b'\n_START_ARTICLE_\nAngl\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom \xc2\xabangl\xc3\xa8s\xc2\xbb prov\xc3\xa9 en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia de l\'ep\xc3\xb2nim angle, que es refereix a una tribu germ\xc3\xa0nica que es creu que provenia de l\'\xc3\xa0rea d\'Angeln, a Jutl\xc3\xa0ndia, que actualment pertany al nord d\'Alemanya.\n_START_SECTION_\nImport\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'angl\xc3\xa8s modern, que a vegades \xc3\xa9s descrit com la primera lingua franca global, \xc3\xa9s la llengua dominant o, en alguns casos, fins i tot la llengua internacional obligat\xc3\xb2ria en els \xc3\xa0mbits de la comunicaci\xc3\xb3, la ci\xc3\xa8ncia, la tecnologia de la informaci\xc3\xb3, els negocis, la navegaci\xc3\xb3, l\'aviaci\xc3\xb3, l\'espectacle, la r\xc3\xa0dio i la diplom\xc3\xa0cia. Va comen\xc3\xa7ar a estendre\'s m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de les Illes Brit\xc3\xa0niques amb l\'expansi\xc3\xb3 de l\'Imperi Brit\xc3\xa0nic, i a finals del segle XIX ja havia assolit un abast global. Amb la colonitzaci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica entre els segles XVI i XIX, es va convertir en la llengua dominant dels Estats Units, el Canad\xc3\xa0, Austr\xc3\xa0lia i Nova Zelanda. El creixement de l\'economia i la influ\xc3\xa8ncia cultural dels EUA i la seva condici\xc3\xb3 de superpot\xc3\xa8ncia global des de la Segona Guerra Mundial han accelerat significativament la dispersi\xc3\xb3 de l\'idioma arreu del planeta. L\'angl\xc3\xa8s va substituir l\'alemany com a llengua dominant dels guanyadors de premis Nobel de la ci\xc3\xa8ncia durant la segona meitat del s. XX. L\'angl\xc3\xa8s va igualar i, possiblement, superar el franc\xc3\xa8s com a llengua dominant del m\xc3\xb3n diplom\xc3\xa0tic durant la segona meitat del segle XIX._NEWLINE_Tenir un nivell decent d\'angl\xc3\xa8s s\'ha convertit en una necessitat en diversos \xc3\xa0mbits, ocupacions i professions, com ara la medicina i la inform\xc3\xa0tica. Com a resultat, m\xc3\xa9s de mil milions de persones tenen com a m\xc3\xadnim un nivell d\'angles b\xc3\xa0sic. \xc3\x89s una de les sis lleng\xc3\xbces oficials de les Nacions Unides._NEWLINE_Una de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies del creixement de l\'angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s la reducci\xc3\xb3 de la diversitat ling\xc3\xbc\xc3\xadstica nadiua de molts llocs del m\xc3\xb3n. La seva influ\xc3\xa8ncia continua tenint un paper important en l\'atrici\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica. D\'altra banda, la gran varietat interna de l\'angl\xc3\xa8s, juntament amb els criolls i els pidgins podria crear noves lleng\xc3\xbces a partir de l\'angl\xc3\xa8s amb el pas del temps.