b"\n_START_ARTICLE_\nFructu\xc3\xb3s, Auguri i Eulogi de Tarragona\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDe la seva vida no ens n'ha arribat m\xc3\xa9s que les actes del seu martiri. Segons aquest document, en el context de les persecucions anticristianes de l'emperador Valeri\xc3\xa0 I, Emili\xc3\xa0, governador de la prov\xc3\xadncia Tarraconense, orden\xc3\xa0 l'arrest del bisbe Fructu\xc3\xb3s el 16 de gener del 259. Juntament amb ell, tamb\xc3\xa9 foren fets presos els seus diaques, Eulogi i Auguri. El dia 21 de gener foren jutjats i condemnats a cremar a l'estaca, pena que s'execut\xc3\xa0 al mateix dia a l'amfiteatre. Sempre d'acord amb les actes del proc\xc3\xa9s, els tres m\xc3\xa0rtirs, coronats i revestits, s'aparegueren despr\xc3\xa9s de morts tant a la comunitat cristiana com als seus botxins, per donar instruccions respecte al seu enterrament. La comunitat cristiana don\xc3\xa0 sepultura als cossos, se suposa que en l'espai on es bastiria la necr\xc3\xb2polis cristiana del Francol\xc3\xad, per\xc3\xb2 no ha quedat const\xc3\xa0ncia del lloc prec\xc3\xads. El document transmet la imatge d\xe2\x80\x99una comunitat cristiana tarraconense ben organitzada i prou arrelada a la ciutat i al seu territori. La tradici\xc3\xb3 vincula, sense cap evid\xc3\xa8ncia, l\xe2\x80\x99origen d\xe2\x80\x99aquesta comunitat amb la possible vinguda de l\xe2\x80\x99ap\xc3\xb2stol Pau de qui s\xc3\xad que es coneix, per\xc3\xb2, el seu inter\xc3\xa8s de venir a Hisp\xc3\xa0nia. _NEWLINE_La situaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99Imperi rom\xc3\xa0 en aquest per\xc3\xadode era for\xc3\xa7a convulsa i, com ja ho havia fet abans, es responsabilitzava els cristians dels problemes que l\xe2\x80\x99afligien. Sota els regnats de Deci (249-251) i Valeri\xc3\xa0 (253-260) es promulguen diversos edictes obligant la jerarquia eclesi\xc3\xa0stica cristiana a recon\xc3\xa8ixer i participar en els ritus pagans, limitant el dret de reuni\xc3\xb3 de la comunitat cristiana i prohibint la visita als llocs d\xe2\x80\x99enterrament sota amena\xc3\xa7a de pena capital. L\xe2\x80\x99any 258, el de la promulgaci\xc3\xb3 del segon edicte de Valeri\xc3\xa0, van ser executats Sixte, bisbe de Roma, amb quatre dels seus diaques i Cebri\xc3\xa0, bisbe de Cartago. L\xe2\x80\x99any seg\xc3\xbcent van ser martiritzats el bisbe de T\xc3\xa0rraco, Fructu\xc3\xb3s i els seus diaques Auguri i Eulogi._NEWLINE_De forma contempor\xc3\xa0nia als fets, una figura an\xc3\xb2nima, possiblement un soldat, redact\xc3\xa0 unes actes del martiri de Fructu\xc3\xb3s i dels seus companys. Aquest document, conegut com la Passio Fructuosi, \xc3\xa9s considerat el primer document cristi\xc3\xa0 hist\xc3\xb2ric a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, i tingu\xc3\xa9 prou difusi\xc3\xb3 com per a ser llegit de forma p\xc3\xbablica a les esgl\xc3\xa9sies africanes: Sant Agust\xc3\xad en fa un paneg\xc3\xadric en el serm\xc3\xb3 273. Les actes tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n citades pel poeta Prudenci (Aurelius Prudentius Clemens) en la seva obra Peristephanon (Corones del martiri), on dedica un himne als tres m\xc3\xa0rtirs._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia en celebra la festa el 21 de gener, el mateix dia del martiri. Fructu\xc3\xb3s \xc3\xa9s patr\xc3\xb3, entre d'altres, de Sant Fruit\xc3\xb3s de Bages, Aramunt, Bold\xc3\xads Sobir\xc3\xa0 (Lladorre), i M\xc3\xbasser. L'any 2008, coincidint amb el 1750 aniversari dels fets, es va celebrar un any jubilar per part de l'Arquebisbat de Tarragona.\n_START_SECTION_\nBas\xc3\xadlica de l'amfiteatre de Tarragona\n_START_PARAGRAPH_\nA l'arena de l'amfiteatre, cap al segle V, es constru\xc3\xad una bas\xc3\xadlica visig\xc3\xb2tica dedicada a Sant Fructu\xc3\xb3s. Amb l'arribada dels sarra\xc3\xafns, el 711, les restes dels m\xc3\xa0rtirs van \xc3\xa9sser traslladades a It\xc3\xa0lia pel bisbe Pr\xc3\xb2sper, a l'indret on es bastiria l'abadia de San Fruttuoso di Capodimonte. Posteriorment, part de les rel\xc3\xadquies van retornar a Catalunya, a Sant Fruit\xc3\xb3s de Bages. D'all\xc3\xad, en 1372, van ser portades a la Seu de Manresa, a la cripta de la qual es veneren com un dels Cossos Sants. D'all\xc3\xad, se'n ced\xc3\xad una petita part a Tarragona."