b'\n_START_ARTICLE_\nCharanta\n_START_SECTION_\nCurs alt de la Charente\n_START_PARAGRAPH_\nEn primer lloc, el curs comen\xc3\xa7a a la part occidental del Mass\xc3\xads Central, corresponent al Llemos\xc3\xad caracteritza per les seves bases roques cristal\xc2\xb7lines impermeables. El seu origen \xc3\xa9s a Ch\xc3\xa9ronnac a l\'Alta Viena a 295 metres sobre el nivell del mar, cap al nord-oest dels dotze quil\xc3\xb2metres abans d\'entrar en el departament de Charente llac Lavaud. Aquesta \xc3\xbaltima \xc3\xa9s una retenci\xc3\xb3 d\'aigua que data de la construcci\xc3\xb3 de la presa de Lavaud el 1990. La Tr\xc3\xa8ze. un afluent, tamb\xc3\xa9 alimenta el llac Lavaud-_NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s, el riu rep pel seu marge esquerre la Moulde, la presa de Mas Chaban any 1989. Llac de Mas-Chaban \xc3\xa9s alimentat per moulde, inflat riu Cluzeau, Mas de L\xc3\xa9pi, el Turlut directament a la riba esquerra del lac du Petit Pont._NEWLINE_En aquesta part de la vall, que \xc3\xa9s la part alta de la vall de la Charente, \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 un punt de contacte geol\xc3\xb2gic entre el mass\xc3\xads gran\xc3\xadtic de la Charente llemosina i terrenys calcaris del Jur\xc3\xa0ssic inferior del pa\xc3\xads charentais essent el l\xc3\xadmit a Chantrezac._NEWLINE_El riu llavors pren la direcci\xc3\xb3 nord-oest i el riu entra al departament de Viena on flueix m\xc3\xa9s de 47 quil\xc3\xb2metres. En la seva breu incursi\xc3\xb3 a la regi\xc3\xb3 de Poitiers, Charente rep pel seu marge dret el Transon arriba a Charroux, ciutat on conflueix pel marge dret amb la Merdan\xc3\xa7on i gira a l\'oest cap a Civray.\n_START_SECTION_\nVall de la Charente entre Ruffec i Angulema\n_START_PARAGRAPH_\nSortint de la petita ciutat de Civray el riu de nou en el departament de Charente, on el seu curs es dirigeix al sud. Es caracteritza per una vall \xc3\xa0mplia i profunda que serpenteja a trav\xc3\xa9s de moltes viles i pobles pintorescos com Condac, a prop de Ruffec, Verteuil-sur-Charente i el seu magn\xc3\xadfic castell i Lich\xc3\xa8res amb les seves belles esgl\xc3\xa9sies rom\xc3\xa0niques; Bayers i despr\xc3\xa9s Mansle. _NEWLINE_La seva vall, aig\xc3\xbces avall de Mansle s\'anomena en algunes fonts Val d\'Angoumois\xc2\xa0\xc2\xb7 \xc2\xa0\xc2\xb7 \xc2\xa0\xc2\xb7  que, a les portes d\'Angulema, serpenteja amb major intensitat per una \xc3\xa0mplia vall. Aquesta designaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica relativament recent, per\xc3\xb2 no s\'utilitza localment._NEWLINE_Depassat Mansle el riu rep pel seu marge esquerre el Son-Sonnette, un petit afluent format del Son que passa per Saint-Claud i la Sonnette, i la Charente rep la Bonnieure que rega Chasseneuil. Tots dos rius flueixen cap a l\'oest passat Roumazi\xc3\xa8res-Loubert. \xc3\x89s el mateix per la Tardoire, sent aquest \xc3\xbaltim engrossit per les aig\xc3\xbces del Bandiat que desguassa a la Bonnieure. El Tardoire i el Bandiat tamb\xc3\xa9 tenen els seus llocs d\'origen a l\'Alta Viena i els preus pugen en direcci\xc3\xb3 nord-oest de la Tardoire particular Montbron i La Rochefoucauld, i el Bandiat a Nontron a la Dordonya.  _NEWLINE_El seu origen a Mansle (alt. 55 m), fa que tingui un pendent pronunciat amb un desnivell de 185 m en 127 km, el que fa que sigui impossible la navegaci\xc3\xb3 fluvial._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de Mansle a Port-du-Lys, aig\xc3\xbces avall de Cognac (alt. 5\xc2\xa0msnm), on la durada del curs \xc3\xa9s de 130 km, el pendent \xc3\xa9s molt baixa. Llavors el riu serpenteja formant grans meandres, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s accessible a la navegaci\xc3\xb3 fluvial d\'Angulema._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'un