b'\n_START_ARTICLE_\nSistema operatiu\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema operatiu \xc3\xa9s el conjunt dels diferents programes que controlen el funcionament d\'un ordinador. Les seves funcions, entre d\'altres, consisteixen a gestionar les transfer\xc3\xa8ncies d\'informaci\xc3\xb3 internes, procurar la comunicaci\xc3\xb3 de l\'ordinador amb els operadors, controlar l\'execuci\xc3\xb3 dels programes amb la detecci\xc3\xb3 dels errors, encadenar autom\xc3\xa0ticament les feines, optimitzar els recursos (mem\xc3\xb2ria, unitat aritm\xc3\xa8tica, etc.), carregar i descarregar autom\xc3\xa0ticament els programes en funci\xc3\xb3 de l\'espai de mem\xc3\xb2ria i dels diferents perif\xc3\xa8rics._NEWLINE_El sistema operatiu \xc3\xa9s el programari responsable de gestionar els recursos en un terminal (ja sigui un ordinador personal, un tel\xc3\xa8fon m\xc3\xb2bil, etc.). El sistema operatiu actua com a amfitri\xc3\xb3 dels diversos programes d\'aplicaci\xc3\xb3 que normalment corren sobre una m\xc3\xa0quina. Una de les principals funcions \xc3\xa9s gestionar els detalls de l\'operaci\xc3\xb3 del maquinari, de manera que els diversos programes no se n\'hagin d\'ocupar, alleugerint i fent m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil aix\xc3\xad el proc\xc3\xa9s de programaci\xc3\xb3 d\'aquestes aplicacions. La gran majoria d\'ordinadors, des de tel\xc3\xa8fons m\xc3\xb2bil, ordinadors personals, videoconsoles fins a supercomputadors, usen algun tipus de sistema operatiu._NEWLINE_Els sistemes operatius ofereixen diversos serveis als programes d\'aplicaci\xc3\xb3 i als usuaris. Les aplicacions poden accedir a aquests serveis a trav\xc3\xa9s d\'API (application programming interfaces o interf\xc3\xadcie de programaci\xc3\xb3 d\'aplicacions) o a trav\xc3\xa9s de crides de sistema. En sistemes m\xc3\xb2bils i d\'escriptori, la GUI (interf\xc3\xadcie gr\xc3\xa0fica d\'usuari) acostuma a formar part del sistema operatiu, mentre que en sistemes m\xc3\xa9s grans i multiusuari, la GUI s\'implementa com un programa a part del sistema operatiu. Per a les funcions del maquinari (hardware) com d\'entrada (input) i sortida (output) i l\'assignaci\xc3\xb3 de mem\xc3\xb2ria, el sistema operatiu actua com a intermediari entre els programes d\'aplicaci\xc3\xb3 i el maquinari de l\'equip._NEWLINE_Alguns dels sistemes operatius m\xc3\xa9s comuns s\xc3\xb3n Microsoft Windows, GNU/Linux, Mac OS X; tamb\xc3\xa9 Solaris. Microsoft Windows \xc3\xa9s el que t\xc3\xa9 amb difer\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s quota de mercat en els segments d\'ordinadors de sobretaula i port\xc3\xa0tils; Microsoft Windows \xc3\xa9s una fam\xc3\xadlia de sistemes operatius propietaris m\xc3\xa9s utilitzat en els ordinadors personals i \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s habitual dels sistemes operatius per a ordinadors personals, amb un 90% de la quota de mercat. Per altra banda, en el segment de servidors i sistemes encastats, l\'\xc3\xbas est\xc3\xa0 dividit entre diversos sistemes operatius. Per la llista completa de sistemes operatius vegeu llista de sistemes operatius.