b"\n_START_ARTICLE_\nPallars Sobir\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Pallars \xc3\xa9s una comarca plenament pirinenca, potser la m\xc3\xa9s pirinenca de totes. Compr\xc3\xa8n gaireb\xc3\xa9 tota la cap\xc3\xa7alera de la Noguera Pallaresa, fins al Congost de Collegats. Al nord, on fa frontera amb Fran\xc3\xa7a, hi ha els cims m\xc3\xa9s elevats de Catalunya, entre ells la Pica d'Estats, que en ser el m\xc3\xa9s alt, en s\xc3\xb3n molts els que l'han volgut coronar._NEWLINE_El Pallars Sobir\xc3\xa0 ha estat tradicionalment una comarca a\xc3\xafllada de la resta. Les modernes comunicacions no hi arribaren fins ben entrat el segle XX. Encara ara \xc3\xa9s una comarca de dif\xc3\xadcil acc\xc3\xa9s. Seguint la vall de la Noguera Pallaresa, el recorregut \xc3\xa9s llarg, i cal passar nombrosos colls estrets. La carretera actual fa for\xc3\xa7a revolts. Fora de l'eix de la Noguera, que continua cap a la Val d'Aran pel Port de la Bonaigua, nom\xc3\xa9s hi ha algunes carreteres, que comuniquen el Pallars Sobir\xc3\xa0 amb l'Alt Urgell, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n estretes i amb molts revolts, ja que han de salvar forts desnivells._NEWLINE_El fort desnivell i l'altitud han fet que les aig\xc3\xbces i el gel hi modelessin un relleu abrupte, amb llargs vessants molt inclinats i plens de roquissers i tarteres. El clima \xc3\xa9s d'alta muntanya en bona part de la comarca, i els hiverns s\xc3\xb3n llargs i freds._NEWLINE_Tot plegat ha limitat l'ocupaci\xc3\xb3 i l'activitat humana, i la poblaci\xc3\xb3 hi ha estat sempre escassa. Es registra un m\xc3\xa0xim demogr\xc3\xa0fic el 1860 amb 20.000 habitants, poblaci\xc3\xb3 que es pot considerar for\xc3\xa7a elevada tenint en compte les condicions naturals de la comarca (relleu i clima). Per\xc3\xb2 a partir d'aquesta data el despoblament \xc3\xa9s constant. El padr\xc3\xb3 de 1986 registra una poblaci\xc3\xb3 de 5.464 habitants, gaireb\xc3\xa9 la quarta part de la que hi havia 130 anys abans._NEWLINE_La base econ\xc3\xb2mica ha estat l'aprofitament i explotaci\xc3\xb3 dels recursos naturals: agricultura, ramaderia i l'aprofitament del bosc (silvicultura). Per\xc3\xb2 aquestes activitats tradicionals han minvat molt els darrers anys. La superf\xc3\xadcie agr\xc3\xadcola actual \xc3\xa9s dedicada b\xc3\xa0sicament a prats i farratges per al bestiar bov\xc3\xad, destinat sobretot a la producci\xc3\xb3 de llet. La ramaderia ovina ha perdut import\xc3\xa0ncia, com tamb\xc3\xa9 l'equina._NEWLINE_L'economia actual gira, a m\xc3\xa9s de la ramaderia i la silvicultura, entorn de la producci\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica i del turisme, que en el Pallars Sobir\xc3\xa0 sembla tenir un futur esperan\xc3\xa7ador, ja que el paisatge \xc3\xa9s ric i variat, i cada vegada m\xc3\xa9s apreciat per la poblaci\xc3\xb3 que viu a les ciutats.