b'\n_START_ARTICLE_\nZelda Fitzgerald\n_START_SECTION_\nAntecedents familiars i vida primerenca\n_START_PARAGRAPH_\nZelda Sayre va n\xc3\xa9ixer a Montgomery, Alabama i era la m\xc3\xa9s jove d\'entre sis germans. La seva mare, Minerva Buckner \xc2\xabMinnie\xc2\xbb Machen (23 de novembre de 1860 - 13 gener de 1958), li la donar el nom en refer\xc3\xa8ncia als personatges d\'unes hist\xc3\xb2ries poc conegudes: Zelda: A Tale of the Massachusetts Colony (1866) de Jane Howard, i Zelda\'s Fortune (1874) de Robert Edward Francillon. Zelda fou una nena consentida i mimada per la seva mare. No obstant, el seu pare Anthony Dickinson Sayre (1858-1931) \xe2\x80\x94un jutge de la Cort Suprema d\'Alabama i un dels juristes m\xc3\xa9s importants d\'Alabama\xe2\x80\x94 era un home estricte i distant._NEWLINE_La fam\xc3\xadlia descendia dels primers colonitzadors de Long Island que s\'havien traslladat a Alabama abans de la Guerra Civil. En el moment del naixement de Zelda, els Sayres eren una prominent fam\xc3\xadlia del sud. El seu oncle avi, John Tyler Morgan, va formar part del Senat dels Estats Units durant sis legislatures; el seu avi patern editava un diari a Montgomery; i la seva \xc3\xa0via materna era Willis Benson Machen, que fou un breu per\xc3\xadode de temps senadora de Kentucky. _NEWLINE_De nena, Zelda era extremadament activa. Ballava, prenia classes de ballet i gaudia de les activitats a l\'aire. El 1914, va comen\xc3\xa7ar l\'escola secund\xc3\xa0ria Sidney Lanier. Era brillant per\xc3\xb2 no li interessaven molt les lli\xc3\xa7ons. El seu inter\xc3\xa8s pel ballet va continuar fins a la secund\xc3\xa0ria, on va desenvolupar una vida social molt activa. Bevia, fumava i passava gran part del temps amb nois, convertint-se en la l\xc3\xadder de la vida social del jovent. Un diari va recollir unes declaracions que va fer en la presentaci\xc3\xb3 d\'una de les seves actuacions de ballet: \xc2\xaba mi nom\xc3\xa9s m\'importen els nois i nedar\xc2\xbb. Va desenvolupar una necessitat de cridar l\'atenci\xc3\xb3 i desobeir les normes, ja fos ballant el Xarleston o utilitzant vestits de bany ajustats i de color carn, per per alimentar rumors que nedava nua. La reputaci\xc3\xb3 de el seu pare li servia com una mena d\'escut de seguretat, evitant la seva ru\xc3\xafna social, ja que en aquella \xc3\xa8poca s\'esperava que les dones del sud dels Estats Units fossin delicades, d\xc3\xb2cils i complaents. Conseq\xc3\xbcentment, les entremaliadures de la Zelda resultaven escandaloses per als que l\'envoltaven i es va convertir \xe2\x80\x94juntament amb la seva amiga de la inf\xc3\xa0ncia i futura estrella de Hollywood, Tallulah Bankhead\xe2\x80\x94 en el centre de les xafarderies de Montgomery.\n_START_SECTION_\nObsessi\xc3\xb3 i malaltia\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que Scott s\'inspirava constantment en la intensa personalitat de Zelda per als seus escrits, gran part del problema entre ells va venir per l\'avorriment i a\xc3\xafllament que Zelda experimentava quan ell escrivia. L\'interrompia constantment mentre treballava i tots dos es van empobrir al llarg dels anys vint. Scott havia esdevingut alcoh\xc3\xb2lic, el comportament de Zelda es tornava cada vegada m\xc3\xa9s err\xc3\xa0tic i cap de tots dos va avan\xc3\xa7ar en els seus esfor\xc3\xa7os creatius._NEWLINE_Zelda tenia un profund desig de desenvolupar un talent propi, probablement com a reacci\xc3\xb3 a la fama i l\'\xc3\xa8xit de Scott com a escriptor. Amb 27 anys, es va obsessionar amb el ballet, que ja havia estudiat de nena. Durant aquella \xc3\xa8poca havia rebut moltes lloances sobre el seu talent per al ball i, tot i que les opinions dels seus amics variaven