\n_START_SECTION_\nExtensi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s el primer idioma a Austr\xc3\xa0lia, les illes Bahames, Barbados, les illes Bermudes, Guyana, Jamaica, Nova Zelanda, Antigua i Barbuda, Saint Kitts i Nevis, Trinitat i Tobago, el Regne Unit i els Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica, encara que a aquest pa\xc3\xads no \xc3\xa9s oficial, sin\xc3\xb3 de facto, i cada estat pot escollir les lleng\xc3\xbces oficials per als seus territoris._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un dels idiomes principals a Belize (amb el castell\xc3\xa0), el Canad\xc3\xa0 (amb el franc\xc3\xa8s), Camerun (amb el franc\xc3\xa8s i diverses lleng\xc3\xbces africanes), Dominica (amb el franc\xc3\xa8s i el crioll), Saint Lucia, Saint Vincent i les Grenadines (amb el franc\xc3\xa8s i el crioll), els Estats Federats de Micron\xc3\xa8sia, Irlanda (amb el ga\xc3\xa8lic), Lib\xc3\xa8ria (amb diverses lleng\xc3\xbces africanes), Singapur i Sud-\xc3\xa0frica (amb l\'afrikaans i diverses lleng\xc3\xbces africanes)._NEWLINE_\xc3\x89s oficial (per\xc3\xb2 sense ser pas un idioma nadiu) a les illes Fiji, Ghana, G\xc3\xa0mbia, l\'\xc3\x8dndia, Kiribati, Lesotho, Kenya, Nam\xc3\xadbia, Nig\xc3\xa8ria, Malta, les illes Marshall, Pakistan, Papua Nova Guinea, les illes Filipines, les illes Solomon, Samoa, Sierra Leone, Swazil\xc3\xa0ndia, Tanz\xc3\xa0nia, Z\xc3\xa0mbia i Zimbabwe._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s \xc3\xa9s la principal llengua de treball en les relacions internacionals i una de les traduccions obligades dels documents de la Uni\xc3\xb3 Europea. \xc3\x89s considerat per molts com la lingua franca moderna, per aix\xc3\xb2 han sorgit versions simplificades, com el Basic English, per usar-se nom\xc3\xa9s entre persones de lleng\xc3\xbces diferents. Ha rebut tamb\xc3\xa9 cr\xc3\xadtiques per imperialisme ling\xc3\xbc\xc3\xadstic.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 gen\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'angl\xc3\xa8s pertany al subgrup de les lleng\xc3\xbces \xc3\xa0ngliques, una fam\xc3\xadlia que agrupa els diferents dialectes anglesos i les lleng\xc3\xbces que n\'han derivat, especialment els criolls en pa\xc3\xafsos colonitzats pels brit\xc3\xa0nics, on han sorgit nous idiomes que barregen l\'angl\xc3\xa8s amb la parla aut\xc3\xb2ctona. Aquesta inclusi\xc3\xb3, per\xc3\xb2, \xc3\xa9s controvertida, ja que el l\xc3\xa8xic sol ser de base anglosaxona per\xc3\xb2 no la gram\xc3\xa0tica. Dins les lleng\xc3\xbces \xc3\xa0ngliques s\'inclou el yola i el fingali\xc3\xa8, antigues lleng\xc3\xbces parlades a Irlanda._NEWLINE_Les lleng\xc3\xbces \xc3\xa0ngliques s\xc3\xb3n, al seu torn, una branca de les lleng\xc3\xbces anglofrisones, a les quals pertany tamb\xc3\xa9 el fris\xc3\xb3. Aquestes pertanyen al grup ingaev\xc3\xb2nic de les lleng\xc3\xbces germ\xc3\xa0niques occidentals, marcades per innovacions com l\'\xc3\xbas del gerundi o canvis fonol\xc3\xb2gics respecte als seus parents orientals i del nord._NEWLINE_Remuntant la classificaci\xc3\xb3, pertany a les lleng\xc3\xbces germ\xc3\xa0niques, un dels grups principals de les lleng\xc3\xbces indoeuropees. Per tant es pot dir que l\'angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s una llengua indoeuropea germ\xc3\xa0nica occidental ingaev\xc3\xb2nica anglofrisona \xc3\xa0nglica.