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nEl Pallars Sobir\xc3\xa0 cau al bell mig del Pirineu, all\xc3\xa0 on el relleu \xc3\xa9s m\xc3\xa9s accidentat i elevat. Vist des d'un avi\xc3\xb3 enlairat, la comarca apareix com una gran vall allargada de nord a sud, que constitueix la cap\xc3\xa7alera de la Noguera Pallaresa. La meitat nord \xc3\xa9s m\xc3\xa9s ampla, a causa de la formaci\xc3\xb3 de tres grans valls: la vall d'\xc3\x80neu, recorreguda pel riu principal (la Noguera Pallaresa), la vall de Card\xc3\xb3s, amb la Noguera de Card\xc3\xb3s, i la Vall Ferrera, amb la Noguera de Vallferrera. Les muntanyes que l'envolten tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s elevades._NEWLINE_Des del punt de vista de la geologia, el Pallars Sobir\xc3\xa0 \xc3\xa9s incl\xc3\xb2s dins del Pirineu axial, excepte l'extrem sud, que pertany al Prepirineu. \xc3\x89s el sector del Pirineu axial on s'assoleixen les cotes m\xc3\xa9s elevades. El sector prepirinenc t\xc3\xa9 menys altitud, per\xc3\xb2 el relleu \xc3\xa9s m\xc3\xa9s abrupte._NEWLINE_Al sector del Pirineu axial el rocam \xc3\xa9s molt enlairat i dur. Les valls hi s\xc3\xb3n molt encaixades, de manera que entre els cims i el llit dels rius hi ha un desnivell entre 1.500 i 2.000 metres. Aix\xc3\xb2 ha fet que els vessants siguin molt inclinats, amb relleu molt abrupte. Els espadats i les tarteres hi s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents._NEWLINE_El rocam \xc3\xa9s dur, constitu\xc3\xaft sobretot per llicorelles. Hi ha sectors gran\xc3\xadtics, com a la cap\xc3\xa7alera de la vall d'Espot i de la vall de Card\xc3\xb3s. All\xc3\xa0 on hi ha granit, les carenes i crestes s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s agudes, com a la regi\xc3\xb3 dels Encantats._NEWLINE_Gaireb\xc3\xa9 tots els l\xc3\xadmits del Pallars Sobir\xc3\xa0 es troben en carenes i cims elevats. Els m\xc3\xa9s destacats s\xc3\xb3n els que hi ha entre la vall de Card\xc3\xb3s i la Vall Ferrera: la Pica d'Estats, amb 3.143 m \xc3\xa9s la cota m\xc3\xa0xima de Catalunya. Vora seu hi ha d'altres pics que superen els 3.000 metres: Pic Verdaguer amb 3.128 m i Pic de Sotllo amb 3.084 m._NEWLINE_S\xc3\xb3n nombrosos els cims que superen els 2.900 metres en el l\xc3\xadmit amb Fran\xc3\xa7a o Andorra (el Pic de Baiau, amb 2.961 m, el Pic de Medacorba, amb 2.907 m), amb l'Alta Ribagor\xc3\xa7a o la Vall d'Aran (el Gran Tuc de Colom\xc3\xa8rs, amb 2.931 m) o amb el Pallars Juss\xc3\xa0 (el Pic de Peguera, amb 2.982 m, el Pic de Subenuix, amb 2.950 m, el Pic o Tuc de Sabur\xc3\xb3, amb 2.905,7 m), etc. - la llista podria ser molt llarga. Els cims citats nom\xc3\xa9s en s\xc3\xb3n una mostra, de les muntanyes elevades del Pallars Sobir\xc3\xa0._NEWLINE_Sobre aquest relleu enlairat les geleres tingueren un gran desenvolupament fa uns vint mil anys. A partir dels 2.000 metres d'altitud, hi predominaven les superf\xc3\xadcies amb neus perp\xc3\xa8tues, que amb el temps anaren acumulant-se fins a formar lleng\xc3\xbces de gel, o geleres. L'acumulaci\xc3\xb3 del gel arrib\xc3\xa0 a ser de 200 a 400 metres de gruix en els circs glacials i en les valls principals. El moviment del gel desgast\xc3\xa0 profundament alguns sectors, excavant sots profunds. Aquests grans i profunds clots corresponen als estanys actuals, ja que quan el gel desaparegu\xc3\xa9, foren ocupats per l'aigua._NEWLINE_Ara trobem molts estanys als vessants superiors del Pallars Sobir\xc3\xa0, per\xc3\xb2 n'hi havia m\xc3\xa9s fa uns milers d'anys. Els menys profunds, o els situats en un curs d'aigua, han estat