b'\n_START_ARTICLE_\nLa Magdalena llegint\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMaria Magdalena, com es representa en la pintura de principis del Renaixement \xc3\xa9s una composici\xc3\xb3 de diverses figures b\xc3\xadbliques. Aqu\xc3\xad, est\xc3\xa0 basada en Maria de Bet\xc3\xa0nia, qui \xc3\xa9s la Magdalena en la tradici\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica romana. Maria de Bet\xc3\xa0nia va seure als peus de Jes\xc3\xbas "escoltant la seva Paraula", ra\xc3\xb3 per la qual se l\'associa a la figura contemplativa. El contrapunt \xc3\xa9s la germana de Maria, Marta qui, representant de la vida activa, desitjava que Maria l\'ajudaria a servir. Maria \xc3\xa9s representada per Van der Weyden com una noia jove, asseguda en una actitud de tranquil\xc2\xb7la pietat, amb el cap inclinat i els ulls modestament apartats de l\'espectador. Est\xc3\xa0 absorta en la seva lectura d\'un llibre sagrat, les cobertes del qual inclou una camisa de tela blanca, una forma comuna de coberta protectora. Hi ha quatre cintes de punt de llibre en tela de colors  lligades a una barra daurada al capdamunt del dors. Segons Lorne Campbell, els aspectes "el manuscrit sembla una B\xc3\xadblia francesa de finals del segle XIII" i \xc3\xa9s "clarament un text devocional". S\xc3\xb3n excepcionals els retrats contemporanis per mostrar dones llegint, i si la model sabia llegir, indica que probablement seria d\'una fam\xc3\xadlia noble._NEWLINE_Van der Weyden sovint enlla\xc3\xa7a forma i significat, i en aquest fragment el perfil semicircular de la Magdalena refor\xc3\xa7a la seva tranquil\xc2\xb7la desconnexi\xc3\xb3 del seu entorn. Est\xc3\xa0 asseguda en un coix\xc3\xad vermell i descansa l\'esquena contra un bufet de fusta. Al seu costat es troba un flasc\xc3\xb3 d\'alabastre, el seu atribut habitual. Als Evangelis es descriu que va portar esp\xc3\xa8cies a la tomba de Jes\xc3\xbas\xef\xbc\xbb\xef\xbc\xbd\xef\xbc\xbb\xef\xbc\xbd. La vista que s\'observa a trav\xc3\xa9s de la finestra \xc3\xa9s d\'un canal lluny\xc3\xa0, amb un arquer sobre del mur del jard\xc3\xad i una figura que camina a l\'altra banda de l\'aigua, sobre la superf\xc3\xadcie de la qual es reflecteix la seva imatge._NEWLINE_El posat de la Magdalena \xc3\xa9s similar a un nombre de figures religioses femenines pintades pel seu mestre Robert Campin o el seu taller. S\'assembla for\xc3\xa7a, en tema i to, a la figura de Santa B\xc3\xa0rbara del Tr\xc3\xadptic Werl de Campin, i tamb\xc3\xa9 a la Verge d\'una Anunciaci\xc3\xb3 atribu\xc3\xafda a Campin en Brussel\xc2\xb7les. Tal com \xc3\xa9s habitual en Van der Weyden, la cara de la Magdalena t\xc3\xa9 un aspecte gaireb\xc3\xa9 esculpit, i els elements de la seva roba s\xc3\xb3n tractats fins al m\xc3\xadnim detall. Porta una roba verda; en l\'art medieval la Magdalena es representa normalment despullada (de vegades coberta nom\xc3\xa9s pel seu cabell llarg) o amb vestit de colors vius, t\xc3\xadpicament vermell, blau o verd, gaireb\xc3\xa9 mai en blanc. El seu vestit est\xc3\xa0 estretament lligat sota del seu bust per una banda blava, mentre que el brocat d\'or dels seus enagos est\xc3\xa0 adornat per una vora enjoiada. El cr\xc3\xadtic d\'art Charles Darwent va observar que  el passat de la Magdalena com a "dona caiguda" s\'insinua pel vellut del folre de pell del seu vestit i uns pocs bris del cabell sobresortint del seu vel.  