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nL\'angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s un idioma que prov\xc3\xa9 dels idiomes parlats per les tribus germ\xc3\xa0niques que emigraren de l\'actual nord d\'Alemanya i Dinamarca a Anglaterra. Aquestes tribus s\xc3\xb3n identificades amb el nom de frisis, angles, saxons i juts. La seva llengua es denomina angl\xc3\xa8s antic o anglosax\xc3\xb3. Segons la Cr\xc3\xb2nica anglosaxona, aproximadament l\'any 449, Vortigern, rei de les Illes Brit\xc3\xa0niques, va invitar uns angles dirigits per Hengist i Horsa perqu\xc3\xa8 l\'ajudessin en contra els pictes. A canvi, els angles posseirien terres al sud-est. Es va buscar m\xc3\xa9s ajuda i van fer cas a la crida els angles, saxons i juts. La cr\xc3\xb2nica diu que despr\xc3\xa9s de l\'arribada dels colons es van establir en set regnes: North\xc3\xbambria, M\xc3\xa8rcia, \xc3\x80nglia de l\'Est, Kent, Essex, Sussex i Wessex. Alguns estudiosos moderns diuen que aquesta hist\xc3\xb2ria anglosaxona \xc3\xa9s llegend\xc3\xa0ria i de motivaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica.\n_START_SECTION_\nAngl\xc3\xa8s antic\n_START_PARAGRAPH_\nAquests invasors germ\xc3\xa0nics van dominar els habitants de parla celta brit\xc3\xb2nica. Les lleng\xc3\xbces que parlaven aquests invasors germ\xc3\xa0nics van formar el denominat angl\xc3\xa8s antic, emparentat amb el fris\xc3\xb3. L\'angl\xc3\xa8s antic va tenir una forta influ\xc3\xa8ncia d\'un altre dialecte germ\xc3\xa0nic, el n\xc3\xb2rdic antic, parlat pels vikings que es van assentar principalment al nord-est de Gran Bretanya. Les paraules angleses Englisch (angl\xc3\xa8s) i England (Anglaterra) provenen de paraules referides als angles: englisc i England. L\'angl\xc3\xa8s antic no era un idioma unificat, sin\xc3\xb3 que es distingeixen quatre dialectes: merci\xc3\xa0, northumbri\xc3\xa0, k\xc3\xa8ntic i sax\xc3\xb3 occidental._NEWLINE_L\'angl\xc3\xa8s antic presenta moltes semblances tipol\xc3\xb2giques amb les lleng\xc3\xbces indoeuropees antigues com ara el llat\xc3\xad, el grec i l\'alemany. Una de les semblances \xc3\xa9s la pres\xc3\xa8ncia de cas morfol\xc3\xb2gic en el nombre i la difer\xc3\xa8ncia de g\xc3\xa8nere gramatical. El sistema verbal era m\xc3\xa9s sint\xc3\xa8tic que l\'angl\xc3\xa8s modern, que utilitza per\xc3\xadfrasi verbal i verbs auxiliars.\n_START_SECTION_\nAngl\xc3\xa8s mitj\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nL\'angl\xc3\xa8s mitj\xc3\xa0 del segle XIV i XV presenta importants canvis tipol\xc3\xb2gics respecte a l\'angl\xc3\xa8s antic. L\'angl\xc3\xa8s mitj\xc3\xa0 est\xc3\xa0 tipol\xc3\xb2gicament m\xc3\xa9s a prop de l\'angl\xc3\xa8s modern i les lleng\xc3\xbces rom\xc3\xa0niques que l\'angl\xc3\xa8s antic. La principal difer\xc3\xa8ncia entre l\'angl\xc3\xa8s mitj\xc3\xa0 i l\'angl\xc3\xa8s modern \xc3\xa9s la pron\xc3\xbancia. Concretament, el gran despla\xc3\xa7ament voc\xc3\xa0lic va modificar l\'inventari de vocals, produint diftongs a partir de vocals llargues i canviant el grau d\'obertura de moltes vocals. La influ\xc3\xa8ncia de la noblesa normanda, arribada a l\'illa al voltant d\'aquesta \xc3\xa8poca, va deixar tamb\xc3\xa9 efectes en el l\xc3\xa8xic de l\'angl\xc3\xa8s mitj\xc3\xa0 que es conserva encara avui. Aix\xc3\xb2 d\xc3\xb3na origen, per exemple, a la distinci\xc3\xb3 entre pig (porc) i pork (carn de porc), sent la primera d\'origen germ\xc3\xa0nic i la segona d\'origen franc\xc3\xa8s (les classes baixes cridaven pigs convertits en pork per les classes altes)._NEWLINE_A partir del segle XVIII la pron\xc3\xbancia de l\'angl\xc3\xa8s va ser molt similar a la de l\'angl\xc3\xa8s modern. A partir d\'aquesta \xc3\xa8poca es van comen\xc3\xa7ar a produir la major part dels canvis fon\xc3\xa8tics que s\xc3\xb3n avui la base dels dialectes moderns.