reblerts f\xc3\xa0cilment pels materials provinents dels vessants ve\xc3\xafns, o arrossegats pels cursos d'aigua. Molts aiguamolls o molleres actuals corresponen a antics estanys._NEWLINE_Hi ha estanys molt profunds, com el de Cercastan, situat a 2.234 metres a la cap\xc3\xa7alera de la vall de Card\xc3\xb3s, amb 104 metres de fond\xc3\xa0ria per nom\xc3\xa9s 1.326 metres de llargada. D'altres s\xc3\xb3n estanys petits i poc profunds, d'uns pocs metres de fond\xc3\xa0ria._NEWLINE_Les geleres formaren grans lleng\xc3\xbces de gla\xc3\xa7 que descendiren per les valls preexistents, fins a cotes inferiors, entorn dels 1.000 metres d'altitud en el moment de recorregut m\xc3\xa0xim, fins que la calor les fonia. Aquestes geleres modelaren valls en forma d'U. S\xc3\xb3n les comes de la part alta de la comarca. La llengua m\xc3\xa9s llarga \xc3\xa9s la que es form\xc3\xa0 a l'actual vall de la Noguera Pallaresa, i tingu\xc3\xa9 un recorregut d'uns 52 quil\xc3\xb2metres, fins a prop de Llavors\xc3\xad._NEWLINE_Les geleres de vall tamb\xc3\xa9 formaren estanys. Aix\xc3\xb2 pass\xc3\xa0 quan la gelera es trobava en un pas estret o un rocam que li costava m\xc3\xa9s de desgastar. En veure's obligada a ascendir, la gelera form\xc3\xa0 una forta excavaci\xc3\xb3 just abans del pas estret o rocam dur. Quan la gelera es va fondre, deix\xc3\xa0 un clot allargassat seguint la direcci\xc3\xb3 de la vall. S'hi form\xc3\xa0 un estany llarg i poc profund, que en molts casos ha estat reblert de sediments, per ser el lloc de pas d'un riu._NEWLINE_Aquest \xc3\xa9s l'origen de la plana que hi ha al fons de la vall d'\xc3\x80neu. \xc3\x89s una plana que sorpr\xc3\xa8n al mig de muntanyes elevades i vessant abruptes. La plana correspon exactament al sector ocupat per un estany, al fons del qual es dipositaren els materials arrossegats per la Noguera Pallaresa._NEWLINE_Al sud de la plana del Pirineu axial el relleu canvia bruscament, a causa de la pres\xc3\xa8ncia de materials m\xc3\xa9s tous. Les muntanyes de la Torreta de l'Orri (2.437 m) i el Tuc de la Cometa (2.442 m) s\xc3\xb3n com dues grans columnes d'entrada al Pirineu axial. M\xc3\xa9s al sud les altituds s\xc3\xb3n menors; excepte el cim del Boumort, cap altre no supera els 2.000 metres._NEWLINE_Primer hi ha la franja d'argiles i gresos, que han estat m\xc3\xa9s erosionats, per\xc3\xb2 de seguida hi ha un rocam compacte, constitu\xc3\xaft per calc\xc3\xa0ries dures i conglomerats molt consolidats. Aquest rocam determina la formaci\xc3\xb3 de diverses serres que, com s'ha dit, no s\xc3\xb3n tan altes com les del Pirineu axial, per\xc3\xb2 el relleu hi \xc3\xa9s molt abrupte, amb cingles i valls molt estretes i engorjades. Destaquen les serres, formades per conglomerats, que tanquen la comarca pel sud, les serres de Cuberes i de Peracal\xc3\xa7 (1.480 m). El relleu d'aquestes serres \xc3\xa9s de tipus montserrat\xc3\xad, enmig del qual la Noguera Pallaresa s'ha obert pas pel Congost de Collegats._NEWLINE_Al nord de la serra de Peracal\xc3\xa7, entre les valls del Flamicell i la Noguera Pallaresa, hi ha un petit estany d'origen c\xc3\xa0rstic, com el de Banyoles, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s petit: Aquest estany \xc3\xa9s conegut amb el nom de Montcort\xc3\xa8s, i t\xc3\xa9 uns 28 metres de fond\xc3\xa0ria i 560 metres de llargada.