b"\n_START_ARTICLE_\n3 de 8\n_START_SECTION_\n1814-1889: La base troncal del M\xc3\xb3n Casteller.\n_START_PARAGRAPH_\nEl 3 de 8 fou quasi amb seguretat total el primer castell de vuit pisos de la Hist\xc3\xb2ria, havent-hi proves d'una primera realitzaci\xc3\xb3 emprenedora per primer cop amb data del 3 d'abril de 1814, descarregant-lo llavors la Colla dels Menestrals a una diada duta a terme al Pati del Castell de Valls. A partir d'aquest moment, l'estructura es va comen\xc3\xa7ar a realizar amb realativa regularitat per part de les colles vallenques, i ja des de la d\xc3\xa8cada de 1830-1840 cada cop aniria freq\xc3\xbcentant m\xc3\xa9s les pla\xc3\xa7es del per\xc3\xadode. _NEWLINE_Arribats a la Primera Edat d'Or dels Castells, inaugurada amb l'anomenat Trienni Meravell\xc3\xb2s que detall\xc3\xa0 l'historiador torrenc Llu\xc3\xads Solsona, el 3 de 8 es convert\xc3\xad en la base troncal dels castells de vuit pisos del moment. En aquell moment era considerat t\xc3\xa8cnicament m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil que el 4 de 8 i m\xc3\xa9s assolible per la menor quantitat de castellers de tronc que requereix, unes idees que canviarien radicalment fins a capgirar-se amb el pas del temps. _NEWLINE_Amb la Decad\xc3\xa8ncia Castellera (1890-1980) la construcci\xc3\xb3 es va acabar perdent durant l'\xc3\xbaltima d\xc3\xa8cada de cent\xc3\xbaria, no podent datar-se amb precisi\xc3\xb3 quin fou el darrer. Haurien de passar v\xc3\xa0ries d\xc3\xa8cades fins que torn\xc3\xa9s a ser realitzat amb \xc3\xa8xit, i els castells de la gamma de vuit pisos durant uns anys nom\xc3\xa9s es van poder mantindre gr\xc3\xa0cies al 4 de 8.\n_START_SECTION_\n1890-1968: Un col\xc3\xb2s puntual i resistent.\n_START_PARAGRAPH_\nTot i ser provat consecutivament per les colles del per\xc3\xadode de manera puntual, a principis de segle XX el 3 de 8 resultava ser un castell totalment inassolible. El primer que es faria al segle XX hauria de ser sols coronat, tot despr\xc3\xa9s de l'acceptaci\xc3\xb3 dels castells carregats a partir dels anys 30 per una iniciativa normativa empresa des del I Concurs de Castells de Tarragona (1932). L'objectiu era intentar fomentar noves proves castelleres i m\xc3\xa9s potents, redirigint el baix nivell casteller del moment. Respecte al 3 de 8, el resultat d'aquesta estrat\xc3\xa8gia fou un \xc3\xa8xit; en total es van veure quatre proves conegudes de 3 de 8 entre 1932 i 1935 gr\xc3\xa0cies a l'impuls encap\xc3\xa7alat per les colles vallenques, i el castell finalment es va recuperar espor\xc3\xa0dicament mitjan\xc3\xa7ant la seva carregada per primera vegada al segle durant el setembre de l'any 1934 a Torredembarra, per part de la Colla Nova dels Xiquets de Valls, que un any despr\xc3\xa9s el carregaren de nou a la mateixa localitat. e _NEWLINE_No obstant, aquestes dues fites fetes per la Diada de Santa Rosalia de Torredembarra per part de la Nova van resultar ser un breu miratge, doncs v\xc3\xa0ren ser els dos \xc3\xbanics 3 de 8 fets exitosament en tota la primera meitat de segle: Amb la Guerra Civil espanyola entre 1936-1939 es tall\xc3\xa0 de socarrel tot progr\xc3\xa8s casteller i, tanmateix, es pedrien els significatius aven\xc3\xa7os realitzats amb aquesta estructura. Solament es prov\xc3\xa0 en vuit ocasions despr\xc3\xa9s de la guerra i fins a arribar a 1950, nom\xc3\xa9s per part de la Muixerra de Valls i els Nens del Vendrell, acabant tals proves tan sols en mers intents. En canvi, de 4 de 8 se'n van arribar a fer setanta-tres coneguts durant la primera meitat de segle, des de la seva recuperaci\xc3\xb3 el 1932 a 1950 (45d + 27c);  unes dades que exposen a la perfecci\xc3\xb3 la major dificultat que posseeix el tres.  _NEWLINE_No es torn\xc3\xa0 a veure cap 3 de 8 completat fins que els Nens del Vendrell el van aconseguir descarregar per primera vegada al segle XX, a la diada del 15 d'octubre de 1951 a la pla\xc3\xa7a Vella del Vendrell. Pocs dies despr\xc3\xa9s el carregava la Muixerra dues vegades (a la pr\xc3\xa8via de Santa \xc3\x9arsula i a la Diada de Santa \xc3\x9arsula), i la Colla Vella dels Xiquets de Valls el va carregar a l'any seg\xc3\xbcent. Per\xc3\xb2 encara que amb aquella cadena d'\xc3\xa8xits es donava per fet que es domaria definitivament el 3 de 8, la cosa no an\xc3\xa0 aix\xc3\xad, sent aquella descarregada del 1951 un simple episodi espor\xc3\xa0dic: Ni els vendrellencs ni les colles vallenques l'arribaren a poder descarregar durant els seg\xc3\xbcents anys, i aix\xc3\xad dins les d\xc3\xa8cades de 1950 i 1960 l'estructura es mantingu\xc3\xa9 com una de les m\xc3\xa0ximes cimes del M\xc3\xb3n Casteller. Entre 1951 i 1968, a part de la descarregada puntual del 15-X-1951, el 3 de 8 fou provat en trenta-vuit ocasions m\xc3\xa9s sense tornar a descarregar-se (12c + 25i + 1id).\n_START_SECTION_\n1969-1979: La normalitzaci\xc3\xb3 a comptagotes.\n_START_PARAGRAPH_\nEl retorn del castell ja descarregat es va poder veure l'any 1969 novament al Vendrell per la Diada de Santa Teresa, una altra vegada per part de la colla vendrellenca. A la setmana seg\xc3\xbcent, per Santa \xc3\x9arsula, era tamb\xc3\xa9 descarregat per la Colla Vella dels Xiquets de Valls per primera vegada al segle XX. Amb aquests \xc3\xa8xits consecutius a finals dels anys seixanta, s'aconsegu\xc3\xad que el 3 de 8 fos un castell que s'an\xc3\xa9s regularitzant a les places, a m\xc3\xa9s de descarregar-se ja amb certa freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia (encara que seguia sent un castell l\xc3\xadmit). _NEWLINE_Mica en mica altres colles se l'anirien apuntant als seus registres: Els Castellers de Vilafranca el van carregar per primer cop l'1 d'octubre de 1972 al VII Concurs de castells de Tarragona, i el descarregaren el 30 d'agost de 1974 per la Diada de Sant F\xc3\xa8lix.  La Colla Joves Xiquets de Valls finalment el descarregaria per primera vegada al segle XX durant la Santa \xc3\x9arsula del 1976, quaranta-un anys despr\xc3\xa9s d'haver-lo carregat amb el nom de la Colla Nova dels Xiquets de Valls. _NEWLINE_Entre 1969 i 1979 el 3 de 8 s'havia vist en setanta-vuit ocasions a pla\xc3\xa7a (17d + 16c + 41i + 4id), tornant a presentar per fi una regularitat bastant constant per primer cop des del segle anterior. No obstant, la seva taxa de caigudes (C+I) seguia sent molt elevada, del 73'1%, per la qual cosa la construcci\xc3\xb3 encara no restava dominada per part de les colles del moment, tot i els esfor\xc3\xa7os que hi invertiren.\n_START_SECTION_\n1980-Act.: La dominaci\xc3\xb3 definitiva del tres.\n_START_PARAGRAPH_\nPer\xc3\xb2 ja amb l'entrada als anys vuitanta el 3 de 8 seria finalment dominat quasi del tot, amb una taxa de caigudes que an\xc3\xa0 baixant; de les trescentes vint-i-tres proves de 3 de 8 fetes entre 1980 i 1989, la taxa de caigudes fou del 31'4% (56c + 50i), i per primera vegada des del segle anterior era superada de mode definitiu per la taxa de desc\xc3\xa0rregues, del 66'2% (223d). Encara que actualment ens pugui semblar molt poc, en aquell moment fou un \xc3\xa8xit enorme, ja que la lluita amb aquest castell portava allargant-se llavors m\xc3\xbaltiples d\xc3\xa8cades successives. A m\xc3\xa9s, amb tal marge de seguretat, el tres es convert\xc3\xad en la base troncal per comen\xc3\xa7ar a encarar amb solidesa estructures m\xc3\xa9s complexes, com per exemple el 5 de 8, el 3 de 8 aixecat per sota o el 3 de 9 amb folre. Aix\xc3\xb2 s\xc3\xad, durant la d\xc3\xa8cada dels 80 nom\xc3\xa9s era freq\xc3\xbcentat amb xifres notables i constants per part de les dues les colles de