b'\n_START_ARTICLE_\nAspectes socials i culturals de l\'e-learning\n_START_SECTION_\nIntroducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDes de l\'aplicaci\xc3\xb3 de les TIC en el nostre m\xc3\xb3n, ha fet que les nostres vides estiguessin en un canvi continu d\'evoluci\xc3\xb3. \xc3\x89s cert que ning\xc3\xba pot amagar l\'impacte d\'aquestes en el nostre dia a dia, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s cert que aquestes transformacions fan emergir un nou ordre social i cultural._NEWLINE_\xc3\x89s obvi que les relacions laborals s\'articulen a a partir de tecnologies com el correu electr\xc3\xb2nic o els grups virtuals de treball cooperatiu. Al llarg de la recent hist\xc3\xb2ria molts autors han vist les TIC com EL FUTUR de la nostra societat. Un exemple seria la novel\xc2\xb7la Efecte 2000 de l\'autor Mark Joseph  que parla sobre la possible apocalipsi a escala global d\'un virus inform\xc3\xa0tic._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, podr\xc3\xadem dir que les TIC han tingut un vincle molt especial dins de la nostra societat. \xc3\x89s per aquest sentit, que molts autors han treballat, estudiat i explorat al voltat de les noves tecnologies com a clar referent pel nostre passat, present i sobretot, futur.\n_START_SECTION_\nAutors varis\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1970, Brzezinski ja parlava de la societat tecnotr\xc3\xb2nica. McLuhan (1990), de l\'era de l\'electr\xc3\xb2nica o del ve\xc3\xafnatge universal. Toffer (1981) va parlar de la societat postindustrial o de la tercera ona. Torres (1994), pel seu costat, parlava de la societat global i de les repercussions a gran escala que tenien els nous dispositius comunicatius. I Manuel Castells (1994) ens parla de la societat informacional o de la societat ara per a caracteritzar la naturalesa d\'aquest canvi._NEWLINE_Fou m\xc3\xa9s tard, el 2004, quan el mateix Castells va qualificar la plataforma de l\'Internet com "la infraestructura tecnol\xc3\xb2gica i el mitj\xc3\xa0 organitzatiu que permet el desenvolupament d\'una s\xc3\xa8rie de noves formes de relaci\xc3\xb3 social".\n_START_SECTION_\nLa societat en xarxa en el m\xc3\xb3n educatiu\n_START_PARAGRAPH_\nLa societat en xarxa no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s que un intent d\'aclarir quin paper t\xc3\xa9 l\'educaci\xc3\xb3 en aquesta nova forma d\'entendre la societat. A partir del que suggereix Colom (2002) el canvi que hi ha en la nostra societat influeix en l\'\xc3\xa0mbit educatiu, no tan sols en el curr\xc3\xadculum escolar, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 en el mateix sentit de l\'escolar._NEWLINE_Per aix\xc3\xb2 hi ha una pregunta que ens hem de formular: l\'escola pot ajudar la innovaci\xc3\xb3, o \xc3\xa9s el contrari una r\xc3\xa8mora per a l\'\xc3\xa8xit d\'aquest mitj\xc3\xa0 aut\xc3\xa8nticament social? \xc3\x89s cert que l\'escola est\xc3\xa0 per innovar i el mitj\xc3\xa0 est\xc3\xa0 per ajudar a l\'escola, per aix\xc3\xb2 podr\xc3\xadem dir que l\'un necessita l\'altra._NEWLINE_Si partim de la idea que l\'educaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 com a missi\xc3\xb3 principal preparar els futurs ciutadans per a la societat del futur, inevitablement les noves tecnologies hauran de tenir un paper clau.\n_START_SECTION_\nLes TIC i les altres comunitats\n_START_PARAGRAPH_\nEl fet que les noves tecnologies arribessin a les nostres llars i llocs de treball, ha causat importants modificacions en diferents aspectes de la vida i de les relacions socials._NEWLINE_El nou paradigma pedag\xc3\xb2gic del lifelong learning o educaci\xc3\xb3 permanent t\xc3\xa9 un rol clau en la transformaci\xc3\xb3 de les societats i grups culturals desafavorits o en situaci\xc3\xb3 d\'exclusi\xc3\xb3._NEWLINE_L\'aprenentatge al llarg de la vida ja \xc3\xa9s un fet real, i la idea d\'aquest aprenentatge vital la podem llegir al llibre que va publicar l\'OCDE (Organitzaci\xc3\xb3 per la Cooperaci\xc3\xb3 i pel Desenvolupament Econ\xc3\xb2mic) que ens deia: "Ha de respondre a diversos objectius: afavorir la realitzaci\xc3\xb3 personal, refor\xc3\xa7ar els valors democr\xc3\xa0tics, animar la vida col\xc2\xb7lectiva, mantenir la cohesi\xc3\xb3 social i afavorir la innovaci\xc3\xb3, la productivitat i el creixement econ\xc3\xb2mic".