b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Gosp\xc3\xad\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta fortalesa i el seu terme formaren part, com la majoria de castells ve\xc3\xafns, del comtat de Berga o la marca del comtat de Cerdanya. L'any 1035, en el testament del comte Guifr\xc3\xa9 II de Cerdanya hi consta que deixava al seu fill Bernat el comtat de Berga amb la seva marca, que inclo\xc3\xafa entre d'altres, el castell de Gosp\xc3\xad. El castell don\xc3\xa0 nom a una fam\xc3\xadlia de castlans que participaren en les campanyes d'ocupaci\xc3\xb3 de Gerb i Balaguer al costat del comte d'Urgell. Aix\xc3\xad, l'any 1091, s\xc3\xb3n documentats dos capitans, els nobles Ramon i Arnau d'Albesp\xc3\xad (del qual deriva Gosp\xc3\xad), que acompanyaven els comtes d'Urgell._NEWLINE_En el fogatjament de 1365-70 consta que Gosp\xc3\xad estava en condomini de l'Esgl\xc3\xa9sia i de Pere Galceran de Calders, donzell. L'any 1394, el rei Joan I va vendre el mer i mixt imperi de \xc2\xabVesp\xc3\xad\xc2\xbb a Bernat de Vilallonga. Poc abans de la desamortitzaci\xc3\xb3 del segle XIX, Gosp\xc3\xad era un senyoriu del marqu\xc3\xa8s de Palmerola.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, fruit de les nombroses reformes que ha patit al llarg del temps, el Castell de Gusp\xc3\xad \xc3\xa9s una casa senyorial, situada a la part m\xc3\xa9s elevada del nucli. Est\xc3\xa0 realitzada amb paredat de pedra del pa\xc3\xads, amb coberta a dues aig\xc3\xbces i obertures de grans dimensions. L'\xc3\xbanic element destacable \xc3\xa9s la torre de guaita de planta circular adossada a l'habitatge, tamb\xc3\xa9 realitzada amb paredat de pedra del pa\xc3\xads. A la part superior de la torre apareixen una s\xc3\xa8rie de quatre obertures de grans dimensions, les quals no segueixen cap mena de simetria a l'hora de la seva col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3, fet que fa pensar que van ser obertes posteriorment a la construcci\xc3\xb3 de la torre i responent a necessitats diferents a l'original. Aquestes finestres superiors estan formades per llinda superior de pedra d'una sola pe\xc3\xa7a, exceptuant la que est\xc3\xa0 situada m\xc3\xa9s a l'esquerra la qual presenta llinda i brancals realitzats amb carreus treballats de grans dimensions. A la resta dels murs \xc3\xbanicament apareixen petites obertures en forma d'espitlleres, col\xc2\xb7locades estrat\xc3\xa8gicament per il\xc2\xb7luminar l'escala interior que condueix a la part superior de la torre.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia de Sant Mart\xc3\xad de Gosp\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEls or\xc3\xadgens d'aquesta parr\xc3\xb2quia s'han de buscar  al segle XI que \xc3\xa9s quan apareix documentat per primera vegada el castell de Gosp\xc3\xad (1035). La not\xc3\xadcia hist\xc3\xb2rica m\xc3\xa9s reculada de l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s de l'any 1133 en qu\xc3\xa8 Pere, bisbe d'Urgell, don\xc3\xa0 a Santa Maria de Solsona les esgl\xc3\xa9sies parroquials de Gosp\xc3\xad i la Salsa, fins aleshores vinculades a Sant Andreu de Tresponts. L'esgl\xc3\xa9sia de Gosp\xc3\xad es confirma a Solsona en les diferents butlles papals adre\xc3\xa7ades a aquesta can\xc3\xb2nica durant el segle XII i tamb\xc3\xa9 en l'acta de consagraci\xc3\xb3 de Santa Maria de Solsona l'any 1163. L'any 1186 Ramon, rector de Gosp\xc3\xad promet\xc3\xa9 a la can\xc3\xb3nica de Solsona la quarta part de les prim\xc3\xadcies de pa i vi, pagament que es comprova tamb\xc3\xa9d en un document del final del segle XIII on consta, a m\xc3\xa9s, que Santa Maria de Solsona hi tenia dret d'alberga.\n_START_SECTION_\nL'edifici\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'un edifici d'una sola nau, coberta amb volta de can\xc3\xb3 rebaixada i refor\xc3\xa7ada per tres arcs torals en arc de mig punt rebaixat. Era cap\xc3\xa7ada per un absis semicircular, ara substitu\xc3\xaft per una sagristia. A la banda nord s'hi afeg\xc3\xad una capella coberta amb volta de can\xc3\xb3 apuntada des de la qual s'accedeix al campanar de torre independent. Aquesta capell fou ampliada m\xc3\xa9s tard i es convert\xc3\xad en una segona nau. Les dues naus s\xc3\xb3n acabades amb arcosolis (n\xc3\xadnxols coberts amb volta) en arc de mig punt. _NEWLINE_A la fa\xc3\xa7ana sud hi ha l'entrada al temple. La porta \xc3\xa9s d'arc de mig punt, de grans dovelles. Al costat hi ha una finestra de doble esqueixada d'arc de mig punt que il\xc2\xb7lumina la nau primitiva. Sota el r\xc3\xa0fec de la fa\xc3\xa7ana sud hi veiem un fris de semisferes i perm\xc3\xb2dols amb caps esculpits, ornamentaci\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 es troba en un tram de mur primitiu refor\xc3\xa7at amb contraforts de la fa\xc3\xa7ana nord. A la fa\xc3\xa7ana est es troba el campanar de torre de quatre ulls. A l'oest la finestra de creu grega il\xc2\xb7lumina el cor del temple._NEWLINE_L'aparell constructiu originari \xc3\xa9s el carreu\xc3\xb3 simplement desbastat i irregular, disposat en filades desordenades, corresponent a una obra que es pot datar entre els segles XI i XII."