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl sector compr\xc3\xa8s entre el Pallars Sobir\xc3\xa0, la Vall d'Aran i l'Alta Ribagor\xc3\xa7a \xc3\xa9s on la vegetaci\xc3\xb3 d'alta muntanya es troba m\xc3\xa9s ben representada, i amb m\xc3\xa9s extensi\xc3\xb3. Malgrat trobar-nos en ple Pirineu, al Pallars Sobir\xc3\xa0 hi ha fragments de vegetaci\xc3\xb3 mediterr\xc3\xa0nia. Es tracta de la vegetaci\xc3\xb3 que es fa espont\xc3\xa0niament als vessants inferiors m\xc3\xa9s assolellats i amb sols m\xc3\xa9s primes. \xc3\x89s constitu\xc3\xafda per carrascars, que actualment es troben molt fragmentats._NEWLINE_Els carrascars nom\xc3\xa9s ocuparien les terres dels vessants inferiors m\xc3\xa9s seques i pobres. Amb l'augment de la humitat i sobre s\xc3\xb2ls m\xc3\xa9s profunds, el carrascar \xc3\xa9s substitu\xc3\xaft per boscos que d'una manera espont\xc3\xa0nia ocuparien m\xc3\xa9s extensi\xc3\xb3 en els vessants inferiors. Actualment al costat de les rouredes trobem boscos mixtos de roures i pi roig, matollars i prats._NEWLINE_Amb l'altitud, la pineda de pi roig cada vegada \xc3\xa9s m\xc3\xa9s abundant, fins a 1.500 metres. per damunt d'aquesta cota trobem els boscos de pi negre, que s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstics de l'alta muntanya del Pallars Juss\xc3\xa0. El bosc de pi negre ocuparia una superf\xc3\xadcie molt \xc3\xa0mplia entre 1.600 i 2.300 metres, per\xc3\xb2 de fa temps ha estat for\xc3\xa7a explotat i substitu\xc3\xaft per pastures i prats en molts indrets. Actualment els prats m\xc3\xa9s rics per al bestiar es troben en els replans i vessants poc inclinats dins del territori propi del pi negre. El bosc ocupa sobretot els vessants m\xc3\xa9s inclinats i rocosos, menys interessants per als ramats._NEWLINE_Dins del territori on domina el pi negre trobem boscos de caducifolis, en especial els bedolls. \xc3\x89s conegut el bedollar del pla de Boavi, a la cap\xc3\xa7alera de la vall del riu Ladorre, a la vall de Card\xc3\xb3s. Tamb\xc3\xa9 hi ha boscos d'avets, en especial als vessants frescals i ombr\xc3\xadvols propers a la Vall d'Aran, com al bosc de la mata de Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Per damunt dels 2.300 metres hi ha nom\xc3\xa9s els prats alpins. Ran els 3.000 metres el prat ja \xc3\xa9s molt discontinu, ja que la neu cobreix el terra gaireb\xc3\xa9 tot l'any, i el fred hi \xc3\xa9s molt intens.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa ramaderia i la silvicultura han estat les activitats tradicionals al Pallars Sobir\xc3\xa0. L'agricultura ha estat sempre per a autoconsum o en relaci\xc3\xb3 amb el bestiar. L'activitat industrial hi \xc3\xa9s escassa, encara que tingueren import\xc3\xa0ncia les antigues fargues per la producci\xc3\xb3 del ferro, en especial a la vall Ferrera, d'on li ve el nom. La base econ\xc3\xb2mica actual de la comarca s\xc3\xb3n els serveis, molt concretament el turisme.