\n_START_SECTION_\nSituant e-L: Restrospectives des del social\n_START_PARAGRAPH_\nLa tend\xc3\xa8ncia mercantilista que envolta el present i el futur de l\'e-learning ha de ser balancejada per una mirada que accentu\xc3\xaf la seva dimensi\xc3\xb3 ambivalent i pol\xc3\xadtica i sobretot, el seu paper en la conformaci\xc3\xb3 d\'una nova just\xc3\xadcia social que permeti fer front, mitjan\xc3\xa7ant l\'educaci\xc3\xb3, als reptes i les desigualtats creixents que viuen les nostres societats._NEWLINE_Per aquest aspecte \xc3\xa9s necessari recollir un acerb important d\'exemples, realitats i pr\xc3\xa0ctiques capaces d\'articular un sentit sobre la necessitat i la idone\xc3\xaftat per al desenvolupament dels nostres ciutadans._NEWLINE_"L\'e-learning: el comprom\xc3\xads de la universitat en la transformaci\xc3\xb3 de la societat".\n_START_SECTION_\nEl car\xc3\xa0cter j\xc3\xa0nic\n_START_PARAGRAPH_\nPodr\xc3\xadem dir que l\'e-learning t\xc3\xa9 un rostre j\xc3\xa0nic, \xc3\xa9s a dir, pot ser representat com una pr\xc3\xa0ctica formativa amb m\xc3\xa9s d\'una cara._NEWLINE_Per una banda ofereix la possibilitat d\'obrir noves formes de relaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 per una altra, pot ser obstacle, ja que es pot convertir en una cosa que talli camins i rutes._NEWLINE_Marco A. Dias ens parlava en aquest sentit quan plantejava "s\xc3\xb3c dels que consideren que no es pot discutir els problemes referents a l\'educaci\xc3\xb3 i a la formaci\xc3\xb3 sense tractar problemes socials m\xc3\xa9s amplis, m\xc3\xa9s generals". Doncs en l\'\xc3\xa0mbit educatiu podr\xc3\xadem extrapolar-ho i dir el seg\xc3\xbcent: i si no podem discutir de problemes educatius sense discutir de problemes socials, tampoc no ho podrem fer de l\'e-learning sense tenir en compte la seva perspectiva personal._NEWLINE_Davant d\'aquesta reflexi\xc3\xb3, podr\xc3\xadem dir que l\'e-learning no \xc3\xa9s ni bo ni dolent, per\xc3\xb2 no deixa indiferent a ning\xc3\xba. Quan parlem d\'aquest concepte tan revolucionari, ho fem de les potencialitats educatives i no nom\xc3\xa9s d\'explotaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i comercial de determinats mitjans.\n_START_SECTION_\nInclusi\xc3\xb3 i exclusi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, com afirmen molts autors, \xc3\xa9s necessari reconsiderar els mecanismes d\'exclusi\xc3\xb3 social. Processos socials actuals, com l\'informalicionalisme o la globalitzaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica, ha transformat de manera important les nostres societats._NEWLINE_Si ens basem en el treball de David Casacuberta:  "La bretxa digital \xc3\xa9s un dels perills m\xc3\xa9s greus a l\'hora de consolidar un desenvolupament harm\xc3\xb2nic de la societat de la informaci\xc3\xb3. Es tracta d\'una divisi\xc3\xb3 metaf\xc3\xb2rica que separa aquells ciutadans que poden usar les noves tecnologies en benefici propi d\'ells que no ho poden fer"._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s\'ha de dir que de la mateixa manera que es transforma la idea d\'exclusi\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 hem de considerar el canvi conceptual que recau en la seva paraula espectacular: la inclusi\xc3\xb3. \xc3\x89s una cosa que tamb\xc3\xa9 s\'ha posat de manifest en els nostres temps i \xc3\xa9s que necessitem altres mapes per cartografiar, definir i parlar d\'inclusi\xc3\xb3 social._NEWLINE_La inclusi\xc3\xb3 social \xc3\xa9s alguna cosa m\xc3\xa9s que acc\xc3\xa9s digital o dotaci\xc3\xb3 d\'infraestructures, fins i tot una mica m\xc3\xa9s que alfabetitzaci\xc3\xb3 tecnol\xc3\xb2gica. Sent conscients que no \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil posar en pr\xc3\xa0ctica aquesta inclusi\xc3\xb3 en la nostra societat, \xc3\xa9s necessari ancorar l\'esperan\xc3\xa7a en cada situaci\xc3\xb3 d\'aprenentatge a la qual pretenem resoldre. nom\xc3\xa9s apropant l\'e-learning, convertir-lo en un motor de transformaci\xc3\xb3 social i cultural, implica tenir un acerb d\'actors, institucions i recursos importants, a m\xc3\xa9s d\'aconseguir que aquests treballin en la mateixa direcci\xc3\xb3._NEWLINE_"No hi ha inclusi\xc3\xb3 possible sense una bona detecci\xc3\xb3 de necessitats".