breu desviament cap a l\'oest, on nien el gran poble de Marcillac-Lanville al cap i doble el poble de La Chapelle en l\'angle del meandre i fins i tot despr\xc3\xa9s de rebre l\'Aume al seu marge dret, el riu davalla cap al sud i irriga llogarets, pobles i ciutats petites, com Montignac-Charente, Vars, Vindelle, Balzac, Saint-Yrieix-sur-Charente i Gond-Pontouvre abans d\'arribar a Angulema, la major ciutat a la riba d\'aquest riu._NEWLINE_En Angoumois, la Charente i els seus afluents travessen altiplans esquerdats afavorint la pres\xc3\xa8ncia de dolines i ressurg\xc3\xa8ncies. Les fonts de la Touvre, alimentades per rius subterranis del carst de la Rochefoucauld, les seves tarifes s\xc3\xb3n la segona surg\xc3\xa8ncia de Fran\xc3\xa7a despr\xc3\xa9s dels de Vaucluse. L\'aigua prov\xc3\xa9 principalment de p\xc3\xa8rdues del Bandiat i la Tardoire. Hi contribueixen, en menor mesura, les aig\xc3\xbces del Bonnieure i de l\'\xc3\x89chelle. La causa de la surg\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s  lafalla de l\'\xc3\x89chelle en la qual una capa de margues del Kimmeridgi\xc3\xa0 de 500 m de gruix impermeabilitza i barra el cam\xc3\xad de l\'aigua subterr\xc3\xa0nia i les obliga a aflorar a la superf\xc3\xadcie._NEWLINE_La Charente passa al peu de l\'antiga ciutat d\'Angulema, capital del departament, fent un gran bucle.\n_START_SECTION_\nVall de la Charente entre Angulema i Cognac\n_START_PARAGRAPH_\nPassat Angulema, el riu es mou amb decisi\xc3\xb3 cap a l\'oest. La resta de la conca es compon de s\xc3\xb2l impermeable i pedra calc\xc3\xa0ria, un cop inundat, es comporta com un terreny impermeable. Rep al seu marge dret, incloses les aig\xc3\xbces de la Nou\xc3\xa8re, la Soloire i l\'Antenne al seu marge esquerre i els de l\'Anguienne, des Eaux-Claires, el Charraud, el Bo\xc3\xabme i el N\xc3\xa9, aquest \xc3\xbaltim \xc3\xa9s canalitzat cap a la part posterior de la seva conflu\xc3\xa8ncia de Port-du-Lys, als l\xc3\xadmits administratius dels dos departaments de les Charentes._NEWLINE_Des d\'Angouleme al departament de Charente Mar\xc3\xadtim, la Charente irriga molts pobles i ciutats pintorescs com Saint-Michel, Trois-Palis, Nersac, Sireuil, Ch\xc3\xa2teauneuf-sur-Charente, Vibrac, i els pobles de Saint-Simeux i Saint-Simon, Bassac, Jarnac, Bourg-Charente, Cognac i Merpins. Aquesta part de la vall de vegades s\'anomena pr\xc3\xa9e de Jarnac o Val de Jarnac._NEWLINE_A partir d\'Angulema \xc3\xa9s possible la navegaci\xc3\xb3 fluvial fins a Rochefort, \xc3\xa9s a dir, uns 170 km. El segle XIX fou un temps de prosperitat del tr\xc3\xa0fic de mercaderies al riu, les ciutats i molts pobles van ser equipats amb un moll de c\xc3\xa0rrega i el transport mar\xc3\xadtim i el transport per carretera al llarg de la Charente \xc3\xa9s l\'exemple m\xc3\xa9s eloq\xc3\xbcent d\'aquest esplendor passat.\n_START_SECTION_\nVall de la Charente entre Cognac i Saint-Savinien\n_START_PARAGRAPH_\nA partir Cognac, incl\xc3\xb2s el Port-du-Lys a Saint-Savinien, molts llogarets, pobles i ciutats estan travessats pel riu que, al marge dret, Dompierre-sur-Charente, Chaniers, Saintes, Taillebourg, Saint-Savinien al marge esquerre, i Brives-sur-Charente, Rouffiac, Port-d\'Envaux, Crazannes. La vall del Charente a vegades pren el nom de Val de Saintonge\xc2\xa0\xc2\xb7 ._NEWLINE_Al Charente Mar\xc3\xadtim s\xc3\xb3n afluents notables al marge dret, la Boutonne, l\'afluent m\xc3\xa9s llarg de la Charente, i pel seu marge esquerre, i l\'Arnoult i la Seugne._NEWLINE_Si la navigation pour le transport de marchandises a totalement disparu au tournant du XXe si\xc3\xa8cle, la navigation de plaisance a pris le relais et conna\xc3\xaet un bel essor assurant des liaisons touristiques depuis