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1950\n_START_PARAGRAPH_\nA mitjans de la d\xc3\xa8cada dels 1950 va apar\xc3\xa8ixer el transistor i va permetre construir computadors molt m\xc3\xa9s fiables, petits i r\xc3\xa0pids. Els c\xc3\xa0lculs es duien a terme en l\'ordre dels microsegons o, el que \xc3\xa9s mateix, els processadors amb prou feines arribaven a velocitats d\'un MHz. Aix\xc3\xb2 va permetre que es poguessin fabricar computadors comercials. Degut a l\'alt preu dels primers computadors els primers usuaris van ser les grans corporacions i les institucions com l\'ex\xc3\xa8rcit, les universitats i els governs._NEWLINE_Vistes les millores a nivell de maquinari, es va fer necessari desenvolupar els primers programes que permetessin rendibilitzar l\'\xc3\xbas d\'aquestes noves tecnologies. Van apar\xc3\xa8ixer els primers llenguatges de programaci\xc3\xb3 (FORTRAN, Pascal, Cobol\xe2\x80\xa6) i els primers programes per al desenvolupament d\'aplicacions (carregadors, muntadors, compiladors, biblioteques de funcions matem\xc3\xa0tiques i rutines per al controls de dispositius d\'E/S). Aquests primers sistemes ja utilitzaven doncs les passes habituals del desenvolupament d\'aplicacions amb llenguatges compilats (creaci\xc3\xb3 del codi font, compilaci\xc3\xb3, execuci\xc3\xb3 i depuraci\xc3\xb3). Aquests elements de programari normalment no es consideren part del Sistema Operatiu per\xc3\xb2 si que podem considerar un sistema operatiu molt rudimentari el conjunt de rutines per treballar amb els dispositius d\'entrada i sortida juntament amb les aplicacions que permetien carregar els programes a l\'ordinador.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1980\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la creaci\xc3\xb3 dels circuits LSI (integraci\xc3\xb3 a gran escala), xips que contenien milers de transistors en un cent\xc3\xadmetre quadrat de silici, va comen\xc3\xa7ar l\'auge dels ordinadors personals. En aquests es va deixar una mica de banda el rendiment i es va buscar m\xc3\xa9s que el sistema operatiu \xc3\xa9s amigable, sorgint men\xc3\xbas, i interf\xc3\xadcies gr\xc3\xa0fiques. Aix\xc3\xb2 redu\xc3\xafa la rapidesa de les aplicacions, per\xc3\xb2 es tornaven m\xc3\xa9s pr\xc3\xa0ctics i simples per als usuaris. En aquesta \xc3\xa8poca, van seguir utilitzant llenguatges ja existents, com Smalltalk o C, i van n\xc3\xa9ixer altres nous, dels quals es podrien destacar: C++ i Eiffel dins del paradigma de l\'orientaci\xc3\xb3 a objectes, i Haskell i Miranda en el camp de la programaci\xc3\xb3 declarativa. Un aven\xc3\xa7 important que es va establir a mitjans de la d\xc3\xa8cada de 1980 va ser el desenvolupament de xarxes de computadores personals que corrien sistemes operatius en xarxa i sistemes operatius distribu\xc3\xafts. En aquesta escena, dos sistemes operatius eren els majoritaris: MS-DOS (Micro Soft Disk Operating System), escrit per Microsoft per a IBM PC i altres ordinadors que utilitzaven la CPU Intel 8088 i els seus successors, i UNIX, que dominava en els ordinadors personals que feien \xc3\xbas del Motorola 68000._NEWLINE_El llan\xc3\xa7ament oficial de l\'ordinador Macintosh al gener de 1984, al preu de 1.995 d\xc3\xb2lars EUA (despr\xc3\xa9s canviat a 2.495 d\xc3\xb2lars) [1]. Inclo\xc3\xafa el seu sistema operatiu Mac OS la caracter\xc3\xadstiques noves era una GUI (Graphic User Interface), Multitasca i Mouse. Va provocar diferents reaccions entre els usuaris acostumats a la l\xc3\xadnia d\'ordres i alguns ratllant l\'\xc3\xbas del Mouse com joguina._NEWLINE_[Edita] MS-DOS_NEWLINE_El 1981 Microsoft va comprar un sistema operatiu anomenat QDOS que, despr\xc3\xa9s de realitzar unes poques modificacions, es va convertir en la primera versi\xc3\xb3 de MS-DOS (MicroSoft Disk Operating System). A partir d\'aqu\xc3\xad es van succeir una s\xc3\xa8rie de canvis fins a arribar a la versi\xc3\xb3 7.1, versi\xc3\xb3 8 en Windows Milenium, a partir de la qual MS-DOS va deixar d\'existir com un component del sistema