b'\n_START_ARTICLE_\nSayn-Wittgenstein-Hachenburg\n_START_PARAGRAPH_\nSayn-Wittgenstein-Hachenburg (a vegades abreujat a "Sayn-Hachenburg") fou un comtat del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic a Ren\xc3\xa0nia-Palatinat, prop del riu Sieg._NEWLINE_Quan el comte Guillem III de Sayn-Wittgenstein-Sayn va morir el 1623 sense hereus clars l\'arquebisbat de Col\xc3\xb2nia va ocupar el territori fins que la successi\xc3\xb3 fou arranjada,. Aix\xc3\xb2 no es va produir fins a la pau de Westf\xc3\xa0lia del 1648 que va posar fi a la Guerra dels Trenta Anys, quan el territori fou cedit a les princeses Ernestina i Joaneta, dues germanes que eren n\xc3\xa9tes del comte Guillem sota reg\xc3\xa8ncia de la seva mare Llu\xc3\xafsa Juliana. Les dues germanes es van repartir poc despr\xc3\xa9s el territori i la part d\'Ernestina fou anomenada Sayn-Wittgenstein-Hachenburg, mentre la part de Joaneta es va dir Sayn-Wittgenstein-Sayn-Altenkirchen (o abreujat Sayn-Altenkirchen). La seva mare va restar com a regent als dos pa\xc3\xafsos fins al 1652, quan les dues princeses foren declarades majors d\'edat en els seus respectius territoris._NEWLINE_Sayn-Wittgenstein-Hachenburg fou heretat a la mort d\'Ernestina per la comtessa Magdalena Cristina (1661). El 1715 va passar als burggravis de Kirchberg, despr\xc3\xa9s als comtes de Nassau-Weilburg el 1799, i finalmente als comtes Sayn-Wittgenstein-Berleburg el 1803, entitat que fou mediatitzada el 1806. El t\xc3\xadtol es va transferir despr\xc3\xa9s per l\xc3\xadnia femenina i avui dia el tenen els grans ducs de Luxemburg.'