b'\n_START_ARTICLE_\nEnric Monserd\xc3\xa0 i Vidal\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNasqu\xc3\xa9 al carrer de la Palla, on el seu pare Josep Monserd\xc3\xa0 Roger hi tenia el taller i la casa. El taller de relligador de llibres havia esdevingut un espai de trobada de diversos intel\xc2\xb7lectuals de l\'\xc3\xa8poca on la seva mare Beatriu exercia de moderadora en les tert\xc3\xbalies pol\xc3\xadtiques i culturals que s\'hi organitzaven de forma espont\xc3\xa0nia. L\'any 1862 mor\xc3\xad el pare i la seva v\xc3\xaddua Beatriu Vidal hagu\xc3\xa9 de liquidar el taller d\'enquadernaci\xc3\xb3 i pass\xc3\xa0 a fer feines de cosidora per\xc3\xb2 malgrat les estretors econ\xc3\xb2miques volgu\xc3\xa9 pagar els estudis al seu fill. L\'any seg\xc3\xbcent, 1863, Enric inici\xc3\xa0 els estudis a l\'Escola de la Llotja amb els professors Serra i Porson, Claudi Lorenzale i Sugra\xc3\xb1es, Caba i Llu\xc3\xads Rigalt, entre d\'altres, i els finalitz\xc3\xa0 el 1875. Per\xc3\xb2 Monserd\xc3\xa0 sempre digu\xc3\xa9 que la veritable ensenyan\xc3\xa7a l\'aprengu\xc3\xa9 en el taller del pintor Antoni Caba i Casamitjana del qual en fou deixeble fidel i fins li encarreg\xc3\xa0 el retrat de la seva idolatrada mare Beatriu quan aquesta mor\xc3\xad el 1886. Tamb\xc3\xa9 entr\xc3\xa0 a treballar, de jove, als tallers dels escultors Mensa i Tarasc\xc3\xb3 que es dedicaven a fer obres ef\xc3\xadmeres en cartr\xc3\xb3 per a envelats i teatres._NEWLINE_Monserd\xc3\xa0 es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a fer un nom, i una clientela, amb l\'entrada com a projectista al taller de vidrieria art\xc3\xadstica d\'Eudald Amig\xc3\xb3, que en aquella \xc3\xa8poca era el taller m\xc3\xa9s reconegut d\'aquesta tem\xc3\xa0tica. Sembla que l\'arquitecte Joan Martorell i Montells el descobr\xc3\xad en aquest taller i li encarreg\xc3\xa0 les primeres obres importants. Aquestes van ser les pintures del presbiteri de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Agust\xc3\xad._NEWLINE_Cap el 1888 tamb\xc3\xa9 entr\xc3\xa0 a treballar com a director art\xc3\xadstic a la joieria Maci\xc3\xa0 del carrer Ferran, l\'amo Eusebi Maci\xc3\xa0 Pujol era el seu cunyat, casat amb la seva germana Dolors. En orfebreria Monserd\xc3\xa0 excel\xc2\xb7l\xc3\xad des de ben jove dissenyant tant joies com ornaments lit\xc3\xbargics i reliquiaris dels que en feia maquetes en fusta o en guix i els feia daurar i pintar per a veure\'n el resultat final._NEWLINE_El primer taller propi el tingu\xc3\xa9 al Passeig de Gr\xc3\xa0cia, a la casa Malagrida, entre Diputaci\xc3\xb3 i Consell de Cent. Posteriorment es trasllad\xc3\xa0 a una de les torres de la Casa de les Punxes, propietat de la fam\xc3\xadlia Terradas, que eren clients seus i pels que progect\xc3\xa0 tot el mobiliari de la casa aix\xc3\xad com l\'oratori de la mateixa i tamb\xc3\xa9 l\'altar de la capella de la casa d\'estiueig que els Terradas tenien a Seva; el mas Sobrevia._NEWLINE_El seu debut com a professor fou en un "Instituto Catal\xc3\xa1n de Artesanos y Obreros" instal\xc2\xb7lat al carrer de Sant Pau i dedicat a donar classes a gent sense recursos on pr\xc3\xa0cticament no cobrava res. Del 1882 fins al 1915 va fer de professor de dibuix al col\xc2\xb7legi dels Jesu\xc3\xaftes del carrer de Casp i el 1905 guany\xc3\xa0 la c\xc3\xa0tedra de dibuix de l\'Escola Municipal d\'Arts i Oficis de Gr\xc3\xa0cia._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 tota l\'obra la projectava absolutament sol en el seu taller en la realitzaci\xc3\xb3 es serv\xc3\xad de grans col\xc2\xb7laboradors. Aix\xc3\xad en les obres murals