operatiu._NEWLINE_A mitjans dels anys 80 es crea aquest sistema operatiu, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s fins a la sortida de Windows 95 que se li pot considerar un sistema operatiu, nom\xc3\xa9s era una interf\xc3\xadcie gr\xc3\xa0fica del MS-DOS. Avui en dia \xc3\xa9s el sistema operatiu m\xc3\xa9s dif\xc3\xb3s en l\'\xc3\xa0mbit dom\xc3\xa8stic encara que tamb\xc3\xa9 hi ha versions per a servidors com Windows NT. Microsoft ha dissenyat tamb\xc3\xa9 algunes versions per superordinadors, per\xc3\xb2 sense gaire \xc3\xa8xit. Anys despr\xc3\xa9s es va fer el Windows 98 que era el m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7 d\'aquesta \xc3\xa8poca Despr\xc3\xa9s es crearia el sistema operatiu de Windows ME (Windows Millenium Edition) aproximadament entre l\'any 1999 i l\'any 2000. Un any despr\xc3\xa9s es crearia el sistema operatiu de Windows 2000 en aquest mateix any. Despr\xc3\xa9s li seguiria el sistema operatiu m\xc3\xa9s utilitzat en l\'actualitat, Windows XP i altres sistemes operatius d\'aquesta fam\xc3\xadlia especialitzats en les empreses. Ara el m\xc3\xa9s recent \xc3\xa9s Windows 7 (Windows Seven) que va sortir al mercat el 22 d\'octubre del 2009, deixant enrere al Windows Vista, que va tenir innombrables cr\xc3\xadtiques durant el poc temps que va durar en el mercat. Ara s\'estan desenvolupant actualitzacions de Windows 7.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa8cada del 1990\n_START_PARAGRAPH_\nLa gran novetat \xc3\xa9s l\'aparici\xc3\xb3 de GNU/Linux. Aquest sistema \xc3\xa9s similar a Unix, basat en l\'est\xc3\xa0ndard POSIX, un sistema que en principi treballava sols en mode de l\xc3\xadnia d\'ordres. La incorporaci\xc3\xb3 de les Xlib i l\'evoluci\xc3\xb3 dels gestors de finestres permet l\'opci\xc3\xb3 d\'utilitzar un entorn d\'escriptori com ara LXDE, GNOME, KDE, XFCE. Recentment GNU/Linux disposa de programes que converteixen les finestres en un entorn 3D com ara Beryl o Compiz, i aix\xc3\xb2 permet utilitzar Linux d\'una manera visual atractiva.\n_START_SECTION_\nTecnologies\n_START_PARAGRAPH_\nUn sistema operatiu \xc3\xa9s un conjunt de tecnologies que permeten a l\'ordinador fer certes funcions. Aquestes tecnologies poden o no ser en tot sistema operatiu, i normalment hi ha difer\xc3\xa8ncies en com s\xc3\xb3n implementades. Tot i aix\xc3\xb2, la majoria de sistemes operatius moderns provenen d\'uns mateixos or\xc3\xadgens i, per tant, s\xc3\xb3n b\xc3\xa0sicament similars.\n_START_SECTION_\nExecuci\xc3\xb3 de programes\n_START_PARAGRAPH_\nL\'execuci\xc3\xb3 d\'un programa implica la creaci\xc3\xb3 d\'un proc\xc3\xa9s per part del sistema operatiu. El kernel crea un proc\xc3\xa9s assignant mem\xc3\xb2ria al proc\xc3\xa9s, carregant el codi del programa des del disc o un altre lloc de la mem\xc3\xb2ria al nou espai que s\'ha reservat pel proc\xc3\xa9s, i comen\xc3\xa7ant a executar-lo.\n_START_SECTION_\nInterrupcions\n_START_PARAGRAPH_\nLes interrupcions s\xc3\xb3n centrals als sistemes operatius, en tant que permeten al sistema operatiu tractar les diferents activitats que tant els programes en execuci\xc3\xb3 com el m\xc3\xb3n extern generen. La programaci\xc3\xb3 basada en interrupcions \xc3\xa9s la forma m\xc3\xa9s b\xc3\xa0sica de compartici\xc3\xb3 de temps, sent directament suportada per la majoria de CPU. Les interrupcions proporcionen a l\'ordinador una manera autom\xc3\xa0tica d\'executar un codi espec\xc3\xadfic en resposta a certs esdeveniments (events). Fins i tot els ordinadors m\xc3\xa9s b\xc3\xa0sics suporten les interrupcions, i permeten al programador