sobre les seves aptituds, sembla que en efecte tenia un bon nivell de ballet i bastant talent. No obstant aix\xc3\xb2, Scott estava completament en contra del desig de la seva dona d\'esdevenir una ballarina professional, ho considerava una p\xc3\xa8rdua de temps. Zelda reprendre els estudis de ballet el 1925, a Par\xc3\xads, massa tard com per esdevenir una ballarina realment excepcional, per\xc3\xb2 insistia de manera obsessiva en practicar rigorosament tots els dies fins a vuit hores di\xc3\xa0ries, el que va contribuir a un esgotament f\xc3\xadsic i mental. El setembre de 1929 va ser convidada a formar part de l\'escola de ballet de la Companyia de Ballet de l\'\xc3\x92pera de San Carlo a N\xc3\xa0pols, per\xc3\xb2, tot i que aix\xc3\xb2 significaria l\'\xc3\xa8xit que buscava, va rebutjar la invitaci\xc3\xb3. Mentre el p\xc3\xbablic encara creia que els Fitzgerald vivien una vida plena de glamour, els seus amics van notar que les seves festes havien passat de ser elegants a autodestructives, tots dos s\'havien convertit en una companyia poc agradable._NEWLINE_A l\'abril de 1930, Zelda va ingressar a un sanatori a Fran\xc3\xa7a, despr\xc3\xa9s de mesos d\'observaci\xc3\xb3, tractament i consulta amb un dels psiquiatres m\xc3\xa9s importants d\'Europa, el doctor Eugen Bleuler, fou finalment diagnosticada d\'esquizofr\xc3\xa8nia. Primer va ser admesa en un hospital als afores de Par\xc3\xads, per\xc3\xb2 va ser traslladada a una cl\xc3\xadnica a Montreux, a Su\xc3\xafssa, on es van tractar principalment les seves malalties gastrointestinals i, a causa dels seus problemes psicol\xc3\xb2gics, va ser traslladada a un centre psiqui\xc3\xa0tric a Prangins, a la vora del llac Leman. Fou donada d\'alta el setembre de 1931 i els Fitzgerald van tornar a Montgomery on el pare de Zelda, el jutge Sayre, s\'estava morint. Enmig del dolor de la fam\xc3\xadlia, Scott va anunciar que marxava a Hollywood. El jutge Sayre va morir mentre Scott es trobava fora i la salut de Zelda es va comen\xc3\xa7ar a deteriorar altra vegada. El febrer de 1932, fou readmesa en una cl\xc3\xadnica psiqui\xc3\xa0trica.\n_START_SECTION_\nSave Me the Waltz\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1932, mentre es trobava ingressada a la cl\xc3\xadnica Phipps de l\'Hospital Johns Hopkins de Baltimore, Zelda va tenir una explosi\xc3\xb3 de creativitat. Durant les primeres sis setmanes a la cl\xc3\xadnica, va escriure una novel\xc2\xb7la sencera Save Me the Waltz, i se la va enviar al publicista d\'Scott, Maxwell Perkins. Quan Scott va llegir el llibre de Zelda, una setmana despr\xc3\xa9s que ella l\'hi envi\xc3\xa9s a Perkins, es va enfuriscar. El llibre era un relat semi-autobiogr\xc3\xa0fic del matrimoni dels Fitzgerald. Per carta, Scott la va reprobar i li va reclamar que la novel\xc2\xb7la estava inspirada en material autobiogr\xc3\xa0fic que ell pensava utilitzar en la seva novel\xc2\xb7la Tender Is the Night, en la qual havia estat treballant durant anys i que finalment seria publicada el 1934. Scott va obligar a Zelda a revisar la novel\xc2\xb7la, eliminant les parts que contenien material que ell volia utilitzar. Tot i que la Gran Depressi\xc3\xb3 havia assotat els Estats Units, Scribner\'s va acceptar publicar el llibre, i el 7 d\'octubre de 1932 varen sortir a la venda 3010 exemplars._NEWLINE_Les similituds amb la vida dels Fitzgerald eren \xc3\xb2bvies. La protagonista de la novel\xc2\xb7la era Alabama Beggs, qui com Zelda, era filla d\'un jutge del sud dels Estats Units i es casava amb David Knight, un aspirant a pintor que de cop esdevenia fam\xc3\xb3s pel seu treball. Vivien la vida massa r\xc3\xa0pid a Connecticut abans de mudar-se a viure a