\n_START_SECTION_\nTransformaci\xc3\xb3 del paradigma educatiu\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el senyor Michel Serres, gran defensor del potencial educatiu de les noves tecnologies que operen en la virtualitat diu: "Una estimaci\xc3\xb3 pressupost\xc3\xa0ria, encarregada pel govern franc\xc3\xa8s, per a crear una universitat a dist\xc3\xa0ncia en un suburbi de Paris era tan sols un 1% del que costava qualsevol instituci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica tradicional"._NEWLINE_Segurament els costos i les desigualtats que s\'atribueixen a aquestes tecnologies no s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s que els que ja tenim o hem experimentat en altres per\xc3\xadodes hist\xc3\xb2rics. \xc3\x89s cert que encara estem lluny de poder con\xc3\xa8ixer el seu abast, per\xc3\xb2 en una societat en la qual hi trobem conceptes que van lligats com integraci\xc3\xb3, escolaritzaci\xc3\xb3 professional i educaci\xc3\xb3, les plataformes virtuals tenen molt a dir i molt a fer.\n_START_SECTION_\nLa divisi\xc3\xb3 digital\n_START_PARAGRAPH_\nEl professor de la Universitat de Calif\xc3\xb2rnia, Marc Warschauer, parla de la reflexi\xc3\xb3 que hem de fer tots plegats sobre el rol de les universitats en el comprom\xc3\xads per a la transformaci\xc3\xb3 social. Tamb\xc3\xa9 ens vol introduir en la divis\xc3\xb2ria digital mitjan\xc3\xa7ant reflexions i exemples de projectes de tecnologia per a la comunitat (seg\xc3\xbcent apartat).\n_START_SECTION_\nLa casa de Shere Rom\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'un projecte que serveix per a desproblematitzar les poblacions amb les quals treballa. \xc3\x89s una adaptaci\xc3\xb3 de l\'experi\xc3\xa8ncia 5th Dimension que des de 1986 va desenvolupar el Laboratory of Compared Human Cognition. Malgrat que el projecte es va pensar per fer-ho a la comunitat gitana juvenil de Badalona, actualment s\'ha ampliat a temes d\'alfabetitzaci\xc3\xb3 d\'adults.\n_START_SECTION_\nProjectes enfocats per immigrants\n_START_PARAGRAPH_\nEl soci\xc3\xb2leg Rafael Casado va dir, en parlar de l\'educaci\xc3\xb3 a dist\xc3\xa0ncia, "que el m\xc3\xb3n sigui la teva aula". \xc3\x89s cert que hi ha molts pedagogs i soci\xc3\xb2legs que anem en aquesta direcci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s un concepte nou. L\'any 1998, el Ministeri de Treball i Assumptes Socials detecta la necessitat de formaci\xc3\xb3 d\'un nombre important de persones immigrants. Gr\xc3\xa0cies a aquest estudi i al gran paper de IMSERSO (mitjan\xc3\xa7ant la Universitat Ramon Llull) van poder observar que hi havia un seguit de dificultats per aquest sector com l\'assist\xc3\xa8ncia dels estudiants del curs de postgrau a classes en format presencial. Per aix\xc3\xb2, i gr\xc3\xa0cies a la fundaci\xc3\xb3 Pere Tarr\xc3\xa9s es proposa el canvi de grau en format de campus virtual. El segon problema, el d\'acc\xc3\xa9s a l\'ordinador per molta gent, es va acabant resolent gr\xc3\xa0cies a les ONG dels territori.\n_START_SECTION_\nPaideia virtual\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s molt important la import\xc3\xa0ncia que tenen els principals responsables d\'aquestes plataformes. Primerament trobar\xc3\xadem el tutor de l\'aula (cara visual del projecte pels estudiants), el formador virtual (funci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica connectada amb l\'ensenyament-aprenentatge dels alumnes de l\'aula virtual que t\xc3\xa9 assignada), el director del curs (coordina i dinamitza, supervisa i ediciona els materials did\xc3\xa0ctics), el supervisor t\xc3\xa8cnic (supervisa el funcionament dels cursos).\n_START_SECTION_\nAltres\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes experi\xc3\xa8ncies i projectes que inclouen l\'e-learning com a forma de superar l\'exclusi\xc3\xb3 social i digital s\xc3\xb3n: e-Learning for inclusion, Migranorsk, Teleeducaci\xc3\xb3 en aules hospital\xc3\xa0ries, Absoo o MAT2.'