\n_START_SECTION_\nAgricultura i ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nActualment hi ha molt poca agricultura, a causa de l'aband\xc3\xb3 dels nombrosos petits camps que hi havia prop dels nuclis de poblaci\xc3\xb3. Amb l'aband\xc3\xb3 del poble o casa les terres han deixat de ser treballades. Al fons de la vall, tamb\xc3\xa9 s'han abandonat les terres, ja que molts productes que abans s'hi collien ara s\xc3\xb3n comprats a fora de la comarca. El resultat \xc3\xa9s que ara nom\xc3\xa9s hi ha unes 4.000 ha. de conreu, menys del 3% de la superf\xc3\xadcie total comarcal. _NEWLINE_Anys enrere es cultivava de tot, de cara el consum dom\xc3\xa8stic, ja que no era f\xc3\xa0cil comprar productes, a causa de l'a\xc3\xafllament i la dist\xc3\xa0ncia. Fins es cultiv\xc3\xa0 la vinya i l'olivera. El blat se sembr\xc3\xa0 per damunt els 1.500 metres, amb produccions molt baixes. Ben poc en resta ara dels conreus de cereal (blat, ordi, civada, s\xc3\xa8gol), de patates, de mongetes, d'algunes hortalisses i pomeres. Nom\xc3\xa9s un total de 600 ha. d'aquests conreus, de les quals m\xc3\xa9s de la meitat ja s\xc3\xb3n de cereals. La resta s\xc3\xb3n conreus farratges per al bestiar, en especial trepadella a les terres m\xc3\xa9s primes i seques, i alfals a les m\xc3\xa9s frescals._NEWLINE_En canvi hi ha molta superf\xc3\xadcie ocupada per prats i pastures, que en part corresponen a antigues terres conreades, i d'altres s\xc3\xb3n els prats naturals d'alta muntanya. Gaireb\xc3\xa9 la meitat de la comarca (45%) \xc3\xa9s ocupada per boscos._NEWLINE_La ramaderia ovina ha estat tradicionalment la m\xc3\xa9s important, i era motiu d'importants transhum\xc3\xa0ncies entre els prats d'alta muntanya i les planes de l'interior de Catalunya. Per\xc3\xb2 els ramats d'ovelles s'han redu\xc3\xaft molt, com tamb\xc3\xa9 els equins. Actualment predomina la ramaderia bovina per a llet. Per\xc3\xb2 l'escassa superf\xc3\xadcie dedicada als farratges no permet augmentar gaire el nombre dels caps. Actualment hi ha uns 45.000 caps d'ovins i 8.630 de bovins.\n_START_SECTION_\nInd\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\nLa ind\xc3\xbastria hi \xc3\xa9s ben escassa, per\xc3\xb2 anys enrere tingueren cert relleu la producci\xc3\xb3 de ferro i la manufactura t\xc3\xa8xtil._NEWLINE_El mineral s'extreia de les diverses mines que hi havia a la comarca, la for\xc3\xa7a motriu s'obtenia del corrent d'aigua dels rius cabalosos i l'energia calor\xc3\xadfica dels troncs tallats als boscos. La m\xc3\xa0xima esplendor de les fargues fou al llarg dels segles XVII i XVIII. Per\xc3\xb2 a mitjan segle XIX entr\xc3\xa0 en plena crisi, perqu\xc3\xa8 no podia competir amb els nous alts forns._NEWLINE_La ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil, actualment desapareguda, ha tingut sempre un car\xc3\xa0cter casol\xc3\xa0, o organitzada en petites empreses, i se centrava sobretot en l'elaboraci\xc3\xb3 de les primeres mat\xc3\xa8ries obtingudes a la mateixa comarca, com la llana, el lli, i el c\xc3\xa0nem._NEWLINE_Altres activitats industrials s\xc3\xb3n les relacionades amb la fusta. Hi hagu\xc3\xa9 diverses serradores en diversos llocs de la comarca, ara gaireb\xc3\xa9 totes aturades. Els troncs han estat durant molt de temps transportats aprofitant la for\xc3\xa7a del corrent dels rius, fins a Lleida i Tortosa. Els troncs s\xc3\xb3n lligats en grans tramades, o rais. Sobre els