Fran\xc3\xa7a. Descontenta amb el seu matrimoni, Alabama es dedic\xc3\xa0 al ballet. Tot i que tots li deien que no tenia esperances, ella perseverava i despr\xc3\xa9s de tres anys es converteix en la ballarina principal d\'una companyia. Alabama cau malalta per l\'esgotament i la novel\xc2\xb7la acaba quan la parella torna al sud dels Estats Units amb la fam\xc3\xadlia d\'ella, ja que el seu pare s\'est\xc3\xa0 morint. Tem\xc3\xa0ticament, la novel\xc2\xb7la retrata la lluita d\'Alabama (i per tant de Zelda) de cr\xc3\xa9ixer m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de ser \xc2\xabuna espectadora de la vida\xc2\xbb, de guanyar-se el respecte pels seus \xc3\xa8xits i m\xc3\xa8rits propis, i de poder assolir la pr\xc3\xb2pia independ\xc3\xa8ncia. L\'estil de Zelda era bastant diferent al d\'en Scott. El llenguatge emprat a Save Me the Waltz est\xc3\xa0 ple de floreigs verbals i de complexes met\xc3\xa0fores. La novel\xc2\xb7la \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 profundament sensual; la cr\xc3\xadtica liter\xc3\xa0ria Jacqueline Tavernier-Courbin va escriure el 1979 \xc2\xabla sensualitat sorgeix quan Alabama pren consciencia de l\'explosi\xc3\xb3 de vida dins d\'ella, la consci\xc3\xa8ncia del cos, les imatges naturals a trav\xc3\xa9s de les quals no nom\xc3\xa9s s\'expressen emocions o fets simples, sin\xc3\xb3 la pres\xc3\xa8ncia aclaparadora dels sentits, en particular el tacte i olfacte, en cada descripci\xc3\xb3\xc2\xbb._NEWLINE_En el seu moment, per\xc3\xb2, el llibre no va ser ben rebut per la cr\xc3\xadtica. Per a la consternaci\xc3\xb3 de Zelda, va vendre nom\xc3\xa9s 1.392 c\xc3\xb2pies, de manera que va guanyar 120,73 d\xc3\xb2lars. El frac\xc3\xa0s de Save Me the Waltz i les dures cr\xc3\xadtiques d\'en Scott per haver-la escrit, acusant-la de plagiadora i anomenant-la \xc2\xabescriptora de tercera\xc2\xbb van trencar el seu \xc3\xa0nim. Va ser l\'\xc3\xbanica novel\xc2\xb7la que va publicar.\n_START_SECTION_\nReavaluaci\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica i reconeixement p\xc3\xb2stum\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'\xc3\xa8xit de la biografia de Milford, Zelda: A Biography, els estudiosos i cr\xc3\xadtics van comen\xc3\xa7ar a mirar i avaluar altra vegada l\'obra de Zelda. En una edici\xc3\xb3 de 1968 de Save Me the Waltz, el estudi\xc3\xb3s sobre l\'obra de F. Scott Fitzgerald, Matthew Bruccoli,  va escriure: \xc2\xabval la pena llegir Save Me the Waltz, en part perqu\xc3\xa8 qualsevol cosa que il\xc2\xb7lumini la carrera de F. Scott Fitzgerald ho val, i perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanica novel\xc2\xb7la publicada per una dona valenta i amb talent que \xc3\xa9s recordada per les seves derrotes\xc2\xbb. Per\xc3\xb2, pel fet que Save Me the Waltz es va comen\xc3\xa7ar a llegir m\xc3\xa9s en conjunt amb la biografia escrita per Milfrod, van sorgir noves perspectives. El 1979, Jacqueline Tavernier-Courbin va escriure, refutant la postura de Bruccoli: \xc2\xabSave Me the Waltz \xc3\xa9s una novel\xc2\xb7la fascinant i commovedora que hauria de ser llegida pel seu propi m\xc3\xa8rit, en igualtat com es fa amb Tender Is the Night. No necessita altra justificaci\xc3\xb3, m\xc3\xa9s que la seva excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia comparativa\xc2\xbb._NEWLINE_Save Me the Waltz va esdevindre el centre de molts estudis literaris que exploraven diferents aspectes del treball de Zelda: la manera en qu\xc3\xa8 la novel\xc2\xb7la contrastava amb l\'opini\xc3\xb3 d\'en Scott sobre el matrimoni a Tender Is the Night; com la cultura que va sorgir en la d\xc3\xa8cada de 1920 posava l\'\xc3\xa8mfasi en la dona moderna; i