Saint-Savinien, Taillebourg, Saintes et Chaniers en Charente Mar\xc3\xadtim et se prolongeant vers Cognac et Jarnac dans le d\xc3\xa9partement voisin._NEWLINE_Si la navegaci\xc3\xb3 per al transport de mercaderies ha desaparegut per complet en les albors del segle XX, la navegaci\xc3\xb3 es va fer c\xc3\xa0rrec i experiment\xc3\xa0 un boom tur\xc3\xadstic que ofereix enlla\xc3\xa7os a partir de Saint-Savinien, Taillebourg Chaniers Saintes a Charente Mar\xc3\xadtim i s\'est\xc3\xa9n de Cognac i Jarnac al departament ve\xc3\xad._NEWLINE_Durant els 93 km que recorre al Charente Mar\xc3\xadtim, el pendent del riu \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament nul i l\'efecte de la marea se sent a Saintes bloquejant parcialment el flux de Cognac i Jarnac, que ajuda a augmentar inundacions durant les inundacions, de vegades espectacular. Les planes d\'inundaci\xc3\xb3 riu avall de Cognac a la ria es diuen localment les pr\xc3\xa9es.\n_START_SECTION_\nCurs baix i estuari de la Charente\n_START_PARAGRAPH_\nLa vall inferior del riu Charente comen\xc3\xa7a al Saint-Savinien que al segle XIX encara era un centre important per als navegants al riu. Saint-Savinien est\xc3\xa0 gran empla\xc3\xa7ament al punt on la tend\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0 sent clarament de manifest per donar suport a l\'enviament per\xc3\xb2 no prou com per permetre l\'acc\xc3\xa9s als vaixells moderns amb la profunditat de l\'aigua ha canviat considerablement. Aix\xc3\xad que les condicions del tr\xc3\xa0nsit mar\xc3\xadtim Tonnay-Charente s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s favorables per a la navegaci\xc3\xb3 moderna perqu\xc3\xa8 la marea es fa sentir especialment a l\'\xc3\xa0rea del port tenint capacitat per a vaixells de m\xc3\xa9s de 5.000 t. Amb Rochefort, aquests dos pobles riberencs, ambd\xc3\xb3s situats al marge dret del riu, segueixen sent actius ports mar\xc3\xadtims._NEWLINE_Aig\xc3\xbces avall de Rochefort comen\xc3\xa7a l\'estuari de la Charente, on el riu s\'eixampla i forma r\xc3\xa0pidament dos profunds meandres abans de desembocar a l\'Oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic. Al marge dret hi ha en sentit descendent Vergeroux, Saint-Laurent-de-la-Pr\xc3\xa9e i Fouras mentre que al marge esquerre hi ha Soubise, Saint-Nazaire-sur-Charente i Port-des-Barques. Aquest estuari es caracteritza per bancs de sorra i est\xc3\xa0 protegit per l\'\xc3\x8ele Madame. _NEWLINE_La desembocadura del riu s\'eixampla considerablement entre Fouras al seu marge dret i Port-des-Barques al seu marge esquerre que es prolonga prop de quatre quil\xc3\xb2metres mar endins respecte al marge dret.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nAmb una longitud de 381 km, el riu \xc3\xa9s navegable durant 196 km (103 classificats com a mar\xc3\xadtims) de Montignac a la cota 40 m, per\xc3\xb2 sobretot des d\'Angulema a la cota 29 m fins a l\'Oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic. De fet, nom\xc3\xa9s 179 quil\xc3\xb2metres s\xc3\xb3n realment navegables a trav\xc3\xa9s de 21 rescloses, dues classificades com a mar\xc3\xadtimes._NEWLINE_Des Angulema al Port-du-Lys - comuna de Merpins - les dimensions de les rescloses de 28 m per 6,35 m, 3,60 m d\'al\xc3\xa7ada lliure. Despr\xc3\xa9s, en la secci\xc3\xb3 de classificats del riu "mar\xc3\xadtim" que va des de Port-du-Lys a l\'oce\xc3\xa0, les dimensions de les rescloses de 34,80 m 6,30 m per el \'\xc3\xa9cluse de la Baine, a la ciutat de Chaniers, aig\xc3\xbces amunt de Saintes, i 50 m per 8 m a la resclosa de Saint-Savinien, amb una al\xc3\xa7ada lliure de 5,65 m._NEWLINE_Tota la xarxa de rius tributaris de la Charente mesura uns 6.000 quil\xc3\xb2metres amb una conca 10.549 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nCanal\n_START_PARAGRAPH_\nLa Charente est\xc3\xa0 connectada a la Seudre pel canal del Charente al Seudre o canal de la Bridoire.