b"\n_START_ARTICLE_\nCooperativa La Fraternitat\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici conegut com a Cooperativa la Fraternitat es troba empla\xc3\xa7at al districte de Ciutat Vella de Barcelona, ocupant la meitat d'una estreta illa de cases de planta rectangular, t\xc3\xadpica de la xarxa urbana del barri de la Barceloneta. Aquesta illa es troba emmarcada pels carrers Escuder, Pescadors, Comte de Santa Clara i Sant Carles._NEWLINE_Es tracta d'un edifici de planta rectangular, for\xc3\xa7a regular, amb fa\xc3\xa7ana a tres carrers. Volum\xc3\xa8tricament consta de planta baixa i tres plantes pis amb coberta sostinguda per encavallada de fusta a doble vessant. El programa de l'edifici, el model del qual \xc3\xa9s la Casa del Pueblo ideat per Lerroux, tenia a la planta baixa la botiga amb bodega i magatzem, a la primera planta el caf\xc3\xa8 i la biblioteca, a la segona planta la sala d'actes i a la tercera el magatzem i els locals per a l'administraci\xc3\xb3, sala de juntes i secretaria._NEWLINE_L'arquitectura interior es caracteritza per l'\xc3\xbas de plantes lliures gr\xc3\xa0cies a la utilitzaci\xc3\xb3 de pilars i j\xc3\xa0sseres de ferro. A la botiga es podia accedir des del carrer de Sant Carles, per\xc3\xb2 el nucli de servei es trobava a l'extrem meridional de l'edifici. Encarat al carrer Comte de Santa Clara hi havia un portal que donava acc\xc3\xa9s a un petit vest\xc3\xadbul on es situa, tocant amb la paret mitgera, les escales que permetien pujar a les diferents plantes. Actualment, en aquest mateix espai, es localitza un modern ascensor._NEWLINE_El parament de la planta baixa t\xc3\xa9 un senzill revestiment d'estuc amb s\xc3\xb2col de paredat irregular (en origen estucat) mentre que la resta de plantes es caracteritzen per un acurat treball del ma\xc3\xb3 vist. Les fa\xc3\xa7anes dels carrers del Comte de Santa Clara i dels Pescadors s\xc3\xb3n id\xc3\xa8ntiques i s'uneixen a la principal fent girar dos escuts que contenen la data de constituci\xc3\xb3 de la Cooperativa, 1879, i la data d'acabament de l'edifici, 1918._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana principal, enfrontada al carrer Sant Carles, \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s estreta, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 la que d\xc3\xb3na a un carrer m\xc3\xa9s transitat. A la botiga es produ\xc3\xafa l'acc\xc3\xa9s per un espai triforat, actualment amb tancament de vidre, emmarcat per quatre columnes d\xc3\xb2riques. Despr\xc3\xa9s, un balc\xc3\xb3 corregut unificava les tres cares del volum de l'edifici amb tres obertures on unes cartel\xc2\xb7les de totxo graonat semblen suportar el balc\xc3\xb3 de la segona planta. A la planta superior una s\xc3\xa8rie d'obertures englobades sota un gran arc de mig punt, que recorre a la idea de l'Arc de Triomf, monumentalitza la construcci\xc3\xb3 i permet unir visualment els dos pisos superiors. Un gran r\xc3\xa0fec sustentat sobre nombroses m\xc3\xa8nsules esglaonades de ma\xc3\xb3 vist coronen l'edifici tot amagant el cos superior endarrerit._NEWLINE_Les fa\xc3\xa7anes laterals s'organitzen a partir d'un mateix m\xc3\xb2dul d'obertures que es repeteix i queden unides a la planta baixa per un balc\xc3\xb3 corregut, originalment tancat per una barana calada de terracota per\xc3\xb2 avui de reixa de ferro. En el cas de la planta superior, les obertures segueixen un disseny similar a l'obertura de la fa\xc3\xa7ana principal, tot i que de menor dimensi\xc3\xb3._NEWLINE_A nivell escult\xc3\xb2ric trobem al balc\xc3\xb3 de la segona planta dues escultures femenines, aix\xc3\xad com dues mans entrella\xc3\xa7ades, segell de La Fraternitat, el nom de la qual encara es conserva en l'edifici. Les mans estan inscrites en un triangle, emblema de l'Alianza Cooperativa Internacional._NEWLINE_L'any 2001 es va fer una rehabilitaci\xc3\xb3 integral de l'edifici per transformar-lo en la biblioteca del barri. Les plantes lliures, projectades per Gu\xc3\xa0rdia i Vial van facilitar la tasca, ja que s'adapten molt b\xc3\xa9 als espais necessaris d'una biblioteca.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa cooperativa fundada l'any 1879 tenia la finalitat de posar a l'abast dels socis productes de consum a millor preu, tanmateix, aviat organitz\xc3\xa0 activitats culturals  -biblioteca, coral, cursos i confer\xc3\xa8ncies- i ofer\xc3\xad serveis assistencials -subsidis per malaltia, jubilacions... La import\xc3\xa0ncia de la cooperativa queda patent quan l'any 1917 es realitza l'enderroc d'un antic edifici, adquirit l'any 1910, perqu\xc3\xa8 l'arquitecte Francesc Gu\xc3\xa0rdia Vidal s'encarregu\xc3\xa9s de construir una nova seu. A la planta baixa hi havia la botiga; a la planta primera, la sala d'actes on l'hi celebraven balls, concerts i dinars\xc2\xa0; a la planta segona, representacions teatrals, mentre que a la tercera hi havia la biblioteca, sales de reunions i despatxos. _NEWLINE_A partir de 1960 la cooperativa perd\xc3\xa9 gradualment import\xc3\xa0ncia fins a ser dissolta l'any 1974. Posteriorment la Caixa va obrir una sucursal a la planta baixa i l'any 2001 es va transformar l'edifici en la biblioteca del barri. Actualment alguns dels vidres que tanquen les obertures estan decorats amb cal\xc2\xb7ligrames de Joan Salvat-Papasseit. La biblioteca cont\xc3\xa9 un important fons referent al barri de la Barceloneta, a la restauraci\xc3\xb3 i hostaleria, i a la dansa. L'antic fons bibliogr\xc3\xa0fic de la biblioteca que la Cooperativa Obrera tenia a l'\xc3\xbaltima planta actualment est\xc3\xa0 ubicat a la Biblioteca P\xc3\xbablica Ar\xc3\xbas."