com aquestes actituds van provocar una falsa representaci\xc3\xb3 de \xc2\xabmalaltia mental\xc2\xbb en les dones._NEWLINE_Els llibres escrits per Zelda Fitzgerald (incloent Save Me the Waltz), editats per Matthew J. Bruccoli, varen ser publicats el 1991. El cr\xc3\xadtic literari del The New York Times, Michiko Kakutani, va escriure: \xc2\xabel fet que la novel\xc2\xb7la es escriv\xc3\xads nom\xc3\xa9s en dos mesos \xc3\xa9s incre\xc3\xafble. Aconsegueix encantar, divertir i moure els lectors, i aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s encara m\xc3\xa9s impressionant. Zelda Fitzgerald va aconseguir, en aquesta novel\xc2\xb7la, transmetre la seva pr\xc3\xb2pia desesperaci\xc3\xb3 heroica de tenir \xc3\xa8xit en alguna cosa seva, i tamb\xc3\xa9 aconsegueix distingir-se a si mateixa com una escriptora amb, com Edmund Wilson va dir del seu marit, un \'talent per convertir el llenguatge en alguna cosa iridescent i sorprenent\'\xc2\xbb._NEWLINE_Els acad\xc3\xa8mics continuen examinant i debatent el paper que Scott i Zelda van tenir en sufocar entre ells les seves respectives  creativitats. El bi\xc3\xb2graf de Zelda, Cline, va escriure que \xc2\xabels dos camps s\xc3\xb3n tan diametralment oposats com els camps literaris entre Plath i Hughes\xc2\xbb, una refer\xc3\xa8ncia a la forta controv\xc3\xa8rsia sobre la relaci\xc3\xb3 marit-muller dels poetes Ted Hughes i Sylvia Plath._NEWLINE_Les pintures de Zelda tamb\xc3\xa9 han tornat a ser apreciades i reconsiderades per si mateixes. Despr\xc3\xa9s d\'haver passat gran part dels anys 1950 i 1960 en golfes familiars \xe2\x80\x94la mare de Zelda fins i tot va cremar gran part de les pintures perqu\xc3\xa8 no li agradaven\xe2\x80\x94, el seu treball ha despertat l\'inter\xc3\xa8s dels estudiosos. S\'han fet exposicions de la seva obra art\xc3\xadstica als Estats Units i a Europa. Una ressenya d\'una de les exposicions, escrita pel comissari Everl Adair, assenyala la influ\xc3\xa8ncia de Vincent van Gogh i Ge\xc3\xb2rgia O\'Keeffe en les pintures, i conclou que el seu corpus d\'art supervivent \xc2\xabrepresenta el treball d\'una dona vision\xc3\xa0ria i talentosa que es va superar sobre enormes possibilitats per crear un art fascinant \xe2\x80\x94un que ens inspira a rememorar la vida que podria haver estat\xc2\xbb._NEWLINE_El 1992, Zelda fou incorporada al Sal\xc3\xb3 de la Fama de la Dona d\'Alabama.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nLa not\xc3\xadcia de la mort de Zelda, el 1948, no va generar gran inter\xc3\xa8s; Scott es considerava un fracassat quan va morir sobtadament el 1940, i tamb\xc3\xa9 havia passat bastant desapercebuda. Va ser p\xc3\xb2stumament quan van resorgir les seves figures. El 1950 el guionista Budd Schulberg, que va con\xc3\xa8ixer a Scott en els seus anys a Hollywood, va escriure The Disenchanted, on presentava un personatge alcoh\xc3\xb2lic i fracassat, inspirat en F. Scott Fitzgerald. Posteriorment, el professor de la Universitat de Cornell Arthur Mizener va escriure una biografia de F. Scott Fitzgerald titulada The Far Side of Paradise, que va revifar l\'inter\xc3\xa8s per la parella entre els acad\xc3\xa8mics. La biografia de Mizener es va publicar en cap\xc3\xadtols a la revista liter\xc3\xa0ria The Atlantic Monthly, mentre que a la revista Life, una de les revistes m\xc3\xa9s llegida i discutida dels Estats Units, es va publicar una hist\xc3\xb2ria sobre les seves obres. Scott fou considerat un fascinant fracassat i es va culpar a la salut mental de Zelda de la seva p\xc3\xa8rdua de potencial com a escriptor._NEWLINE_El 1958 es va estrenar a Broadway una obra de teatre basada en la novel\xc2\xb7la The Disenchanted. El mateix any Sheilah