b"\n_START_ARTICLE_\nSinagoga de Belgrad\n_START_SECTION_\nLa hist\xc3\xb2ria de la sinagoga\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria documentada dels jueus a Belgrad es pot seguir des de l'ocupaci\xc3\xb3 turca de Belgrad en 1521. Ja durant els intervinguts del segle\xc2\xa0xvi va en augment la poblaci\xc3\xb3 jueva sefard\xc3\xad. En les cr\xc3\xb2niques dels anys 1567 i 1573, es fa esment de diverses congregacions i tres sinagogues. Al llarg del segle\xc2\xa0xvii la comunitat jueva s'assenta prop de la riba del Danubi, a l'\xc3\xa0rea que els turcs denominaven Jalije. Solament des del comen\xc3\xa7ament de la constituci\xc3\xb3 de l'estat independent serbi, les condicions de vida dels jueus va comen\xc3\xa7ar a millorar perqu\xc3\xa8, despr\xc3\xa9s del Congr\xc3\xa9s de Berl\xc3\xadn, arribessin a aconseguir ple dret de ciutadania._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria de la poblaci\xc3\xb3 i de la vida dels jueus Asquenaz\xc3\xad al territori de la ciutat de Belgrad comen\xc3\xa7a ja durant el segle\xc2\xa0xviii per\xc3\xb2 el seu nombre augmenta considerablement a mitjan segle\xc2\xa0xixi i en la primera meitat del segle\xc2\xa0xx. L'1 d'octubre de 1869 es va fundar un municipi independent dels asquenazites a Belgrad. Tamb\xc3\xa9 va ser promulgat \xe2\x80\x9cEl reglament de la congregaci\xc3\xb3 religiosa dels jueus Asquenazites\xe2\x80\x9d (aix\xc3\xad es deia el municipi en proc\xc3\xa9s de creaci\xc3\xb3) de vint punts, en els quals s'establia la fundaci\xc3\xb3 d'un col\xc2\xb7legi i un temple oratori. El govern de la Vila va aprovar aquest reglament, fundant oficialment el nou municipi dels asquenazites a Belgrad. Al principi es va utilitzar un edifici llogat al carrer Kosmajska (en l'actualitat el carrer Mar\xc5\xa1ala Birjuzova) per a activitats religioses, administratives, culturals i altres assumptes del municipi. La idea d'erigir un edifici nou i m\xc3\xa9s funcional, aix\xc3\xad com les activitats de recol\xc2\xb7lecta de donatius per a la construcci\xc3\xb3 de la sinagoga asquenazita es realitzen poc abans de la Primera Guerra Mundial. No obstant aix\xc3\xb2, la construcci\xc3\xb3 de la sinagoga va comen\xc3\xa7ar solament despr\xc3\xa9s de la guerra amb la posada solemne de la primera pedra per part d'Alexandre I de Iugosl\xc3\xa0via, el 15 de juny de 1924, quan es va col\xc2\xb7locar tamb\xc3\xa9 la carta constitutiva en format de pergam\xc3\xad, signada pel rei Aleksandre I i la reina Maria. Van assistir a aquesta celebraci\xc3\xb3 representants del rei i del govern del Regne dels Serbis, Croats i Eslovens, representants dels municipis jueus, de diverses corporacions del Regne, el president del Parlament Nacional aix\xc3\xad com el rab\xc3\xad suprem el Dr.Alkalaj.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl pla de la construcci\xc3\xb3 va ser aprovat en 1923 i executat entre el 15 de maig de 1924 i el 27 de novembre de 1929. Durant el per\xc3\xadode de 1924 a 1929 l'edifici de la Sinagoga es va acabar de construir d'acord amb el projecte de l'arquitecte Franjo Urban, amb la participaci\xc3\xb3 de Milan \xc5\xa0lang. L'any 1929 es van realitzar reformes subseg\xc3\xbcents de l'interior seguint el projecte de l'arquitecte Milutin Jovanovi\xc4\x87. Fins a 1941 l'immoble va servir com a seu de la Congregaci\xc3\xb3 serbia jueva de ritu asquenazita. Durant l'ocupaci\xc3\xb3 nazi de Belgrad, 1941-1944, la seva aut\xc3\xa8ntica funci\xc3\xb3 va ser profanada en ser convertida en prost\xc3\xadbul; en acabar la guerra va tornar a ser utilitzada com a sinagoga destinada a ambdues congregacions religioses dels jueus de Belgrad._NEWLINE_L'edifici de la Sinagoga va ser concebut en estil de l'arquitectura de l'academicisme, prevalent els elements del neorenaixement. En el seu al\xc3\xa7at consta de semi-sotan, planta baixa, galeria en la planta baixa i dos pisos. L'interior t\xc3\xa9 usos m\xc3\xbaltiples, serveix per a diverses activitats de la comunitat jueva: religioses, culturals, educatives, administratives i residencials. Aquesta concepci\xc3\xb3 multi\xc3\xbas est\xc3\xa0 basada en el context religi\xc3\xb3s i social de la sinagoga, que ha de reunir tres funcions b\xc3\xa0siques: un lloc de culte de la congregaci\xc3\xb3 jueva, un lloc destinat a l'educaci\xc3\xb3 i a les reunions de la comunitat jueva. En el semis\xc3\xb3tano est\xc3\xa0 la cuina kosher amb menjador i depend\xc3\xa8ncies de servei. L'espai central de la planta baixa amb galeria \xc3\xa9s fonamental per la seva import\xc3\xa0ncia simb\xc3\xb2lica i religiosa, un lloc destinat al culte. Als costats, separats de l'espai religi\xc3\xb3s per un env\xc3\xa0, se situen les oficines, l'aula i la sala de confer\xc3\xa8ncies. En la primera i segona planta es troben habitatges. L'espai oratori est\xc3\xa0 