xb3n. Angelina, com les altres poetes rom\xc3\xa0ntiques, a difer\xc3\xa8ncia dels poetes, havien de suavitzar el desig de mort amb la fe religiosa, com era preceptiu per a la identitat femenina. El fet que Angelina aconsegu\xc3\xads que les seves obres s'interpretassin a Mallorca i tamb\xc3\xa9 a Barcelona es podria entendre com una major ambici\xc3\xb3 professional."