\n_START_SECTION_\nHidrologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl cabal de la Charente mesurat \xc3\xa0 Vindelle (Angulema) \xc3\xa9s d\'1 m\xc2\xb3/s durant el cabal baix ara regulat usualment a 3 m\xc2\xb3/s mitjan\xc3\xa7ant l\'alliberament dels embassaments de Mas-Chaban i Lavaud. Arrib\xc3\xa0 al r\xc3\xa8cord de 630 m\xc2\xb3/s durant la crescuda del desembre de 1982. El cabal mitj\xc3\xa0 anual de Saintes \xc3\xa9s de 140 m\xc2\xb3/s al setembre amb una mitjana m\xc3\xadnima de 80 m\xc2\xb3/s, i una m\xc3\xa0xima mitjana de gener de 210 m\xc2\xb3/s\n_START_SECTION_\nInundacions i crescudes\n_START_PARAGRAPH_\nLa Charente desborda regularment tots els anys i a la conca rural en contacte amb la natura admet el fenomen. Les inundacions s\xc3\xb3n estacionals i les principals causes s\xc3\xb3n les freq\xc3\xbcents inundacions. La zona conserva el record de les inundacions de 1882, 1904, 1910, 1937, 1952, 1966, 1982, gaireb\xc3\xa9 centenari en 1994 i 2000. Els efectes de les inundacions duren molt de temps: un mes el 1982, cinc mesos el 2000-2001._NEWLINE_Les inundacions s\xc3\xb3n generalitzades perqu\xc3\xa8 la llera \xc3\xa9s estreta, poc profunda i es satura r\xc3\xa0pidament, a m\xc3\xa9s com que la plana d\'inundaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s plana i impermeables, l\'aigua s\'est\xc3\xa9n per la vall. Aix\xc3\xad mateix les inundacions s\'evacuen lentament, degut a un pendent molt baix i els efectes de la marea que retarda l\'absorci\xc3\xb3 de la inundaci\xc3\xb3. Les planes d\'inundaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n el 82% de les terres conreades, el 16% dels espais naturals i zones humides, i el 2% en les zones amb activitat urbana (860 ha de les quals, 95 ha a Angoulema, 53 ha a Cognac, 135 ha a Saintes) a Rochefort estan especialment exposats al risc en el mar). Durant la inundaci\xc3\xb3 de desembre de 1982, va passar de 630 m\xc2\xb3/s sota els ponts d\'Angouleme i 815 m\xc2\xb3/s sota els ponts de Saintes. Mentre que l\'alerta \xc3\xa9s Angouleme 3,60 m, el nivell va arribar a 6,82 m (i a Saintes + 6,99 m).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls neandertals van viure al llarg de la Charente i els seus afluents, a uns 230.000 anys BP fins a la seva extinci\xc3\xb3. Pr\xc3\xa9n\xc3\xa9andertaliens sobrants es van trobar a la gruta de Montgaudier Tardoire prop de Montbron, en la gruta de La Chaise (Suard cova ha llan\xc3\xa7at els ossos dels nens), i en el taller de la gruta de Font\xc3\xa9chevade. Nombrosos neandertals van viure a Charente, a la cova de Rochelot Saint-Amant-de-Bonnieure, a la vall d\'Eaux-Claires prop d\'Angulema, al marge dret del Voultron lloc de La Quina, prop Villebois-Lavalette a Gardes-le-Pontaroux, que va pronunciar el f\xc3\xb2ssil de Neandertal segueix sent de 27 adults i nens al Melon cova prop de Chateauneuf-sur-Charente i Charente Maritim a la Roche-a-Pierrot, prop de Saint-C\xc3\xa9saire, que va pronunciar el 1979 un esquelet de neandertal associat amb un conjunt d\'eines del chatelperroni\xc3\xa0. En aquesta regi\xc3\xb3, els neandertals van ser probablement els primers Homo sapiens._NEWLINE_A la Tardoire, la Cova de Vilhonneur o de Visage \xc3\xa9s una cavitat decorada amb pintures del Paleol\xc3\xadtic; la cova Marcel Clouet, prop de la conflu\xc3\xa8ncia de l\'Antenne amb la Charente, d\'on han s\'han extre m\xc3\xa9s de cent eines i dos-cents objectes, incloent bifacials, puntes, raspadors atribu\xc3\xafts al mosteri\xc3\xa0 de tradici\xc3\xb3 acheuliana; i La Chaire-\xc3\xa0-Calvin a Mouthiers-sur-Bo\xc3\xabme un abric roc\xc3\xb3s amb baixos relleus