i de m\xc3\xa9s envergadura sempre treballava amb el pintor Josep Duran i Riera. Josep Pey feia els aquarel\xc2\xb7laments dels projectes i Emili Amig\xc3\xb3 era el seu col\xc2\xb7laborador preferit en la pintura floral._NEWLINE_Des de l\'any 1919, quan mor\xc3\xad la seva germana Dolors, Enric vivia a casa dels Puig i Cadafalch, ja que la dona de Josep Puig i Cadafalch era neboda seva. Pel juny del 1925 va ser intervingut a la Cl\xc3\xadnica del Pilar i pel mes de gener del 1926, sentint-se malalt, va anar a viure a casa d\'una altra neboda, Maria dels \xc3\x80ngels, (perqu\xc3\xa8 els Puig i Cadafalch eren de viatge a Nord-am\xc3\xa8rica) on mor\xc3\xad el 13 d\'abril.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra m\xc3\xa9s coneguda d\'Enric Monserd\xc3\xa0 \xc3\xa9s la reforma i decoraci\xc3\xb3 del Sal\xc3\xb3 de Cent de la Casa de la Ciutat de Barcelona. Aquesta reforma s\'inici\xc3\xa0 el 1914 i s\'acab\xc3\xa0 el 1925. L\'element principal del projecte, i que ens ha arribat intacte, \xc3\xa9s el retaule de pedra de darrere la presid\xc3\xa8ncia. Aquest remet a l\'estil dels retaules de pedra catalans del segle XV per\xc3\xb2 la tem\xc3\xa0tica religiosa queda relegada a un paper secundari; el tema central \xc3\xa9s l\'escut de la ciutat portat per dos macers. Sota el retaule trobem el cadirat de la presid\xc3\xa8ncia que segueix cap als dos laterals del fons de la sala i que s\'inspira en els cors catedralicis. Aquest cadirat per al govern municipal quedava, en el disseny original, separat de la resta de la sala per una balustrada de pedra actualment perduda, en els seus extrems s\'hi conserva encara el coronament de la balustrada en forma de dues est\xc3\xa0tues: la de Sant Jordi i la de Jaume I. Potser el m\xc3\xa9s vist\xc3\xb3s de tota la decoraci\xc3\xb3 de la sala s\xc3\xb3n els domassos que tapen les parets, alternant franges grogues i vermelles, i les aranyes de ferro forjat que pengen del sostre. En aquesta sala Monserd\xc3\xa0 se\'ns revela com a interiorista i decorador per\xc3\xb2 en canvi no hi trobem cap mostra de la seva altra faceta art\xc3\xadstica; la de pintor._NEWLINE_A la Capella del Sagrament de la Bas\xc3\xadlica de Santa Maria de Matar\xc3\xb3 trobem cinc grans teles de Monserd\xc3\xa0 a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de la Sant\xc3\xadssima Trinitat que corona la petxina de sobre l\'altar. Entrant a la dreta hi ha el "Miracle dels pans i els peixos", el "Calvari" i la "Primacia de Sant Pere". A l\'esquerra trobem els quadres de la "Maria Magdalena" i de la "Resurrecci\xc3\xb3 de Ll\xc3\xa0tzer" (1892). Per a la seva realitzaci\xc3\xb3 Monserd\xc3\xa0 es servi de l\'ajuda de la fotografia de models reals amb els que realitz\xc3\xa0 nombrosos estudis de composici\xc3\xb3 per tal d\'aconseguir major realisme en les postures. Tamb\xc3\xa9 utilitzava maquetes de fang amb la composici\xc3\xb3 de tots els personatges i despr\xc3\xa9s en feia fotografies i aix\xc3\xad obtenia una escenografia del conjunt. La capella fou bene\xc3\xafda el 1889 pel bisbe de Barcelona Jaume Catal\xc3\xa0, obra de l\'arquitecte Emili Cabanyes i Rabassa, \xc3\xa9s qualificada com de neorom\xc3\xa0nica amb aires bizantins. Monserd\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 pint\xc3\xa0 les llunetes de sobre els quadres i d\'altres plafons decoratius que es perderen durant la Guerra Civil i feu un confessionari de fusta (1912). En el moment de la inauguraci\xc3\xb3 el paviment de la capella era de parquet per\xc3\xb2 les humitats feren necess\xc3\xa0ria la seva substituci\xc3\xb3 per un paviment de mosaic que fou tamb\xc3\xa9 