dividit per dues files de columnes que sostenen la galeria. La fa\xc3\xa7ana frontal est\xc3\xa0 concebuda de manera harmoniosa i sim\xc3\xa8trica ressaltant el front\xc3\xb3 de la teulada en que el seu \xc3\xb2cul es troba l'escut de David l'estel de sis puntes. La part central de la fa\xc3\xa7ana l'ocupen quatre finestres allargades i acabades en forma semiesf\xc3\xa8rica, que s'estenen per la zona de la planta baixa i  de la galeria. La zona de la primera planta est\xc3\xa0 separada de la zona inferior per una filada sortint poc profunda i senzilla. La fa\xc3\xa7ana d'aquesta zona est\xc3\xa0 retirada respecte a les zones inferiors formant aix\xc3\xad una terrassa abalaustrada. A nivell de la fa\xc3\xa7ana d'aquesta zona estan regularment distribu\xc3\xafts quatre obertures semiesf\xc3\xa8riques. D'acord amb el projecte original de 1923, entre aquestes obertures es van col\xc2\xb7locar medallons decoratius. La segona planta t\xc3\xa9 una disposici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s senzilla amb vuit finestrals semiesf\xc3\xa8rics i se separa de la primera per una filera sortint decorativa. A part dels elements arquitect\xc3\xb2nics esmentats, que proporcionen l'efecte d'una equilibrada horizontalitat, la verticalitat s'emfatitza amb dues ressaltis laterals en la primera planta en forma de torrecillas alleujades per les obertures arquejades trilaterales. Aquestes torretes recorden clarament la forma de fortificaci\xc3\xb3 i la funci\xc3\xb3 del temple original de Salom\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 representen un motiu recurrent en l'arquitectura de sinagogues simbolitzant a  Jachin i Boaz, les columnes del Temple de Salom\xc3\xb3. La definitiva \xc3\xa8mfasi de la verticalitat es va aconseguir amb el front\xc3\xb3 triangular per sobre de la segona planta. La impressi\xc3\xb3 general del car\xc3\xa0cter solemne i cerimonial de la Sinagoga es ressalta per una escala d'acc\xc3\xa9s trilateral a la zona del semis\xc3\xb3tano i la planta baixa, decorada amb una barana simple i dos canelobres. En la creaci\xc3\xb3 estil\xc3\xadstica i espacial de l'escala es nota la reminisc\xc3\xa8ncia del classicisme franc\xc3\xa8s, \xc3\xa9s a dir de la fa\xc3\xa7ana nord del Petit Trian\xc3\xb3n en Versalles._NEWLINE_En la creaci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nic-est\xc3\xa8tica de les fa\xc3\xa7anes, el paper representatiu es va concedir a la fa\xc3\xa7ana frontal que est\xc3\xa0 dissenyada de manera harmoniosa i equilibrada.  L'accent decoratiu se situa en el front\xc3\xb3 en que el seu \xc3\xb3culo es troba l'escut de David \xe2\x80\x93 l'estel de sis puntes. La verticalitat es ressalta amb les finestres allargades i arquejades a la zona ritual de la Sinagoga, igual que mitjan\xc3\xa7ant els ressaltis laterals amb torrecillas que flanquegen la part central de la fa\xc3\xa7ana._NEWLINE_L'oratori destinat al culte religi\xc3\xb3s \xc3\xa9s alhora la part central i essencial de la sinagoga. L'Arca de la Llei de la sinagoga Sukat Shalom t\xc3\xa9 forma longitudinal i est\xc3\xa0 situat a la zona de la planta baixa i la galeria. Est\xc3\xa0 orientat en direcci\xc3\xb3 est-oest i dividit per dues fileres de columnes octogonales amb capitells decoratius. Aquestes columnes, que al mateix temps posseeixen la funci\xc3\xb3 est\xc3\xa8tica, simb\xc3\xb2lica i constructiva suporten la galeria. El sostre  est\xc3\xa0 format per casetones i  est\xc3\xa0 decorat amb  vorejat floral. La part m\xc3\xa9s sagrada i alhora m\xc3\xa9s decorada \xc3\xa9s el Aron Ha-Kodesh situat en la paret oriental del temple. En ell es conserven els rotllos dels llibres sagrats de les toras dels asquenaz\xc3\xades i els sefard\xc3\xades i la B\xc3\xadblia de l'Antic Testament. A banda i banda d'aquesta zona se situen dues columnes, iguals que les columnes del Hejal, solament seccionades de manera circular. Elles sostenen una gran galleda de marbre que simbolitza l'Arca de l'Alian\xc3\xa7a amb els Deu manaments de Mois\xc3\xa8s Aquests elements arquitect\xc3\xb2nics decoratius daten del per\xc3\xadode de la reconstrucci\xc3\xb3 dels monuments de cultura, despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial, ja que l'interior, durant l'ocupaci\xc3\xb3, va quedar completament destru\xc3\xaft, excepte la distribuci\xc3\xb3 dels espais._NEWLINE_Quant a la seva disposici\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica l'edifici de la Sinagoga \xc3\xa9s una construcci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2noma situada al fons del terreny el que parcialment dificulta les vistes des del carrer. Aquesta disposici\xc3\xb3 es deu abans de res a l'esquema urban\xc3\xadstic de l'\xc3\xa0rea confrontant hist\xc3\xb2ricament caracteritzada pel tra\xc3\xa7at irregular dels carrers i solars allargats."