b'\n_START_ARTICLE_\nMosca (nom com\xc3\xba)\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme mosca \xc3\xa9s molt vague i \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil precisar quines esp\xc3\xa8cies s\'inclouen sota aquesta denominaci\xc3\xb3. Segons el DIEC, el terme "mosca" fa refer\xc3\xa8ncia tan a Musca domestica, com a altres esp\xc3\xa8cies an\xc3\xa0logues de d\xc3\xadpters.\n_START_SECTION_\nMosques que no s\xc3\xb3n mosques\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen diversos grups d\'insectes que reben el nom vulgar de \xc2\xabmosca\xc2\xbb sense ser-ho. Les \xc2\xabmosques\xc2\xbb porta-serra s\xc3\xb3n himen\xc3\xb2pters (del mateix ordre que les abelles, vespes i formigues); les \xc2\xabmosques\xc2\xbb de maig s\xc3\xb3n efemer\xc3\xb2pters; les \xc2\xabmosques\xc2\xbb de les pedres s\xc3\xb3n plec\xc3\xb2pters; les "mosques" escorp\xc3\xad s\xc3\xb3n mec\xc3\xb2pters; les \xc2\xabmosques\xc2\xbb blanques s\xc3\xb3n hem\xc3\xadpters; la \xc2\xabmosca\xc2\xbb d\'Espanya \xc3\xa9s un cole\xc3\xb2pter; les \xc2\xabmosques\xc2\xbb de la sorra s\xc3\xb3n mosquits, etc.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nLes mosques t\xc3\xadpiques (Muscidae i fam\xc3\xadlies properes), com tots els d\xc3\xadpters, posseeixen un cos dividit en tres regions o tagmes: cap, t\xc3\xb2rax i abdomen. Tenen ulls composts per milers de facetes sensibles a la llum individualment que netegen constantment fregant les seves potes, i peces bucals adaptades per succionar i llepar; cap mosca \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de mossegar o mastegar, per\xc3\xb2 algunes esp\xc3\xa8cies piquen i succionen sang (com la mosca tse-tse).  Solament tenen dues ales, ja que les ales posteriors estan redu\xc3\xafdes a unes estructures anomenades halteris o balancins, que actuen com a \xc3\xb2rgans estabilitzadors del vol._NEWLINE_Tenen el cos cobert per nombroses sedes sensorials amb les quals poden assaborir, ensumar i sentir. Les sedes de les peces bucals i de les potes s\'usen per assaborir; les mosques assaboreixen el que trepitgen; si trepitgen alguna cosa saborosa, baixen la boca i ho proven._NEWLINE_Les potes presenten uns coixinets adherents que els permeten caminar sobre superf\xc3\xadcies llises com el vidre, fins i tot de cap per avall.\n_START_SECTION_\nBiologia i ecologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu cicle de vida \xc3\xa9s holomet\xc3\xa0bol, \xc3\xa9s a dir, se succeeixen quatre fases morfol\xc3\xb2giques: l\'ou, la larva, la \xc2\xa0pupa, i l\'adult o imago. Algunes esp\xc3\xa8cies completen aquest cicle en uns pocs dies; unes altres, en un o dos mesos. Per\xc3\xb2 en general la vida mitjana d\'una mosca \xc3\xa9s de 15 a 25 dies. No obstant aix\xc3\xb2, no totes les mosques ponen ous. Algunes esp\xc3\xa8cies s\xc3\xb3n ovoviv\xc3\xadpares, els ous es desclouen a l\'interior de la mare, de manera que les cries surten a l\'exterior ja en forma de larves._NEWLINE_Moltes viuen a les escombraries i en llocs en els quals hi hagi mat\xc3\xa8ria fecal d\'animals. Els animals atreuen a les mosques a les poques hores d\'haver mort. La majoria de les mosques s\xc3\xb3n di\xc3\xbcrnes.\n_START_SECTION_\nMosques i la cultura\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han usat sovint les mosques en la mitologia i literatura per representar agents de mort i deterioraci\xc3\xb3, com la quarta plaga B\xc3\xadblica d\'Egipte. S\'han retratat com les malvades (per exemple, en la mitologia grega, Myiagros era un d\xc3\xa9u que espantava les mosques durant els sacrificis a Zeus i Atena, i Zeus va enviar a una mosca a mossegar el cavall Pegasus que causa Bellerophon per retirar-se a la Terra quan ell la va intentar muntar per Muntar l\'Olimp)._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, en algunes cultures la connotaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s tan negativa (per exemple, en la religi\xc3\xb3 de Navajo tradicional, la Mosca Gran \xc3\xa9s un esperit important)._NEWLINE_La mosca, com a s\xc3\xadmbol de valor indomable, insist\xc3\xa8ncia i tenacitat enfront del conflicte, era el major guard\xc3\xb3 militar en la cultura eg\xc3\xadpcia, la m\xc3\xa9s alta distinci\xc3\xb3 concedida pel fara\xc3\xb3 als seus valents. El fara\xc3\xb3 Ahmose va condecorar en una bella cerim\xc3\xb2nia a la seva mare, Ahhotep, amb un collaret amb tres grans mosques d\'or, de 9\xc2\xa0cm d\'altura. Cap altra reina d\'Egipte va rebre aquesta condecoraci\xc3\xb3 militar. Ahmosis reconeixia aix\xc3\xad que la inspiradora de la guerra d\'alliberament havia estat Ahhotep; era la seva forma de recon\xc3\xa8ixer els grans esfor\xc3\xa7os i sacrificis als quals s\'havia sotm\xc3\xa8s aquesta reina, lliurada a la causa