del magdaleni\xc3\xa0._NEWLINE_La Charente ja era navegable a l\'edat de ferro i s\'utilitzava per al transport de sal. El descobriment de pirag\xc3\xbces aix\xc3\xad ho evid\xc3\xa8ncia. El port c\xc3\xa8ltic de Santons estava a la desembocadura, que era llavors un estuari molt profund. Saintes, Cognac i Jarnac van ser importants ports galoromans. Ausoni celebra els escriptors Charente i romanes mostren un tr\xc3\xa0fic fluvial significatiu. Ptolemeu al segle II esmenta el portus Santonum, el port mar\xc3\xadtim de Santones a la desembocadura del riu._NEWLINE_Els v\xc3\xadkings remuntaren la Charente cap al 850, i destru\xc3\xafren Saintes i Angulema. En el per\xc3\xadode que va seguir, les altures del riu seran coronats amb castra que despr\xc3\xa9s seran reconstru\xc3\xafts en pedra formant una s\xc3\xa8rie de castells, majorit\xc3\xa0riament destru\xc3\xafts durant la Guerra dels Cent Anys, el riu serv\xc3\xad de frontera en alguns episodis._NEWLINE_Durant l\'Edat Mitjana, la Charente i els seus afluents estaven farcides d\'edificis, molins, canals, rescloses. Aquestes obres i instal\xc2\xb7lacions diverses com camins de sirga, molls, dip\xc3\xb2sits, permetien la navegaci\xc3\xb3 a Cognac al segle X despr\xc3\xa9s a Angulema al segle XV. Cognac i Angulema ports Basseau Saulniers es documenten al final del segle XI. Els vaixells creuen els molins presa de comportes. Francesc I de Fran\xc3\xa7a orden\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 d\'aquests passos o comportes._NEWLINE_La canalitzaci\xc3\xb3 de la Charente amb la construcci\xc3\xb3 de rescloses es va iniciar cap al 1780 i fou confiada a Pierre Marie J\xc3\xa9r\xc3\xb4me Tr\xc3\xa9saguet. No se sap amb exactitud quantes rescloses es constru\xc3\xafren._NEWLINE_La navegaci\xc3\xb3 s\'intensific\xc3\xa0 al segle XVIII, disminuint r\xc3\xa0pidament al final del segle XIX mentre que la part entre Montignac i Angulema va ser abandonat d\'hora al segle XIX._NEWLINE_Al segle XIX, els ports eren d\'una banda Saintes, Saint-Savinien i Port-d\'Envaux que queien a la zona d\'inscripci\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima de Saintes, d\'altra banda Angulema, Cognac, Taillebourg que cauen dins de la zona d\'inscripci\xc3\xb3 mar\xc3\xadtima de Rochefort.\n_START_SECTION_\nPatrimoni\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha ciutats i pobles en tot el riu des de l\'antiguitat. Per tant, \xc3\xa9s possible trobar tota mena de patrimoni tradicional constru\xc3\xaft, ponts, pous, cases i finques, algunes de les quals daten de l\'Edat Mitjana. Les esgl\xc3\xa9sies rom\xc3\xa0niques s\xc3\xb3n l\'orgull de la vall del Charente.\n_START_SECTION_\nCastells i muralles\n_START_PARAGRAPH_\nCastells segueixen durant tot el curs del riu, sobretot en les cap\xc3\xa7aleres amb vistes a la vall. Primer Castell Peyras a Roumazi\xc3\xa8res-Loubert al Charente, reconstru\xc3\xaft al segle XV, despr\xc3\xa9s de la Guerra dels Cent Anys, i al departament de Vienne Castell de L\xc3\xa9ray prop Civray el segle XVI i despr\xc3\xa9s a Angulema als castells de Verteuil, Bayers, la masmorra de Montignac-Charente, els tres coneguts des del segle XI i el castell de Balzac constru\xc3\xaft l\'any 1600._NEWLINE_Al llarg dels afluents, hi ha el castell de la Rochefoucauld joia del Renaixement sobre el curs de la Tardoire, la masmorra de Marthon al curs del Bandiat, Castell de Blanzaguet-Saint-Cybard domina el Voultron, la torre de Breuil-Magn\xc3\xa9 a les fonts de l\'\xc3\x89chelle i el castell de Chalais reconstru\xc3\xaft en 1500 es troba en un penya-segat entre Tude i la Viveronne, on domina la ciutat de Chalais. El castell de la Tranchade, que data del segle XIV, \xc3\xa9s a la Vall de l\'Anguienne a Garat a l\'est d\'Angulema._NEWLINE_Angulema est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda sobre un aflorament roc\xc3\xb3s estrat\xc3\xa8gica amb vista a un meandre del Charente. El lloc ha estat ocupat des de la prehist\xc3\xb2ria i l\'altipl\xc3\xa0 est\xc3\xa0 envoltat per murs de l\'\xc3\xa8poca romana que forma un mirador a les valls dels voltants._NEWLINE_El castell d\'Angulema del segle XII i el castell de Cognac s\'ampli\xc3\xa0 durant el Renaixement, s\xc3\xb3n una s\xc3\xa8rie de castells al peu al riu. Castell de l\'Oiselleriea a La Couronne i el Castell de Fleurac de Nersac s\xc3\xb3n del segle XVI. Dels castells de Bouteville i Jarnac nom\xc3\xa9s en queden gravats i ru\xc3\xafnes. El castells de Bourg-Charente, Garde-\xc3\x89p\xc3\xa9e i de Saint-Brice s\xc3\xb3n del segle XVI o principis del XVII._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de Cognac, que es troba a les vores de l\'Antenne, dos castells renaixentistes castell de Matha a Charente Mar\xc3\xadtim, i castell de Chesnel a Cherves-Richemont. El castell de Richemont va ser reconstru\xc3\xaft al segle XVII i el castell d\'Authon del segle XVI est\xc3\xa0 sobre el Dandelot un afluent de l\'Antenne. Sobre la Seugne hi ha la masmorra de Pons que fou reconstru\xc3\xafda en 1187. Despr\xc3\xa9s de Saintes, hi ha el castell Crazannes i el Castell de Panloy a Port-d\'Envaux del segle XVI i la corderia Reial a Rochefort va ser constru\xc3\xafda el 1666.\n_START_SECTION_\nPonts\n_START_PARAGRAPH_\nAl llarg del riu, cada ciutat constru\xc3\xad un gual, un passatge en ferri o un pont. Amb el temps, aquests ponts van ser destru\xc3\xafts i reconstru\xc3\xafts moltes vegades. A Cognac, el pont de fusta al davant de la porta de la ciutat va ser reempla\xc3\xa7at per un pont de pedra i reconstru\xc3\xaft aig\xc3\xbces amunt fins a la seva ubicaci\xc3\xb3 actual. A Saintes, el pont va ser reconstru\xc3\xaft a finals del segle XIX i XII amb el despla\xc3\xa7ament de l\'arc de Triomf es troba al centre. A Rochefort, un pont transbordador substitueix les papereres en l\'any 1900, el per\xc3\xadode de pont augment destru\xc3\xaft en 1991 se substitueix pel Martrou viaducte, com el pont penjant de Tonnay-Charente, que estava tancat al tr\xc3\xa0nsit el 1964 i substitu\xc3\xaft per Pont de Saint-Cl\xc3\xa9ment. Per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels ponts i passos a nivell actuals, hi ha diversos ponts antics, sobretot relativament petits ponts en els afluents.\n_START_SECTION_\nTransbordadors\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de la construcci\xc3\xb3 de ponts, els transbordadors permetien creuar la Charente i alguns encara estan en servei, i entre Chaniers i Courcoury i entre Dompierre-sur-Charente i Rouffiac anomenat "Ch\xc3\xa2 p\'tit va loin" (en servei durant el temporada d\'estiu).\n_START_SECTION_\nMedi ambient\n_START_PARAGRAPH_\nGaireb\xc3\xa9 tot el curs del riu i els seus afluents \xc3\xa9s zona Natura 2000: els territoris que formen part de la xarxa europea d\'\xc3\xa0rees clau per a la superviv\xc3\xa8ncia de l\'esp\xc3\xa8cies (animals o vegetals) i els h\xc3\xa0bitats naturals ja rars i amena\xc3\xa7ats a tot el territori europeu.\xc2\xa0\xc2\xb7 ._NEWLINE_La vall del Charente t\xc3\xa9 moltes esp\xc3\xa8cies notables d\'aus, ratpenats, amfibis, peixos, invertebrats i mam\xc3\xadfers, en particular la ll\xc3\xbadriga i el vis\xc3\xb3 europeu\xc2\xa0\xc2\xb7 , hi havia 35 esp\xc3\xa8cies, una esp\xc3\xa8cie vegetal i 12 h\xc3\xa0bitats naturals d\'inter\xc3\xa8s europeu. Aquests h\xc3\xa0bitats i les esp\xc3\xa8cies s\xc3\xb3n rares o en perill d\'extinci\xc3\xb3 a nivell europeu, pel que estan en l\'origen de la classificaci\xc3\xb3 de la zona com lloc Natura 2000._NEWLINE_S\'han d\'afegir les esp\xc3\xa8cies d\'inter\xc3\xa8s nacional, i altres menys amena\xc3\xa7ades: La Vall Mitjana, alberga per exemple m\xc3\xa9s de 35 esp\xc3\xa8cies de mam\xc3\xadfers (65% dels mam\xc3\xadfers terrestres del Departament de Charente Mar\xc3\xadtim), 122 esp\xc3\xa8cies d\'aus, 17 esp\xc3\xa8cies d\'amfibis i r\xc3\xa8ptils, 38 esp\xc3\xa8cies de lib\xc3\xa8l\xc2\xb7lules (80% de les esp\xc3\xa8cies del departament de Charente Mar\xc3\xadtim).\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nA nivell de flora Angelica heterocarpa, esp\xc3\xa8cie priorit\xc3\xa0ria segons l\'annex I de la Directiva Europea CEE92/63 "Fauna-Flora-H\xc3\xa0bitat", est\xc3\xa0 present en les ribes de la vall baixa i l\'estuari del riu Charente., Els pujols de pedra calc\xc3\xa0ria que voregen la plana d\'inundaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 alberguen moltes esp\xc3\xa8cies notables com les abelleres (Ophrys). Fritillaria meleagris segueix sent localment presents en les pastures inundables (planes)\xc2\xa0\xc2\xb7  tot i els canvis en les pr\xc3\xa0ctiques agr\xc3\xadcoles han provocat - i segueix produint - la seva escassetat: Aquesta esp\xc3\xa8cie no tolera l\'\xc3\xbas de fertilitzants. La pres\xc3\xa8ncia de nen\xc3\xbafars indica una bona qualitat de l\'aigua.\n_START_SECTION_\nMam\xc3\xadfers\n_START_PARAGRAPH_\nLa ll\xc3\xbadriga i el vis\xc3\xb3 europeu habiten en una gran part del riu i els seus afluents, que representa set zones Natura 2000 amb la vall de la Charente entre Angulema i Cognac i els seus principals afluents (Soloire, Bo\xc3\xabme, \xc3\x89chelle), Vall Mitjana Charente i Seugne i Coran, des d\'aig\xc3\xbces baix de Cognac i la vall inferior de l\'estuari del Charente. Les \xc3\xa0rees espec\xc3\xadfiques de Natura 2000 s\xc3\xb3n afluents de la Vall de l\'Antenne, i els seus principals afluents, la Vall Alta de Seugne aig\xc3\xbces amunt de Pons i els seus afluents, i la Vall\xc3\xa9e de la Boutonne. La pres\xc3\xa8ncia de la ll\xc3\xbadriga (Lutra lutra) i el vis\xc3\xb3 europeu (Mustela lutreola) fou decisiu per a la classificaci\xc3\xb3._NEWLINE_En aquestes \xc3\xa0rees, tamb\xc3\xa9 hi ha ratpenats: el ratpenat de ferradura (Rhinolophus ferrumequinum) i el ratpenat de ferradura petit (Rhinolophus hipposideros). Saint-Sulpice-de-Cognac i les seves antigues pedreres, als afores de l\'Antenne, hi ha una poblaci\xc3\xb3 molt m\xc3\xa9s diversa: El ratpenat de bosc (Barbastella barbastellus), Myotis myotis, el ratpenat de ferradura gros (Rhinolophus ferrumequinum), Miniopterus schreibersi, Myotis emarginatus i Myotis bechsteini.\n_START_SECTION_\nPeixos\n_START_PARAGRAPH_\nEn m\xc3\xa9s de vint esp\xc3\xa8cies d\'aig\xc3\xbces tranquil\xc2\xb7les, sobretot carpes, barb roig, gobis, Rutilus rutilus, la brema, alburns, el llu\xc3\xa7 de riu, Lucioperca i el cavilat (Cottus gobio), hi ha peixos migratoris, les aloses, truites i anguiles._NEWLINE_El manteniment del seu nombre i accions requerides diversitat: el manteniment de la qualitat de l\'aigua, evitant la contaminaci\xc3\xb3, l\'enriquiment de nutrients, l\'eutrofitzaci\xc3\xb3 i el manteniment dels h\xc3\xa0bitats i zones de fresa per a la recuperaci\xc3\xb3 dels fons de grava i la plantaci\xc3\xb3 de boscos de ribera. Per a les esp\xc3\xa8cies migrat\xc3\xb2ries de "passos de peixos" es van dur a terme nombroses obres per superar les barreres f\xc3\xadsiques a la lliure circulaci\xc3\xb3._NEWLINE_Les aloses es consideren bons indicadors de la qualitat f\xc3\xadsica i biol\xc3\xb2gica dels rius. Alosa alosa a Montignac-Charente amb llocs de fresa Saint-Savinien i a Cognac, i Alosa fallax a Ruffec de Cognac a Fleurac._NEWLINE_Els salm\xc3\xb2nids, com el salm\xc3\xb3 europeu (Salmo salar) i la truita comuna (Salmo trutta) que hist\xc3\xb2ricament remunten