Darwent va escriure, "Fins i tot els seus dits, distretament en forma de cercle, suggereixen completesa. En la seva barreja de puresa i erotisme, la  Magdalena de Van der Weyden es mostra completa; per\xc3\xb2 no ho \xc3\xa9s." En el per\xc3\xadode medieval, la pell simbolitzava sexualitat femenina i va estar generalment associat amb la Magdalena. L\'historiador medieval Philip Crispin explica que els artistes com Memling i Matsys sovint retrataven la Magdalena amb pells i destaca que  "va notablement vestida en peces folrades de pell en La Magdalena llegint de Rogier van der Weyden"._NEWLINE_El nivell de detall utilitzat dins el retrat de Magdalena ha estat descrit per Campbell com "superlatiu" respecte de l\'obra de Van Eyck. Els seus llavis estan pintats amb unes ombres de vermell\xc3\xb3, una barreja de blanc i vermell que es complementen per a donar un aspecte transparent al per\xc3\xadmetre. El folre de pell del seu vestit est\xc3\xa0 pintat en una gamma de grisos que van de gaireb\xc3\xa9 blanc fins a negre pur. Rogier va donar a la pell un aspecte de textura en pintar ratlles paral\xc2\xb7leles a la l\xc3\xadnia del vestit i llavors difuminant la pintura abans que no s\'assequ\xc3\xa9s. L\'or en la tela es representa amb una varietat d\'impastos, ratlles i punts de mida i color variable._NEWLINE_Molts dels objectes al seu voltant tamb\xc3\xa9 estan tractats amb molta fidelitat, en particular el pis de fusta i claus, els plecs del vestit de la Magdalena, les vestimentes de les figures que es veuen a l\'exterior i els grans del rosari de Josep. L\'efecte de la llum baixa ha estat motiu d\'estudis;  els grans de rosari de cristall de Josep tenen  punts brillants, mentre subtils combinacions de llum i ombra pot observar-se en traceria del moble i en el fermall del seu llibre. Magdalena est\xc3\xa0 absorta en la seva lectura i aparentment inconscient del seu entorn. Van der Weyden li ha donat una dignitat tranquil\xc2\xb7la tot i que ell \xc3\xa9s generalment considerat com el m\xc3\xa9s emocional dels mestres flamencs del per\xc3\xadode, en particular en comparaci\xc3\xb3 amb Jan van Eyck._NEWLINE_Lorne Campbell descriu la min\xc3\xbascula figura de la dona vista a trav\xc3\xa9s de la finestra i el seu reflex en l\'aigua com "petits miracles de la pintura", i diu que "l\'atenci\xc3\xb3 pels detalls supera de molt els de Jan van Eyck i l\'habilitat d\'execuci\xc3\xb3 \xc3\xa9s sorprenent". Apunta que aquests detalls min\xc3\xbasculs no haurien estat perceptibles per un espectador quan el retaule estava \xc3\xadntegre i en la posici\xc3\xb3 imaginable per la seva dimensi\xc3\xb3 total. Altres \xc3\xa0rees del panell, tanmateix, ha estat descrit com avorrit i sense inspiraci\xc3\xb3. Un cr\xc3\xadtic va escriure que les \xc3\xa0rees del pis i la majoria de l\'armari darrere Magdalena sembla inacabat i "massa estret i un aspecte semblant al paper". Alguns objectes col\xc2\xb7locats sobre en l\'armari, ara s\xc3\xb3n amb prou feines visibles, ja que tan sols resten les seves bases.