b"\n_START_ARTICLE_\nLaia (pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de 1970)\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nUna infantesa desgraciada marca l'exist\xc3\xa8ncia de Laia. As seu voltant giren tres homes en una ronda de passi\xc3\xb3 i de mort. Nom\xc3\xa9s la tendresa que concentra en el seu fill \xc3\xbanic i el desig d'\xc3\xa9sser una dona normal remouen el seu esperit imm\xc3\xb2bil de dura aparen\xc3\xa7a. La p\xc3\xa8rdua del seu fill, per\xc3\xb2, fa encara m\xc3\xa9s amarg el seu car\xc3\xa0cter, sobre el qual rellisquen tant la brutalitat del seu marit com la passi\xc3\xb3 i l'amor pur dels altres homes.\n_START_SECTION_\nGui\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl director va adaptar una de les escasses novel\xc2\xb7les d'Espriu, la prosa del qual, d'una po\xc3\xa8tica molt personal, resulta un material de complicada transposici\xc3\xb3 a un altre mitj\xc3\xa0. Lluch va cercar la m\xc3\xa0xima fidelitat al text utilitzant els actors com a peces realistes i simb\xc3\xb2liques alhora per a construir un m\xc3\xb3n que gira al voltant de Laia. Fa el retrat d'una dona insatisfeta i rebel, que se sap diferent, i el construeix sobre la personalitat de N\xc3\xbaria Espert i amb recursos cinematogr\xc3\xa0fics (flashback, veu en off, escenes evocadores, barreja de poesia i realisme) per donar-li un tractament est\xc3\xa8tic personal i diferent del de la novel\xc2\xb7la. El film que va ser molt apreciat a Catalunya, no va tenir \xc3\xa8xit a l'Estat espanyol, si b\xc3\xa9 va gaudir d'una estimable difusi\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de festivals estrangers i va representar el set\xc3\xa8 t\xc3\xadtol en catal\xc3\xa0 que es va poder estrenar durant el franquisme. A m\xc3\xa9s, cal destacar la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de Maria Aur\xc3\xa8lia Capmany i Jaume Vidal Alcover com a assessors del gui\xc3\xb3 de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula."