b'\n_START_ARTICLE_\nArdabil\n_START_SECTION_\nLa ciutat\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat \xc3\xa9s famosa per les seves estores (les m\xc3\xa9s cl\xc3\xa0ssiques de P\xc3\xa8rsia) i la seda. Hi ha la tomba del xeic Saf\xc3\xae ad-D\xc3\xaen, ep\xc3\xb2nim dels saf\xc3\xa0vides, considerada Patrimoni de la Humanitat. Est\xc3\xa0 situada a 35\xc2\xa0km de la frontera de l\'Azerbaidjan a 1263 metres d\'altura, en una plana al peu de la muntanya Sabalan o Savalan (\xc3\xa0rab Sablan) de 4.811 metres; t\xc3\xa9 la mar C\xc3\xa0spia a 70\xc2\xa0km. El clima \xc3\xa9s fred fins i tot a l\'estiu i la zona se semi \xc3\xa0rida. La pluja \xc3\xa9s de 380 mm/any. Per la part sud de la vila passa el riu Balikhlu o Baliksu (tamb\xc3\xa9 \xc4\x8cay; el nom vol dir "Riu amb molts peixos) afluent del Karasu._NEWLINE_La ciutat disposa de diverses universitats: Universitat de Ci\xc3\xa8ncies M\xc3\xa8diques, Universitat Mohaghegh Ardabili, Universitat Isl\xc3\xa0mica Azad; Universitat Payam Noor, i Universitat Soureh. L\'aeroport d\'Ardabil \xc3\xa9s del tipus p\xc3\xbablic regional; el seu codi IATA \xc3\xa9s ADU, i el codi ICAO \xc3\xa9s OITL.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria anterior als musulmans \xc3\xa9s desconeguda, ja que la ciutat no s\'esmenta abans de la conquesta \xc3\xa0rab (si que s\'esmenta a l\'Avesta la regi\xc3\xb3 de la muntanya Savalan). Els \xc3\xa0rabs l\'anomenen Ardabil, Ardubil i Ardawil. Firdawsi i Yakut atribueixen la seva fundaci\xc3\xb3 al sass\xc3\xa0nida Peroz I i s\'hauria anomenat Badan Peroz o Badhan Fayruz. L\'historiador al-Kazwini diu que fou fundada abans dels sass\xc3\xa0nides._NEWLINE_Peroz l\'hauria fet resid\xc3\xa8ncia d\'un marzban o governador provincial (persa: \xd9\x85\xd8\xb1\xd8\xb2\xd8\xa8\xd8\xa7\xd9\x86) amb autoritat a l\'Azerbaidjan. Un marzban efectivament hi residia a la conquesta \xc3\xa0rab, quan fou obtinguda per tractat. Era la principal ciutat de la zona. Un governador \xc3\xa0rab, al-Ashath, hi va establir la seva resid\xc3\xa8ncia en temps del califa Al\xc3\xad ben Abi T\xc3\xa0lib. La resid\xc3\xa8ncia dels governadors va oscil\xc2\xb7lar amb Maragha. El 730 fou ocupada temporalment pels kh\xc3\xa0zars que van arribar fins al Diyar Bakr i la Djazira fins que el pr\xc3\xadncep omeia Maslama ibn Abd al-Malik els va poder rebutjar._NEWLINE_Al final del per\xc3\xadode omeia s\'esmenta una certa activitat kharigita. Fou un dels centres afectats per la revolta de Babak i una de les bases des dels que aquest fou combatut per Afshin al-Sadj i Bogha al-Kabir, fins a la derrota final el 839; fou despr\xc3\xa9s governada per Abd Allah ibn Abd al-Rahman que la va defensar contra el rebel governador de l\'Azerbaidjan Munkadjur al-Usrusani un parent d\'Afshin. Posteriorment va ser part del territori dels sadjides i al segle X fou una la seva resid\xc3\xa8ncia (Abu l-Kasim Yusuf ben Abi l-Sadj Diwdad, emir del 901 al 928, la va fer la seva capital, i s\'hi va traslladar des de Maragha). Els "rus" hi van fer alguna incursi\xc3\xb3 a la primera meitat del segle X. La primera moneda que porta el nom de la ciutat est\xc3\xa0 datada el 899. Un ex\xc3\xa8rcit del califa dirigit pel general Munis es va presentar a la rodalia d\'Ardabil el 919/920 i va derrotar el sadjida Abu l-Kasim Yusuf ben Abi l-Sadj Diwdad i el va fer presoner per\xc3\xb2 tres anys despr\xc3\xa9s fou restaurat; el seu successor quan va morir el 928 (en lluita contra els c\xc3\xa0rmates) fou un nebot, Abul Musafir Fath ben Muhammad Afshin, que fou assassinat per un dels seus esclaus a Ardabil. Llavors la major part de l\'Azerbaidjan va passar a domini de la dinastia daylamita dels musaf\xc3\xa0rides. Despr\xc3\xa9s del 937/938 la possessi\xc3\xb3 de la ciutat fou disputada entre el kurd Daysam ibn Ibrahim, antic