rais es transportaven d'altres productes, com ferro i sal. Ara hi ha una important serradora a la vall de Card\xc3\xb3s._NEWLINE_La sal era obtinguda a les salines de Gerri de la Sal on aprofitaven les aig\xc3\xbces molt carregades de sal que brollen d'una font situada al nord d'aquest poble. L'aigua \xc3\xa9s condu\xc3\xafda fins a les basses o eres d'evaporaci\xc3\xb3, que hi ha al llarg d'un pla al marge dret de la Noguera Pallaresa. Les riuades del novembre de 1982 van malmetre molt aquestes instal\xc2\xb7lacions._NEWLINE_Important per l'economia de la comarca va ser la cooperativa lletera de Sort, creada el 1932. Aquesta cooperativa, com va succeir a l'Alt Urgell i al Pallars Juss\xc3\xa0, va modificar l'economia i el sistema d'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola i ramader de la comarca. A partir d'aquell moment es tend\xc3\xad cap a una ramaderia bovina per a la producci\xc3\xb3 de llet, i l'agricultura s'orient\xc3\xa0 a la producci\xc3\xb3 de farratges.\n_START_SECTION_\nHidroel\xc3\xa8ctriques\n_START_PARAGRAPH_\nLa producci\xc3\xb3 hidroel\xc3\xa8ctrica \xc3\xa9s molt escampada per la meitat nord de la comarca. A comen\xc3\xa7ament de segle s'establiren diferents centrals hidroel\xc3\xa8ctriques, totes de dimensions redu\xc3\xafdes. Les grans obres es realitzaren a partir de la d\xc3\xa8cada de 1950, amb la creaci\xc3\xb3 de les centrals d'Espot, Lladres i Sant Maurici a la vall del riu Escrita, les centrals de la Torrassa i d'Esterri d'\xc3\x80neu a la Noguera Pallaresa, i les centrals de Llavors\xc3\xad, de Tavascan superior i inferior i de Montamara a la vall de Card\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nServeis i comunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl turisme \xc3\xa9s la base econ\xc3\xb2mica de la comarca, i la que ofereix el futur m\xc3\xa9s esperan\xc3\xa7ador. El paisatge \xc3\xa9s un recurs cada vegada m\xc3\xa9s apreciat en l'actual societat urbana i industrial. El Pallars Sobir\xc3\xa0 disposa d'indrets de gran inter\xc3\xa8s paisatg\xc3\xadstic, al qual va unit l'esportiu, en especial l'esqu\xc3\xad. Una part important del Parc Nacional d'Aig\xc3\xbcestortes i Estany de Sant Maurici \xc3\xa9s dins del Pallars Sobir\xc3\xa0, a la vall d'Espot. Per\xc3\xb2 la riquesa natural no s'acaba en aquest sector. Gaireb\xc3\xa9 es podria dir que tota la comarca t\xc3\xa9 un elevat inter\xc3\xa8s natural i paisatg\xc3\xadstic. Aquest \xc3\xa9s el recurs principal de qu\xc3\xa8 disposen actualment els habitants del Pallars Sobir\xc3\xa0, i cal que l'explotin i aprofitin de manera ordenada, de cara a no malmetre'l._NEWLINE_En els darrers anys els esports d'aig\xc3\xbces braves han donat un nou impuls a la comarca, gent d'arreu ve a practicar esports a la Noguera Pallaresa, considerat un dels millors rius per a la pr\xc3\xa0ctica d'esports d'aventura, com s\xc3\xb3n el caiac, el r\xc3\xa0fting o l'hidrotrineu, entre d'altres._NEWLINE_La xarxa vi\xc3\xa0ria \xc3\xa9s fonamental per a facilitar l'acc\xc3\xa9s dels visitants. Fins al 1935 no es complet\xc3\xa0 la xarxa vi\xc3\xa0ria b\xc3\xa0sica que travessa tota la comarca, seguint el fons de la vall de la Noguera Pallaresa, fins al port de la Bonaigua, i cap a la Vall d'Aran. D'aleshores en\xc3\xa7\xc3\xa0, la carretera no ha millorat com els seus habitants desitgen, malgrat els projectes, d'arranjar-la ben aviat._NEWLINE_D'altres carreteres s\xc3\xb3n les que comuniquen el Pallars Sobir\xc3\xa0 amb l'Alt Urgell, de gran import\xc3\xa0ncia per e les comunicacions entre les dues comarques. Cal tenir present que una part de la llet produ\xc3\xafda al Pallars Sobir\xc3\xa0 \xc3\xa9s transportada a la Seu d'Urgell.