\n_START_SECTION_\nAltres fragments del retaule\n_START_PARAGRAPH_\nAl Nationalmuseum  d\'Estocolm es conserva un dibuix de la Mare de D\xc3\xa9u amb Nen i Sants que es creu que pot ser un estudi d\'una porci\xc3\xb3 del retaule original fet per un seguidor de Van der Weyden, que, possiblement, coincideixi amb el Mestre de Koberger R\xc3\xbcndblatter. El dibuix t\xc3\xa9 un fons vagament esbossat i mostra, d\'esquerra a dreta: un sant bisbe no identificat amb mitra i b\xc3\xa0cul pastoral fent un gest de benedicci\xc3\xb3; un espai estret amb unes poques l\xc3\xadnies verticals ondulades que suggereixen el comen\xc3\xa7ament del contorn d\'una figura agenollant; _NEWLINE_una figura barbuda descal\xc3\xa7a amb una t\xc3\xbanica aspra identificat com Sant Joan Baptista; una Mare de D\xc3\xa9u asseguda amb el Nen Jes\xc3\xbas a la falda, que s\'inclina a la dreta, mirant un llibre que est\xc3\xa0 sostingut per un home sense barba agenollat identificat com Joan l\'Evangelista._NEWLINE_El dibuix s\'atura al final de la t\xc3\xbanica de Joan, aproximadament en el punt en qu\xc3\xa8 el panell de Londres t\xc3\xa9 el bast\xc3\xb3 de Josep tocant a Joan i la t\xc3\xbanica de la Magdalena. Aix\xc3\xb2 fa pensar que el panell de la Magdalena va ser el primer a ser tallat de l\'obra original._NEWLINE_En un moment indeterminat anterior a 1811, el retaule original va ser tallat, com a m\xc3\xadnim en tres peces, possiblement al seu mal estat, tot i que el fragment de la Magdalena est\xc3\xa0 en bones condicions. El repintat en negre que tapava tot el que envolta la figura principal, probablement es va afegir a la primera meitat del segle XVII quan l\'inter\xc3\xa8s per la pintura dels primitius flamencs havia caigut i no estava de moda. Campbell creu que despr\xc3\xa9s d\'ocultar el detall del fons "s\'assemblava prou a una pe\xc3\xa7a de g\xc3\xa8nere v\xc3\xa0lida per a figurar en una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 ben coneguda de pintura holandesa del segle XVII". Per la mida dels tres panells supervivents i la relaci\xc3\xb3 amb el dibuix esmentat, es calcula que l\'original era, com a m\xc3\xadnim, d\'1\xc2\xa0m d\'alt per 1,5\xc2\xa0m d\'ample; el bisbe i la Magdalena semblen clarament marcar els extrems horitzontals, per\xc3\xb2 l\'extensi\xc3\xb3 de la imatge damunt i sota els elements supervivents i el dibuix no poden ser calculats amb certesa. La mida estimada \xc3\xa9s comparable amb els retaules petits del per\xc3\xadode. El fons va ser cobert amb una capa gruixuda de pigment marr\xc3\xb3-negre fins que va ser netejat el 1955; va ser nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s de l\'extracci\xc3\xb3 de la capa  quan es va ser  relacionar amb el cos superior i cap de Josep de la pe\xc3\xa7a de Lisboa. Aquestes dues feines no van ser conegudes i inventariades fins al 1907, quan apareixen a la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de L\xc3\xa9o Lardus en Suresnes, Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_El panell del Londres mostra molta de la roba de dues altres figures del retaule original. A l\'esquerra de la Magdalena hi ha una roba vermella de qui sembla ser una figura agenollada. La figura, la roba, i de forma menys precisa el fons, encaixen amb un Sant Joan l\'Evangelista agenollat. Darrere de la Magdalena hi ha mig cos inferior i un bra\xc3\xa7 d\'una figura dempeus vestida de blau i vermell, amb un rosari lineal en una m\xc3\xa0 i un bast\xc3\xb3 a l\'altre. La part superior, el tors i el cap, encaixa amb la figura d\'un dels dos panells del museu Calouste Gulbenkian de Lisboa, identificada com a Sant Josep._NEWLINE_Hi