Graham, l\'amant de Scott a Hollywood, va publicar unes mem\xc3\xb2ries, Beloved Infidel, sobre els \xc3\xbaltims anys que van estar junts. Beloved Infidel es va convertir en un best-seller i va inspirar una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula que van protagonitzar Gregory Peck, com a Scott, i Deborah Kerr, en el paper de Graham. Tant el llibre com la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula el van pintar d\'una manera m\xc3\xa9s compassiva que en d\'altres treballs anteriors. El 1970 per\xc3\xb2, el matrimoni de Scott i Zelda va patir una revisi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s acurada quan Nancy Milford, una estudiant de postgrau de la Universitat de Col\xc3\xbambia, va publicar el llibre Zelda: A Biography. Va ser finalista per a un Premi Pulitzer i per al Premi Nacional del Llibre, i va apar\xc3\xa8ixer durant setmanes en la llista de bestsellers del The New York Times. El llibre presenta a Zelda com una artista per propi dret, el talent de la qual va ser menyspreat per un marit controlador. Zelda es va convertir en una icona del moviment feminista en la d\xc3\xa8cada de 1970: una dona amb talent no valorat, havia estat anul\xc2\xb7lada per una societat patriarcal. Quan Tennessee Williams va representar la vida dels Fitzgeralds a la d\xc3\xa8cada de 1980 a Clothes for a Summer Hotel, va apostar per basar-se en el relat de Milford. Va presentar una caricatura de Scott i Zelda com a ep\xc3\xadtoms de la glorificaci\xc3\xb3 de la joventut de l\'edat del jazz, com a representants de la Generaci\xc3\xb3 Perduda, i com una par\xc3\xa0bola sobre sobre les trampes de l\'\xc3\xa8xit en exc\xc3\xa9s._NEWLINE_Zelda va ser la inspiraci\xc3\xb3 per a \xc2\xabWitchy Woman\xc2\xbb  la can\xc3\xa7\xc3\xb3 que parla de bruixes seductores escrita per Don Henley i Bernie Leadon per als Eagles, despr\xc3\xa9s que Henley lleg\xc3\xads la biografia de Zelda, de la musa, la geni darrere del seu marit F. Scott Fitzgerald, la salvatge, encisadora i captivadora "flapper" de l\'era del jazz i el bojos anys 1920, encarnada a The Great Gatsby com la personalitat desinhibida i temer\xc3\xa0ria de Daisy Buchanan. El comportament de Zelda, les festes i els excessos, es reflecteix en la lletra de \xc2\xabWitchy Woman\xc2\xbb, i tamb\xc3\xa9 com en van ser de perjudicials per a la seva salud mental \xc2\xabes va tornar boja amb la cullera de plata\xc2\xbb, \xc3\xa9s una refer\xc3\xa8ncia al temps que va passar Zelda en una instituci\xc3\xb3 mental i la cullera de plata amb orificis que s\'usava per dissoldre tarrons de sucre en absenta. _NEWLINE_La imatge glamurosa de Zelda va inspirar el nom del personatge de la Princesa Zelda, el videojoc creat per Shigeru Miyamoto, The Legend of Zelda. Miyamoto va explicar: \xc2\xabZelda era el nom de l\'esposa del fam\xc3\xb3s novel\xc2\xb7lista F. Scott Fitzgerald. Era una dona famosa i bella, i em va agradar el so del seu nom. Aix\xc3\xad que em vaig prendre la llibertat d\'usar-lo per al primer t\xc3\xadtol de Zelda\xc2\xbb. Del llegat de Zelda a la cultura popular, el bi\xc3\xb2graf Cline va escriure: \xc2\xabRecentment, el mite ha comparat Zelda amb d\'altres icones del segle XX, com Marilyn Monroe i la princesa Diana de Gal\xc2\xb7les. Amb cadascuna comparteix una resist\xc3\xa8ncia a la tradici\xc3\xb3 i convencions, intensa vulnerabilitat, bellesa impactant, lluita sense descans per una identitat seriosa, una vida curta i tr\xc3\xa0gica, i naturalesa impossible\xc2\xbb. El 1989, es va inaugurar a Montgomery el museu F. Scott i Zelda Fitzgerald, a una casa que llogaren el 1931 i el 1932. \xc3\x89s un dels pocs llocs on es conserven algunes de les seves pintures.'