\n_START_SECTION_\nAngl\xc3\xa8s modern primerenc\n_START_PARAGRAPH_\nL\'angl\xc3\xa8s modern primerenc (Early Modern English) \xc3\xa9s la forma antiga de l\'angl\xc3\xa8s actual, com una variant de l\'idioma anglosax\xc3\xb3 i de l\'angl\xc3\xa8s mitj\xc3\xa0 en particular que es practicava en aquella \xc3\xa8poca._NEWLINE_Es tracta de l\'angl\xc3\xa8s que es parlava principalment durant el Renaixement, i m\xc3\xa9s normalment associat al llenguatge literari de William Shakespeare._NEWLINE_Cronol\xc3\xb2gicament es localitza entre els segles XVI i XVIII en les zones poblades pels anglonormands (aproximadament de 1450 a 1700)._NEWLINE_Es considera la fase m\xc3\xa9s evolucionada i propera a l\'angl\xc3\xa8s de l\'actualitat, i es va consolidar en gran manera a causa de l\'auge de les lletres brit\xc3\xa0niques en aquell per\xc3\xadode hist\xc3\xb2ric i a l\'aportaci\xc3\xb3 donada per les altres lleng\xc3\xbces estrangeres.\n_START_SECTION_\nVocals\n_START_PARAGRAPH_\nEls s\xc3\xadmbols de la llista d\'aqu\xc3\xad a sota s\xc3\xb3n els de l\'alfabet fon\xc3\xa8tic internacional tal com s\'utilitzen en la transcripci\xc3\xb3 de l\'angl\xc3\xa8s (llevat dels Estats Units) per la major part dels diccionaris, especialitzats o no, des de finals dels anys 1970.\n_START_SECTION_\nVocals breus\n_START_PARAGRAPH_\n/\xc9\xaa/\xc2\xa0: fifteen (quinze), fish (peix), chips (patates fregides)_NEWLINE_/\xc9\x9b/\xc2\xa0: men (homes), to let (deixar)_NEWLINE_/\xc3\xa6/\xc2\xa0: man (home), cat (gat)_NEWLINE_/\xc9\x92/\xc2\xa0: hot (calor)_NEWLINE_/\xca\x8a/\xc2\xa0: goods (mercaderies), to put (posar)_NEWLINE_/\xca\x8c/\xc2\xa0: sun (sol), drunk (ebri, borratxo)_NEWLINE_/\xc9\x99/\xc2\xa0: sister (germana), the dog (el gos)\n_START_SECTION_\nVocals llargues\n_START_PARAGRAPH_\n/i\xcb\x90/\xc2\xa0: sea (mar), to read (llegir)_NEWLINE_/\xc9\x91\xcb\x90/\xc2\xa0: car (cotxe), dark (fosc)_NEWLINE_/\xc9\x94\xcb\x90/\xc2\xa0: wall (mur), law (llei)_NEWLINE_/u\xcb\x90/\xc2\xa0: moon (lluna)_NEWLINE_/\xc9\x9c\xcb\x90/\xc2\xa0: first (primer), bird (ocell)\n_START_SECTION_\nDiftongs\n_START_PARAGRAPH_\n/a\xc9\xaa/\xc2\xa0: five (cinc), high (alt)_NEWLINE_/e\xc9\xaa/\xc2\xa0: snake (serpent, serp), name (nom), Shakespeare_NEWLINE_/\xc9\x94\xc9\xaa/\xc2\xa0: oil (oli), boy (noi)_NEWLINE_/a\xca\x8a/\xc2\xa0: cow (vaca), to count (comptar)_NEWLINE_/\xc9\x99\xca\x8a/ ou /o\xca\x8a/\xc2\xa0: road (ruta, cam\xc3\xad), old (vell)_NEWLINE_/\xc9\x9b\xc9\x99/\xc2\xa0: hair (cabells), bear (\xc3\xb3s)_NEWLINE_/\xc9\xaa\xc9\x99/\xc2\xa0: beer (cervesa)_NEWLINE_/\xca\x8a\xc9\x99/\xc2\xa0: poor (pobre)\n_START_SECTION_\nTriftongs\n_START_PARAGRAPH_\n/a\xc9\xaa\xc9\x99/\xc2\xa0: fire (foc), liar (mentider)_NEWLINE_/a\xca\x8a\xc9\x99/\xc2\xa0: flour (farina), flower (flor)_NEWLINE_/e\xc9\xaa\xc9\x99/\xc2\xa0: layer (capa), player (jugador)_NEWLINE_Les seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies anomenades triftongs estan constitu\xc3\xafdes de vegades per dues s\xc3\xadl\xc2\xb7labes: a saber un diftong seguit de /\xc9\x99/.