servidor dels sadjides, i el daylamita de Gilan Lashkari ibn Mardi, un seguidor del ziyarid Wushmgir. La ciutat fou partid\xc3\xa0ria de Daysam ibn Ibrahim contra Marzuban, i per aix\xc3\xb2 segurament es van enderrocar les muralles, cosa que de retruc va provocar la seva decad\xc3\xa8ncia al llarg del segle X (mentre pujava Tauris o Tabriz). El 941/942 el musaf\xc3\xa0rida Marzuban ibn Muhammad ibn Musafar se\'n va assegurar el domini igual que el de Tabriz (Tauris) i Ardabil fou la seva capital fins que va morir el 957/958; les muralles foren desmantellades el 942 pels propis habitants incloent els rics i els notables, per\xc3\xb2 por orde de l\'emir. El 943/944 els rus van baixar per la costa arribant al Mughan i Arran, i van saquejar la ciutat musaf\xc3\xa0rida de Bardhaa i potser van arribar fins a Ardabil (a un parell de dies de marxa des de la mar C\xc3\xa0spia)._NEWLINE_El 1209 Ardab\xc4\xabl fou saquejada pels georgians i es diu que van matar a dotze mil residents. Yakut la va visitar el 1220 just abans de ser saquejada pels mongols i sembla que s\'havia recuperat i prosperava. Va ser conquerida pels mongols el 1220. Els habitants foren massacrats, aix\xc3\xad com els dels llogarets propers; la ciutat va quedar en ru\xc3\xafnes i durant dos-cents anys no se\'n torna a parlar. Al final del segle XIII s\'hi va establir el xeic Safi Al-Din Ishak (el fundador de la confraria sufita origen dels saf\xc3\xa0vides) i fou el centre de l\'orde dels suf\xc3\xads; el 1499 el seu descendent Ismail va tornar a Ardabil del seu exili a Lahidjan al Gilan i va fundar la dinastia saf\xc3\xa0vida, sent poc despr\xc3\xa9s coronat com a xa (1501). Poc despr\xc3\xa9s (1503/1504) la capital es va traslladar a Tabriz (capturada al pr\xc3\xadncep ak koyunlu Alwand) per\xc3\xb2 Ardabil va esdevenir la necr\xc3\xb2polis de la dinastia. El 1514, despr\xc3\xa9s de la greu derrota persa de Caldiran, la capital va passar a Qazwin. Fou visitada per Pietro della Valle el 1619, per Adam Odelarius el 1637, per J. B. Tavernier (vers 1650), per Jan Struya (1671) i per Corneille Le Brun el 1703. Va tenir com a governador entre 1549 i 1562 a Sam Muhammad, germ\xc3\xa0 de Tahmasp I. A partir del 1656/1657 va esdevenir kassa o territori de la corona._NEWLINE_Va restar en mans saf\xc3\xa0vides fins vers el 1723 quan fou ocupada pels otomans per\xc3\xb2 Nadir Shah la va recuperar al cap de poc (1730) i fou coronat xa a Mughan, prop d\'Ardabil, el 1736. Els otomans hi van fer un cens i una estad\xc3\xadstica de les terres que es conserva. Vers el 1808, en temps de Napole\xc3\xb3, el general Gardanne va crear les fortificacions i va fer construir les muralles i el pr\xc3\xadncep Abbas Mirza (fill de Fath Ali Shah) fou governador provincial i hi va establir la seva resid\xc3\xa8ncia i cort. El 1821 fou visitada per James Morier que estimava la seva poblaci\xc3\xb3 en quatre mil habitants. El 1827, ocupada temporalment pels russos, la biblioteca del mausoleu del xeic i alguns objectes d\'art foren portats a Sant Petersburg. Durant la revoluci\xc3\xb3 constitucional la ciutat fou ocupada pel general Rahim Khan que proposava restaurar al tron al deposat Muhammad Ali Shah Qadjar (xa 1907-1909); aquest i altres incidents van motivar l\'ocupaci\xc3\xb3 russa de l\'Azerbaidjan que va durar fins al 1917 quan Kerensky va ordenar la retirada sense condicions._NEWLINE_Mahmud Ahmadinejad, president d\'Iran, fou governador d\'Ardabil de 1993 a 1997.\n_START_SECTION_\nPersonatges\n_START_PARAGRAPH_\n, considerat Patrimoni de la Humanitat\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'economia es basa en l\'agricultura i el turisme; hi ha alguna ind\xc3\xbastria menor. El govern va anunciar el 2006 l\'establiment d\'una gran factoria t\xc3\xa8xtil (la m\xc3\xa9s gran de l\'Orient Mitj\xc3\xa0)'