Valls, les quals es debatien llavors l'hegemonia del M\xc3\xb3n Casteller. En aquest mateix per\xc3\xadode tamb\xc3\xa9 va haver altres colles que l'assolirien per primera vegada; els Minyons de Terrassa (amb 25 descarregades, els va fer entrar virtualment al ''G4'' casteller), els Xiquets de Tarragona (amb 5 carregades, encara que trigarien m\xc3\xa9s d'una d\xc3\xa8cada en acabar-lo de v\xc3\xa8ncer-lo), la Colla Jove Xiquets de Tarragona (amb 3 carregades) i els Xiquets de Reus (amb 2 carregades)._NEWLINE_Ja entrant als anys 90, el 3 de 8 seria descarregat per m\xc3\xa9s colles i es veuria amb una tassa d'\xc3\xa8xits molt m\xc3\xa9s alta, visquent un aut\xc3\xa8ntic ''boom'': 831 proves en deu anys, amb 652d + 76c + 54i + 49id. Aix\xc3\xb2 implica una taxa de desc\xc3\xa0rregues del 78'5%, en contraposici\xc3\xb3 a un percentatge de caigudes que esdevenia el m\xc3\xa9s baix que havia tingut el 3 de 8 als \xc3\xbaltims 100 anys, del 15'6% (C+I). Les colles que el descarregaren per primer cop durant els anys noranta foren; els Capgrossos de Matar\xc3\xb3, els Xics de Granollers, els Xiquets de Tarragona, la Jove de Tarragona, els  Castellers de Terrassa, els Xiquets de Reus, els Castellers de Barcelelona i els Bordegassos de Vilanova. Cal remarcar que el 7 de novembre de 1993 els Castellers de Terrassa esdevingueren la primera colla de la hist\xc3\xb2ria en carregar-lo i descarregar-lo al primer intent, durant la seva diada. Aix\xc3\xad, la construcci\xc3\xb3 ja restava plenament domada amb la feina duta a terme durant aquesta d\xc3\xa8cada._NEWLINE_Amb l'entrada al segle XXI el 3 de 8 es convert\xc3\xad en una de les construccions m\xc3\xa9s regulars de tota la gamma de vuit, sent aix\xc3\xad una de les premises contempor\xc3\xa0nies del M\xc3\xb3n Casteller. Des del 2000 al 2017 ha viscut una aut\xc3\xa8ntucica revoluci\xc3\xb3: Se'n van fer un total de 2.962 proves, de les quals la taxa de desc\xc3\xa0rregues fou del 88'5% (2.620d), i de caigudes solament del 4'8% (108c + 36i), unes xifres mai vistes en tota la Hist\xc3\xb2ria Castellera. Aquest colossal domini del 3 de 8 ha perm\xc3\xa8s fins i tot la consolidaci\xc3\xb3 de noves estructures que no havien estat fetes mai al segle XIX o XX, com el 3 de 8 amb el pilar o el 9 de 8. A m\xc3\xa9s, cada cop m\xc3\xa9s agrupacions han sigut capa\xc3\xa7es d'encarar aquesta construcci\xc3\xb3, havent hagut un total de 27 colles capa\xc3\xa7es de descarregar (26) o carregar (1) el 3 de 8 al segle XXI. D'aquestes entitats, podem citar nombrosos casos en qu\xc3\xa8 el tres ha sigut fet per primer cop: El 2 d'octubre del 2005, els Castellers de Lleida el van carregar i descarregar per primera vegada en la diada de la Festa Major de Sant Miquel, celebrada a la pla\xc3\xa7a de la Paeria. L'any 2010, dues colles diferents el van assolir per primera vegada, els Castellers de Sabadell i els Castellers de la Vila de Gr\xc3\xa0cia. Els saballuts van carregar-lo per primer cop el 5 de setembre a la pla\xc3\xa7a de Sant Roc, durant la diada de la Festa Major de Sabadell, i el descarregaren el 23 d'octubre del mateix any i a la mateixa pla\xc3\xa7a amb motiu de la XVII Diada dels Saballuts. Per altra banda, els graciencs l'aconseguiren carregar per primera vegada el 24 de setembre a Barcelona i el van descarregar el 14 de novembre del mateix any a Granollers.\n_START_SECTION_\nAmb folre.\n_START_PARAGRAPH_\nAquest castell tamb\xc3\xa9 s'ha vist algunes vegades amb folre, fet poc ortodox. L'any 1996 la colla dels Xiquets de Reus el va descarregar. L'11 de desembre del 2014, els Arreplegats de la Zona Universit\xc3\xa0ria que \xc3\xa9s una  colla castellera universit\xc3\xa0ria va descarregar el primer 3 de 8 amb folre de la seva hist\xc3\xb2ria en la Diada d'hivern dels Gan\xc3\xa0pies de la UAB."