a Civray, Chef-Boutonne, Matha, no estan tan presents. La truita es retroba a la Boutonne, l\'Antenne, la Tardoire i la Charente com a lloc de pas per arribar a les zones de fresa aig\xc3\xbces amunt._NEWLINE_La llamprea puja per Voul\xc3\xaame al departament de Viena i fins i tot a Civray i aig\xc3\xbces avall de la Boutonne, del N\xc3\xa9 i de l\'Antenne on hi ha Lampetra planeri i Lampetra fluviatilis. Els llocs de fresa estan al voltant de Saintes i Cognac._NEWLINE_L\'anguila (Anguilla anguilla) \xc3\xa9s present en tota la Charente per\xc3\xb2 les poblacions estan disminuint el que pot ser degut a la contaminaci\xc3\xb3 de l\'aigua, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 a una pesca molt intensa a l\'estuari.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa8ptils i amfibis\n_START_PARAGRAPH_\nLes esp\xc3\xa8cies de granotes (Hylidae) i gripaus, salamandres (Salamandra salamandra), sargantanes s\xc3\xb3n nombroses i diverses, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n destacables per la seva raresa, una tortuga - la tortuga d\'estany (Emys orbicularis) - i el trit\xc3\xb3 crestat (Triturus cristatus) que habita al N\xc3\xa9 un dels seus afluents.\n_START_SECTION_\nInvertebrats\n_START_PARAGRAPH_\nInvertebrats notables s\xc3\xb3n Coenagrion mercuriale, Oxygastra curtisii, Lycaena dispar, Gomphus graslinii, el banyarriquer (Cerambyx cerdo), l\'escanyapolls (Lucanus cervus) i el banyarriquer del faig. Tamb\xc3\xa9 hi ha ostres (Ostrea edulis) i musclos (Mytiloida).\n_START_SECTION_\nActivitats\n_START_PARAGRAPH_\nHist\xc3\xb2ricament, de la pesca, el transport i els molins fariners van ser les primeres activitats relacionades amb el riu. Hi ha documentats nombrosos molins des del segle des\xc3\xa8. Per tant l\'Antenne i els seus afluents, els molins, les ru\xc3\xafnes i els arxius donen fe de l\'exist\xc3\xa8ncia de 56 molins. Al segle XVIII, alguns d\'aquests molins es converteixen en f\xc3\xa0briques de paper, per exemple, mol\xc3\xad de Boussac a l\'Antenne en 1786. Despr\xc3\xa9s es va traslladar a la ind\xc3\xbastria paperera, especialment en l\'\xc3\xa0rea d\'Angulema.\n_START_SECTION_\nPorts\n_START_PARAGRAPH_\nEl port comercial de Rochefort / Tonnay-Charente consta d\'una gran piscina a flotaci\xc3\xb3 en Rochefort amb capacitat per a acollir petits vaixells de c\xc3\xa0rrega de 15 m d\'ample i el port de Tonnay-Charente situat al riu: el primer departament port franc\xc3\xa8s, el Conseil G\xc3\xa9n\xc3\xa9ral de la Charente-Marotime. \xc3\x89s administrat per la Cort Penal Internacional Rochefort i Saintonge des de 1927. En segon port comercial de Charente Mar\xc3\xadtim en termes de tr\xc3\xa0nsit despr\xc3\xa9s de la Gran Port Mar\xc3\xadtim de La Rochelle, el cinqu\xc3\xa8 port franc\xc3\xa8s per a la importaci\xc3\xb3 de fusta tova, el sis\xc3\xa8 port franc\xc3\xa8s per a la importaci\xc3\xb3 de fertilitzants i el nov\xc3\xa8 port gra franc\xc3\xa8s. El seu creixement \xc3\xa9s del 6% anual._NEWLINE_Els ports d\'Angulema, Cognac, Saintes, Taillebourg, Saint-Savinien i Port-d\'Envaux s\xc3\xb3n nom\xc3\xa9s petits ports esportius i ports d\'escala del turisme fluvial.\n_START_SECTION_\nPesca\n_START_PARAGRAPH_\nLa pesca \xc3\xa9s una pr\xc3\xa0ctica generalitzada en tot el riu i canals recreatius. A la Charente, hi ha 600 km de rius, 900 quil\xc3\xb2metres de la segona categoria i 265 hect\xc3\xa0rees de superf\xc3\xadcie d\'aigua i al Charente Mar\xc3\xadtim hi ha 310 km de vies i 2.240 quil\xc3\xb2metres de rius i canals de segona categoria, 50 hect\xc3\xa0rees de llacs i embassaments, i 30 km de costa habilitada per a la pesca, a m\xc3\xa9s de la pesca a l\'estuari. A m\xc3\xa9s de la pesca, havia conques i llacunes sistemes per atrapar i mantenir els peixos.'