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl poblament prehist\xc3\xb2ric i antic del Pallars Sobir\xc3\xa0 \xc3\xa9s molt mal conegut. A la banda meridional hi ha testimonis de meg\xc3\xa0lits (Montcort\xc3\xa8s) i alguna cova amb materials de les edats del bronze i del ferro (Peramea), que lliguen amb el panorama contemporani del Pallars Juss\xc3\xa0. No hi ha, fins ara, testimonis arqueol\xc3\xb2gics suficients sobre el poblament del primer mil\xc2\xb7lenni, ni de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca romana, per\xc3\xb2 la topon\xc3\xadmia amb una quantitat de top\xc3\xb2nims d\xe2\x80\x99origen bascoib\xc3\xa8ric, i gaireb\xc3\xa9 cap d\xe2\x80\x99origen rom\xc3\xa0, demostra que la romanitzaci\xc3\xb3 fou gaireb\xc3\xa9 inexistent o molt superficial._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 musulmana de la pen\xc3\xadnsula ib\xc3\xa8rica, el territori fou sotm\xc3\xa8s a poca cosa m\xc3\xa9s que al pagament de tributs o impostos territorials._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la conquesta i el domini dels comtes de Tolosa, s'inici\xc3\xa0 el Comtat de Pallars Sobir\xc3\xa0, que seria el m\xc3\xa9s longeva de tots els comtats catalans i que s'acabaria l'any 1487 amb la caiguda del castell de Val\xc3\xa8ncia d'\xc3\x80neu i la fi del domini d'Hug Roger III._NEWLINE_La crisi general de l'ordre feudal t\xc3\xa9 la seva continu\xc3\xaftat en l'edat moderna i en la transformaci\xc3\xb3 del comtat pallar\xc3\xa8s en un marquesat en mans de la casa dels Cardona. Aquest marquesat coexistia amb diversos senyories, per\xc3\xb2 tots plegats formaven part d'una estructura superior reial, que ser\xc3\xa0 la sotsvegueria de Pallars i que al segle XVIII es convertir\xc3\xa0 en el corregiment de Talarn._NEWLINE_Des de finals del segle XVIII fins al 1870 la poblaci\xc3\xb3 creix fins a arribar al seu sostre demogr\xc3\xa0fic de 20.348 habitants l'any 1860. A partir del 1870 i fins al 1910 hi ha una crisi de l'economia de subsist\xc3\xa8ncia que hi havia hagut fins aquell moment i comen\xc3\xa7a una davallada demogr\xc3\xa0fica i econ\xc3\xb2mica a causa de la desamortitzaci\xc3\xb3 civil de Madoz, la mala climatologia i l'arribada de la fil\xc2\xb7loxera, entre d'altres._NEWLINE_Des del 1910 fins al 1960, i a causa de la implantaci\xc3\xb3 de les hidroel\xc3\xa8ctriques, s'inicia un proc\xc3\xa9s de modernitzaci\xc3\xb3 de la societat tradicional, truncada per la guerra civil i la postguerra.  Des del 1960 fins al 1980 la comarca pateix una segona crisi provocada per la mecanitzaci\xc3\xb3 del camp i la industrialitzaci\xc3\xb3 de les ciutats, que duran el Pallars a una nova davallada demogr\xc3\xa0fica fins al punt de quedar-se sense la meitat de la poblaci\xc3\xb3 (5.247 habitants)."