especificar un codi que ser\xc3\xa0 executat quan l\'esdeveniment tingui lloc._NEWLINE_Quan es rep una interrupci\xc3\xb3, el hardware de l\'ordinador, autom\xc3\xa0ticament susp\xc3\xa8n el programa que s\'est\xc3\xa0 executant, desant (amb la instrucci\xc3\xb3 push) el seu estat a la pila, els seus registres i el comptador de programa. Aix\xc3\xb2 seria an\xc3\xa0leg a deixar un punt de llibre al llibre quan alg\xc3\xba \xc3\xa9s interromput per una trucada._NEWLINE_En els sistemes operatius moderns, les interrupcions les gestiona el nucli del sistema operatiu.\n_START_SECTION_\nMode protegit i mode supervisor\n_START_PARAGRAPH_\nLes CPU modernes, suporten dos modes d\'operaci\xc3\xb3: el mode protegit i mode supervisor, cosa que permet que certes funcions de la CPU nom\xc3\xa9s les controli el sistema operatiu. Algunes d\'aquestes funcions especials s\xc3\xb3n l\'adre\xc3\xa7ament de la mem\xc3\xb2ria virtual, o limitar l\'acc\xc3\xa9s a hardware segons determini el programa que s\'executi en mode de supervisor. Aquests modes s\xc3\xb3n essencials per suportar completament els sistemes operatius multiusuari (com ara els sistemes UNIX)._NEWLINE_Quan un ordinador s\'engega, autom\xc3\xa0ticament funciona en mode supervisor. Els primers programes que s\'hi executen: la BIOS, el bootloader, i el sistema operatiu, tenen acc\xc3\xa9s il\xc2\xb7limitat al hardware. Per\xc3\xb2 quan el sistema operatiu passa el control als altres programes, pot posar la CPU en mode protegit.\n_START_SECTION_\nSeguretat\n_START_PARAGRAPH_\nQue un ordinador sigui segur dep\xc3\xa8n de qu\xc3\xa8 diverses tecnologies funcionin correctament. Un sistema operatiu modern proporciona acc\xc3\xa9s a diversos recursos, que s\xc3\xb3n accessibles tant des del programari que corre en el sistema, com en els dispositius externs a trav\xc3\xa9s del kernel._NEWLINE_El sistema operatiu ha de ser capa\xc3\xa7 de distingir entre les peticions de processament que han de ser acceptades i les que han de ser denegades. Mentre alguns sistemes simplement distingeixen entre el nivell "privilegiat" i el nivell "no-privilegiat", la majoria de sistemes tenen maneres de sol\xc2\xb7licitar la identitat, com un nom d\'usuari. Per establir aquesta identitat s\'esdev\xc3\xa9 un proc\xc3\xa9s d\'autenticaci\xc3\xb3. Sovint s\'ha d\'introduir un nom d\'usuari, junt amb la corresponent contrasenya. Tamb\xc3\xa9 es poden usar altres m\xc3\xa8todes d\'autenticaci\xc3\xb3, com ara targetes magn\xc3\xa8tiques o dades biom\xc3\xa8triques. En alguns casos, sobretot en connexions des de la xarxa, els recursos s\xc3\xb3n accessibles sense cap mena d\'autenticaci\xc3\xb3 (com ara llegir un fitxer sobre una carpeta compartida). Molt relacionat amb l\'autenticaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s d\'autoritzaci\xc3\xb3: l\'acc\xc3\xa9s als serveis i recursos sol\xc2\xb7licitats per part de l\'usuari una vegada s\'ha autenticat va lligat amb l\'usuari al qual pertany o als grups d\'usuari al que l\'usuari pertany.\n_START_SECTION_\nProporciona interf\xc3\xadcie\n_START_PARAGRAPH_\nProporcionen una interf\xc3\xadcie d\'usuari (de text o gr\xc3\xa0fica), que permeten a l\'usuari comunicar-se amb l\'ordinador, i una interf\xc3\xadcie d\'aplicacions (API) que permeten al programari comunicar-se amb el sistema operatiu o amb el maquinari. Exemples s\xc3\xb3n una shell, el Gnome, o KDE.\n_START_SECTION_\nClassificacions dels sistemes operatius\n_START_PARAGRAPH_\nA continuaci\xc3\xb3 s\'exposen alguns dels criteris que de vegades s\'empren per classificar els diferents sistemes operatius.'