dissenyat per Monserd\xc3\xa0. El constructor del paviment va ser l\'itali\xc3\xa0 Mario Magaliano que el realitz\xc3\xa0 el 1903. _NEWLINE_A la bas\xc3\xadlica mataronina tamb\xc3\xa9 es conserven, de l\'artista, dos tapissos pintats a la Capella de la Pur\xc3\xadssima i els quadres de Sant Lle\xc3\xb3 i Sant Ricard de la Capella de Santa Ll\xc3\xbacia. A la Parr\xc3\xb2quia de Sant Josep, de la mateixa poblaci\xc3\xb3 de Matar\xc3\xb3, hi ha una tela de les patrones Juliana i Semproniana._NEWLINE_A la parr\xc3\xb2quia de Sant Joan de Vilassar de Mar es conserven dos quadres, de grans dimensions (al\xc3\xa7ada 3,20 m, amplada: 1,70), on es representen "El Baptisme de Jes\xc3\xbas" i "El Martiri de Sant Joan Baptista". En aquestes pintures es revela la plena maduresa de l\'artista en la perfecci\xc3\xb3 del dibuix i del colorit, en el qual abunden els tons b\xc3\xa0sics que produeixen un gran efecte; hi ha tamb\xc3\xa9 alguns sienes cremats i escarlates; la llum hi \xc3\xa9s vibrant. En la composici\xc3\xb3 es d\xc3\xb3na exclusiva import\xc3\xa0ncia a les figures protagonistes de l\'escena. Foren pintats l\'any 1902 i sufragats pel navilier Nicolau Mir, ambd\xc3\xb3s quadres, que en origen es trobaven encarats dins del presbiteri, foren salvats durant la Guerra Civil i col\xc2\xb7locats al transsepte de la nova esgl\xc3\xa9sia parroquial._NEWLINE_A Lloret de Mar project\xc3\xa0 el Monument de l\'\xc3\x80ngel i sobretot l\'interior del santuari de Sant Pere del Bosc, restaurat a expenses de l\'indi\xc3\xa0 Nicolau Font entre als anys 1898 i 1903. I a Vilafranca del Pened\xc3\xa8s el Monument a Mil\xc3\xa0 i Fontanals constru\xc3\xaft entre el 1908 i el 1912.\n_START_SECTION_\nFons personal\n_START_PARAGRAPH_\nUna part del seu fons personal es conserva a l\'Arxiu Fotogr\xc3\xa0fic de Barcelona. El fons cont\xc3\xa9 fotografies generades o reunides per Enric Monserd\xc3\xa0 en la seva activitat d\'artista. Hi trobem negatius i positius que representen paisatges, models fent la posa i s\xc3\xa8ries que reprodueixen una mateixa imatge amb petites variacions de posicions, gestos o vestimenta. Aquest material l\'utilitz\xc3\xa0 l\'artista com a base de treball per a les seves composicions. No es pot afirmar que ell sigui l\'autor de les fotografies, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que hi particip\xc3\xa0 dirigint com havia de ser la fotografia._NEWLINE_Es tracta d\'un fons interessant, perqu\xc3\xa8 exemplifica la manera de treballar d\'uns artistes en una \xc3\xa8poca determinada i mostra una de les funcions de la fotografia. La fotografia es va convertir per a molts pintors, en aquesta \xc3\xa8poca, en eina d\'ajuda per als seus treballs._NEWLINE_Al Museu Nacional d\'Art de Catalunya (MNAC) tamb\xc3\xa9 s\'hi conserva un fons de quaranta-cinc dibuixos que va ser catalogat per Ramon Ribera. La majoria s\xc3\xb3n estudis preparatoris de projectes decoratius i de pintures de cavallet tant de motius religiosos com de civils, alguns fragmentaris. Tamb\xc3\xa9 hi ha esbossos de mobiliari, tapissos i monuments, entre d\'altres._NEWLINE_Un altre fons important del pintor es conserva a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Sant Jordi, aquest va ser catalogat per Rafel Torrella. D\'aquest fons destaquen els conjunts decoratius de la Casa Gar\xc3\xad de Barcelona, el Sal\xc3\xb3 de Cent, la Capella del Sagrament de Santa Maria de Matar\xc3\xb3, l\'esgl\xc3\xa9sia de la Plana Novella del Garraf, l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Agust\xc3\xad Nou de Barcelona, la Casa Terradas (Casa de les Punxes) de Barcelona i d\'altres.'