\n_START_SECTION_\nVerbs irregulars\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xbas de gotten ha disminu\xc3\xaft al Regne Unit durant els \xc3\xbaltims segles, per\xc3\xb2 continua als Estats Units. At\xc3\xa8s que en realitat no hi ha regles definitives sobre "qu\xc3\xa8 cal afegir" o "qu\xc3\xa8 cal treure" en una paraula del grup de "verbs irregulars", als que estudien angl\xc3\xa8s com a llengua estrangera se\'ls recomana que se\'ls aprenguin tal com s\'escriuen, ja que com es va esmentar abans, no hi ha un referent definitiu en els "verbs irregulars".\n_START_SECTION_\nSistema d\'escriptura\n_START_PARAGRAPH_\nL\'angl\xc3\xa8s utilitza l\'alfabet llat\xc3\xad, que va substituir les runes anglosaxones al voltant del segle IX. L\'ortografia de l\'angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s etimol\xc3\xb2gica i no pas fon\xc3\xa8tica, especialment per a les paraules d\'origen llat\xc3\xad o recentment incorporades del franc\xc3\xa8s. Existeixen regles d\'escriptura per a les paraules d\'origen germ\xc3\xa0nic i les adaptades antigament del franc\xc3\xa8s, i per tant, un angloparlant pot deduir la pronunciaci\xc3\xb3 d\'aquestes, encara que hi ha excepcions._NEWLINE_L\'alfabet angl\xc3\xa8s actual cont\xc3\xa9 26 lletres llatines: la a, la b, la c, la d, la e, la f, la g, la h, la i, la j, la k, la l, la m, la n, la o, la p, la q, la r, la s, la t, la u, la v, la w, la x, la y i la z (que tamb\xc3\xa9 tenen formes maj\xc3\xbascules: A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y i Z). Altres s\xc3\xadmbols que es fan servir en l\'angl\xc3\xa8s escrit inclouen les lligadures \xc3\xa6 and \xc5\x93 (tot i que ja no s\xc3\xb3n d\'\xc3\xbas com\xc3\xba). Tamb\xc3\xa9 es fan servir alguns s\xc3\xadmbols diacr\xc3\xadtics, sobretot en manlleus d\'altres lleng\xc3\xbces (com ara l\'accent tancat de caf\xc3\xa9 i expos\xc3\xa9), aix\xc3\xad com l\'\xc3\xbas ocasional de di\xc3\xa8resis per indicar que dues vocals formen un hiat (per exemple, a na\xc3\xafve o Zo\xc3\xab)._NEWLINE_L\'ortografia anglesa funciona a diversos nivells, amb elements d\'ortografia francesa, llatina i grega superposats al sistema germ\xc3\xa0nic original. Tamb\xc3\xa9 s\'han produ\xc3\xaft canvis fon\xc3\xa8tics que no es reflecteixen en l\'ortografia, cosa que encara embolica m\xc3\xa9s la troca. Aix\xc3\xad doncs, a difer\xc3\xa8ncia de moltes altres lleng\xc3\xbces, l\'angl\xc3\xa8s escrit no \xc3\xa9s un indicador fiable de l\'angl\xc3\xa8s parlat, i viceversa (\xc3\xa9s a dir, no t\xc3\xa9 una ortografia fon\xc3\xa8mica). Aquest estat s\'il\xc2\xb7lustra en la paraula ghoti, proposada des del segle XIX com a ortografia alternativa de fish en utilitzar de manera ir\xc3\xb2nica les irregularitats de l\'ortografia._NEWLINE_Tot i que no sempre hi ha una correspond\xc3\xa8ncia lletra-so directa, les normes ortogr\xc3\xa0fiques que tenen en compte l\'estructura sil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica, la fon\xc3\xa8tica i els accents tenen una fiabilitat del 75% o m\xc3\xa9s. Alguns proponents de l\'ortografia fon\xc3\xa8mica diuen que l\'angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s m\xc3\xa9s d\'un 80% fon\xc3\xa8tic.'