d\'alliberar a Egipte del jou dels hicsos._NEWLINE_Els habitants de Cirene oferien sacrificis al deu Acoro perqu\xc3\xa8 els lliur\xc3\xa9s d\'aquests insectes. Els acarnanios veneraven les mosques i els naturals de Accaron oferien encens a la divinitat que les ca\xc3\xa7ava. Els grecs tenien aix\xc3\xad mateix el seu deu Ca\xc3\xa7amosques (Myiagros). Eliano diu que les mosques es retiraven per si soles en els jocs ol\xc3\xadmpics i passaven a l\'altra part del riu Alfeo. En el temple d\'Apol\xc2\xb7lo, a Accio, quan s\'apropava la festa, s\'immolava un toro a les mosques que, una vegada sadollades, es retiraven._NEWLINE_El dimoni Belceb\xc3\xba rep el nom de "el senyor de les mosques", a causa d\'un joc de paraules que va convertir el deu cananeu Ba\'al Zeb\xc3\xbbl (literalment "el senyor pr\xc3\xadncep") en Baal Zabut ("el senyor de les mosques")._NEWLINE_A Roma, hi havia un temple, el d\'H\xc3\xa8rcules vencedor, en el qual no obstaculitzen mai les mosques per m\xc3\xa9s que aquell heroi no hagu\xc3\xa9s pogut mai espantar-les, ja que, segons Te\xc3\xb2fil i Paracels, ni el mateix J\xc3\xbapiter t\xc3\xa9 aquest poder. Les mosques acudien a mir\xc3\xadades als sacrificis de Molloch i els jueus consideraven de feli\xc3\xa7 averany que no es vei\xc3\xa9s mai una mosca en el temple de Salom\xc3\xb3n._NEWLINE_El poema d\'Emily Dickinson diu \xc2\xabjo vaig sentir el zumzeig d\'una mosca quan moria\xc2\xbb fent refer\xc3\xa8ncia a les mosques en el context de la mort. D\'igual manera, en l\'art i la ficci\xc3\xb3, s\'usen tamb\xc3\xa9 principalment les mosques per introduir elements d\'horror o una sensaci\xc3\xb3 de brut\xc3\xadcia; un exemple de l\'anterior \xc3\xa9s una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 de 1958 anomenada La mosca, en la qual s\'observava un cient\xc3\xadfic intercanviar accidentalment parts del seu cos (ADN) amb les de una mosca. L\'habilitat de les mosques per aferrar-se a gaireb\xc3\xa9 qualsevol superf\xc3\xadcie tamb\xc3\xa9 ha inspirat el t\xc3\xadtol de "home mosca" per a persones amb habilitats d\'escalada i paracaigudisme als edificis._NEWLINE_Les mosques s\xc3\xb3n un dels s\xc3\xadmbols personals del poeta Antonio Machado; en el seu poema \xc2\xabLas moscas\xc2\xbb les retrata com animalons entremaliats i entranyables que evoquen la inf\xc3\xa0ncia del poeta i que no tenen respecte ni per les "parpelles dels morts".\n_START_SECTION_\nHabilitat per escapar\n_START_PARAGRAPH_\nEn 2008, un equip d\'investigadors en Caltech, als Estats Units, liderats pel professor de Bioingenier\xc3\xada, Michael Dickinson, van publicar a Current Biology que aquests insectes deuen la seva habilitat per escapar al fet que compten amb un sofisticat sistema de defensa que els fa anticipar-se als moviments del seu atacant i respondre amb moviments \xc2\xabmolt r\xc3\xa0pids, d\'uns 200 mil\xc2\xb7lisegons\xc2\xbb. Mitjan\xc3\xa7ant v\xc3\xaddeos d\'alta velocitat i alta resoluci\xc3\xb3 aquests cient\xc3\xadfics han descobert com una mosca \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de moure les seves potes posteriors i col\xc2\xb7locar-les just en la posici\xc3\xb3 id\xc3\xb2nia per emprendre el vol amb la finalitat de fugir. Expliquen tamb\xc3\xa9 que s\xc3\xb3n capaces de fer aix\xc3\xb2 i no necess\xc3\xa0riament complir-ho, \xc3\xa9s a dir, si finalment l\'atacant no ataca la mosca, tornen a la seva posici\xc3\xb3 normal. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n capaces d\'usar aquest sistema mentre realitzen altres accions.\n_START_SECTION_\nLliure albir en mosques\n_START_PARAGRAPH_\nAl desembre de 2010 es va publicar a la revista Proceedings of the Royal Society l\'article \xc2\xabCap a un concepte cient\xc3\xadfic de la voluntat lliure com un tret biol\xc3\xb2gic: accions espont\xc3\xa0nies i presa de decisions en els invertebrats\xc2\xbb en el qual s\'afirma que fins i tot els invertebrats manifesten d\'alguna manera una conducta amb lliure albir. El seu autor, Bj\xc3\xb6rn Brembs, afirma que el comportament de les mosques, encara que no \xc3\xa9s completament lliure, no est\xc3\xa0 completament constret. El treball aporta evid\xc3\xa8ncia obtinguda de cervells de mosques, cervells que semblen estar dotats de flexibilitat en la presa de decisions. El cient\xc3\xadfic assenyala que la capacitat de triar entre diferents opcions de comportament, fins i tot en l\'abs\xc3\xa8ncia de difer\xc3\xa8ncies en el medi ambient, seria una capacitat comuna a la majoria dels cervells, si no de tots, per la qual cosa els animals m\xc3\xa9s simples no serien aut\xc3\xb2mats totalment predictibles. Aix\xc3\xad mateix, assenyala que aquesta capacitat t\xc3\xa9 la seva explicaci\xc3\xb3 adaptativa com a resposta enfront de competidors, preses i predadores.'