ha un altre petit panell al museu de Lisboa d\'un cap femen\xc3\xad, ricament vestit, conegut des de 1907 juntament amb la taula del Josep quan va ser registrat a l\'inventari de Leo Nardus a Suresnes. La figura pot representar Santa Caterina d\'Alexandria, i tant per l\'angle de la seva roba, com per l\'alineament del riu darrere seu amb el de la taula de Londres, es pot assumir que est\xc3\xa0 agenollada. Al dibuix d\'Estocolm no hi \xc3\xa9s, si b\xc3\xa9 s\'aprecien traces del seu vestit. El panell de Josep t\xc3\xa9 una petita visi\xc3\xb3 d\'una escena exterior a trav\xc3\xa9s d\'una finestra; si la figura femenina s\'assumeix que est\xc3\xa0 agenollada, llavors els arbres per sobre de la riba s\'alineen amb els del panell de Londres. Alguns historiadors d\'art, incloent-hi Martin Davies i John Ward, han trigat a acceptar el panell de la Caterina com a part del retaule, encara que \xc3\xa9s indubtablement obra de Van der Weyden o d\'un seguidor contemporani. L\'evid\xc3\xa8ncia en contra d\'aquesta assumpci\xc3\xb3, \xc3\xa9s el fet que la motllura de la finestra a l\'esquerra de la Caterina \xc3\xa9s senzilla, mentre que la propera a Sant Josep \xc3\xa9s aixamfranada. Aquesta inconsist\xc3\xa8ncia en un Van der Weyden \xc3\xa9s inusual. Els plafons s\xc3\xb3n d\'un gruix igual (1,3\xc2\xa0cm) i quasi d\'id\xc3\xa8ntica mida; el plaf\xc3\xb3 de Caterina mesura 18,6\xc2\xa0cm \xc3\x97 21,7\xc2\xa0cm, i el de Sant Josep 18,2\xc2\xa0cm \xc3\x97\xc2\xa021\xc2\xa0cm._NEWLINE_Lorne Campbell creu que, encara que el cap de Caterina est\xc3\xa0 "evidentment menys ben dibuixat i pintat de forma menys brillant que la Magdalena, sembla probable que tot tres fragments provenen de la mateixa obra original"; assenyala que "a la part central de la vora dreta d\'aquest fragment ["Caterina"] hi ha un petit triangle de color vermell, esbossat per una pinzellada cont\xc3\xadnua en el dibuix subjacent... \xc3\x89s probable que el vermell sigui part del contorn de la figura que falta del Baptista". El petit triangle esmentat est\xc3\xa0 en la vora exterior del panell, i nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s  visible quan es treu del marc. Ward, tamb\xc3\xa9 creu que la pe\xc3\xa7a es correspon directament amb els plecs de la t\xc3\xbanica de Joan._NEWLINE_El dibuix d\'Estocolm no cont\xc3\xa9 la figura de Caterina, si b\xc3\xa9 hi ha un espai buit estret a la dreta del bisbe amb unes quantes l\xc3\xadnies esbossades que podrien representar el perfil de la part baixa de la figura agenollada de Santa Caterina. Tot i que cap dels rostres dels tres plafons supervivents s\'hi assemblen als del dibuix, l\'historiador d\'art John Ward va fer una reconstrucci\xc3\xb3 el 1971, on les combinava en una composici\xc3\xb3 idealitzada amb la distribuci\xc3\xb3 de personatges del dibuix d\'Estocolm, amb la decoraci\xc3\xb3 de l\'estan\xc3\xa7a -inexistent al dibuix- inspirada en la Mare de D\xc3\xa9u amb Nen, Sants i comitents de Vrancke van der Stockt que es conserva al Louvre. Es desconeix la hist\xc3\xb2ria o ubicaci\xc3\xb3 original del dibuix d\'Estocolm  abans del segle XIX, llevat que al verso hi ha un dibuix d\'una talla de la Verge i el Nen atribu\xc3\xaft a un taller de Brussel\xc2\xb7les, de prop de 1440 i que actualment \xc3\xa9s al museu de Portugal.