b"\n_START_ARTICLE_\nBerenguer Ramon I\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens familiars\n_START_PARAGRAPH_\nFill de Ramon Borrell, comte de Barcelona, i d'Ermessenda de Carcassona.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nLa figura de Berenguer Ramon I t\xc3\xa9 un doble vessant. Per una banda, ha passat a la hist\xc3\xb2ria com un home equ\xc3\xa0nime. Durant el seu mandat va predominar la pau. Va sotmetre pac\xc3\xadficament el comte d'Urgell, Ermengol, restabl\xc3\xad la conc\xc3\xb2rdia amb el comte Hug I d'Emp\xc3\xbaries i tingu\xc3\xa9 excel\xc2\xb7lents relacions amb Guillem I de Besal\xc3\xba i Guifr\xc3\xa9 II de Cerdanya. Tamb\xc3\xa9 va tenir bones relacions amb el Papa i el 1032 va realitzar un viatge a Roma. A m\xc3\xa9s, an\xc3\xa0 diverses vegades a Saragossa i a Navarra, per entrevistar-se amb San\xc3\xa7 Garc\xc3\xa9s III el Major, rei de Navarra, i unificar criteris en les relacions amb els comtes de Tolosa. Els seus homes de confian\xc3\xa7a i consellers foren l'abat Oliba, el jutge Pon\xc3\xa7 Bofill, Gombau de Besora i els bisbes Pere de Girona i Deudat de Barcelona._NEWLINE_El 1025 va promulgar un decret que alliberava els propietaris de terres de qualsevol vinculaci\xc3\xb3 jurisdiccional que no fos la del comtat i els deslliur\xc3\xa0 d'impostos._NEWLINE_D'altra banda, el govern de Berenguer Ramon I va marcar el comen\xc3\xa7ament del declivi del poder comtal. En morir el seu pare (1018), Berenguer Ramon encara era menor d'edat i la seva mare Ermessenda actu\xc3\xa0 com a tutora i regenta fins al 1023. Per\xc3\xb2 quan Berenguer Ramon va arribar a la majoria d'edat no va comen\xc3\xa7ar a governar sol sin\xc3\xb3 que Ermessenda va continuar associada al govern. _NEWLINE_Segons alguns cronistes, el car\xc3\xa0cter de Berenguer Ramon era massa indec\xc3\xads. A m\xc3\xa9s, la pol\xc3\xadtica de pau amb l'Islam anava en contra dels desitjos de la noblesa que veien la guerra com l'\xc3\xbanica manera d'aconseguir gl\xc3\xb2ria i riqueses. Aix\xc3\xb2 va fer que alguns nobles comencessin a actuar al marge del poder comtal. Ermessenda, en canvi, era en\xc3\xa8rgica i decidida i va intentar de totes totes imposar la seva autoritat sobre els altres nobles. Per\xc3\xb2 la seva condici\xc3\xb3 de dona li impedia d'exercir de cabdill militar i per tant d'organitzar alguna r\xc3\xa0tzia o expedici\xc3\xb3 militar que satisf\xc3\xa9s les \xc3\xa0nsies de poder dels arist\xc3\xb2crates."