\n_START_SECTION_\nIconografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa representaci\xc3\xb3 de Magdalena es basa en Maria de Bet\xc3\xa0nia, identificada  en temps del papa Gregori I com la prostituta penedida de l\'evangeli de  Lluc\xc2\xa07:36\xe2\x80\x9350. Llavors se la va associar iconogr\xc3\xa0ficament amb el plor i lectura: la pietat de Crist causa penediment o plors en els ulls del pecador. Els artistes de comen\xc3\xa7aments del renaixement\xc2\xa0 sovint transmeten aquesta idea en retratar ulls contemplatius, que associa les ll\xc3\xa0grimes amb les paraules, i alhora plorant mentre es llegeix. Es poden veure exemples a les obres del segle XVI de Tintoretto i Tici\xc3\xa0 que mostren la Magdalena llegint, sovint amb els seus ulls centrats en el seu llibre (i presumiblement lluny d\'un mirada masculina), o mirant al cel o, de vegades, mirant t\xc3\xadmidament cap a l\'espectador. A la seva obra "La cara ploranera", Mosche Barasch explica que a l\'\xc3\xa8poca de Van der Weyden el gest de defugir la mirada o cobrir els ulls esdevenien una "f\xc3\xb3rmula pict\xc3\xb2rica per plorar"._NEWLINE_En \xc3\xa8poca medieval, la lectura  esdevenia sin\xc3\xb2nima de devoci\xc3\xb3, la qual cosa implicava la retirada de la vista p\xc3\xbablica. La ubicaci\xc3\xb3 de la Magdalena que fa Van der Weyden  en una escena interior reflecteix l\'alfabetitzaci\xc3\xb3 creixent de l\'entorn dom\xc3\xa8stic o de les dones laiques de meitat del segle XV. L\'increment de producci\xc3\xb3 de textos devocionals demostra que les dones nobles del per\xc3\xadode llegien textos habitualment, com un saltiri o llibre d\'hores, en la intimitat de les seves cases. Que la Magdalena mateixa era lectora va ser un fet fermament assumit en les arts visuals del segle XVII. Com qu\xc3\xa8 la Magdalena va estar present a la mort de Crist i la posterior resurrecci\xc3\xb3, se l\'hi ha atribu\xc3\xaft el rol de portadora de not\xc3\xadcies -testimonials- i per tant directament associada amb el text._NEWLINE_La imatgeria de la Magdalena mostra la idea de Crist com "la paraula", representada per un llibre, amb la Magdalena com la lectora aprenent de la seva pr\xc3\xb2pia hist\xc3\xb2ria vital en un moment de reflexi\xc3\xb3 i penediment. La seva devoci\xc3\xb3 a la lectura reflecteix el seu estatus tradicional com la prostituta piadosament penedida, aix\xc3\xad com una profetessa o vident.  Segons la llegenda, la Magdalena va viure els darrers 30 anys de la seva vida com a eremita a Sainte-Baume i \xc3\xa9s sovint representada amb un llibre, llegint o escrivint, simbolitzant els seus darrers anys de contemplaci\xc3\xb3 i penediment. El segle XIII va adquirir la imatge d\'un dona que s\'havia avergonyit, amb un llarg cabell, que amagava la seva nuesa a l\'exili i "sostinguda per \xc3\xa0ngels, flotant entre el cel i la terra"._NEWLINE_El flasc\xc3\xb3 d\'ung\xc3\xbcent de la Magdalena era com\xc3\xba en el l\xc3\xa8xic de l\'art del per\xc3\xadode. Maria de Bet\xc3\xa0nia podria haver utilitzat un flasc\xc3\xb3 quan es va penedir dels seus pecats als peus de Crist  a casa seva; durant el renaixement, la imatge de la Magdalena era la de la dona que va netejar els peus de Crist amb les seves ll\xc3\xa0grimes i els va eixugar amb el seu cabell. Ella representa el "sagrament de la unci\xc3\xb3 (crisma i unci\xc3\xb3)" quan aboca preci\xc3\xb3s oli de nard al peus de Crist a la seva tomba.'