b"\n_START_ARTICLE_\nLa Gu\xc3\xa0rdia Pilosa\n_START_SECTION_\nHabitants actuals\n_START_PARAGRAPH_\n12 habitants\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Gu\xc3\xa0rdia Pilosa est\xc3\xa0 assentada majorit\xc3\xa0riament sobre un terreny d\xe2\x80\x99origen lacustre, que data de la part superior de l\xe2\x80\x99Oligoc\xc3\xa8 inferior, (estatge Estampi\xc3\xa0, Cenozoic, era Terci\xc3\xa0ria), la qual cosa vol dir que els terrenys que l\xe2\x80\x99envolten tenen pels volts d\xe2\x80\x99uns 35 milions d\xe2\x80\x99anys._NEWLINE_Els estrats que formen aquestes roques estan pr\xc3\xa0cticament horitzontals, no han sofert alteracions per falles o plecs; per aix\xc3\xb2, la geomorfologia que s\xe2\x80\x99observa, \xc3\xa9s fruit \xc3\xbanicament de l\xe2\x80\x99erosi\xc3\xb3._NEWLINE_A nivell petrol\xc3\xb2gic, els minerals i les roques que formen la Gu\xc3\xa0rdia s\xc3\xb3n majorit\xc3\xa0riament de composici\xc3\xb3 calc\xc3\xa0ria (CaCO3); amb menor freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia es troben gresos (arenisques) de composici\xc3\xb3 sil\xc3\xadcica (SiO2); puntualment tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99hi veuen margues i en algun indret es poden trobar uns bonics cristalls de guix laminar (CaSO4)._NEWLINE_La Gu\xc3\xa0rdia Pilosa t\xc3\xa9 a llevant un gran esvoranc convertit actualment en un abocador, produ\xc3\xaft per una explotaci\xc3\xb3 minera a cel obert, que despr\xc3\xa9s va ser abandonada per la seva baixa rendibilitat econ\xc3\xb2mica. En ell poden veure\xe2\x80\x99s alguns estrats prims de lignit, relativament rics en urani (200g d\xe2\x80\x99Urani en cada tona de lignit), intercalats amb lutites calc\xc3\xa0ries. _NEWLINE_La Gu\xc3\xa0rdia Pilosa actualment forma part de la conca hidrogr\xc3\xa0fica del riu Anoia, just al l\xc3\xadmit de la conca hidrogr\xc3\xa0fica del Si\xc3\xb3, afluent del Segre.\n_START_SECTION_\nClimatologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl punt m\xc3\xa9s alt de la Gu\xc3\xa0rdia Pilosa \xc3\xa9s de 797,6 m, dalt del tur\xc3\xb3 que presideix el poble; aquesta al\xc3\xa7ada determina en gran part la climatologia i la vegetaci\xc3\xb3 de la zona._NEWLINE_La temperatura mitjana anual \xc3\xa9s de 13\xc2\xa0\xc2\xb0C, l\xe2\x80\x99amplitud t\xc3\xa8rmica anual \xc3\xa9s d\xe2\x80\x99uns 18\xc2\xa0\xc2\xb0C. Les temperatures extremes que es poden assolir estarien al voltant dels \xe2\x80\x9315\xc2\xa0\xc2\xb0C per sota i els 40\xc2\xa0\xc2\xb0C per sobre; hi ha una mitjana de gla\xc3\xa7ades de 70 dies/any. Els hiverns s\xc3\xb3n freds, en ells pot entrar la boira gebradora i deixar el poble tota una setmana en negatiu; els estius s\xc3\xb3n calorosos, a primera hora de la tarda, abans que arribi la marinada, sovint es sobrepassen els 35\xc2\xa0\xc2\xb0C; en contrapartida, les nits d\xe2\x80\x99estiu, donada l\xe2\x80\x99altura i la continentalitat, es fan molt agradables._NEWLINE_Els vents que hi predominen s\xc3\xb3n el mestral (NW), anomenat a la regi\xc3\xb3 ser\xc3\xa8, el qual \xc3\xa9s sec, fred a l\xe2\x80\x99hivern i calent a l\xe2\x80\x99estiu; i el garb\xc3\xad (SE), popularment anomenat marinada, m\xc3\xa9s temperat, que a la primavera i tardor \xc3\xa9s portador de pluja._NEWLINE_La pluviositat \xc3\xa9s m\xc3\xa9s aviat escassa, la Gu\xc3\xa0rdia \xc3\xa9s un lloc eixut. La mitjana anual estaria pels volts dels 580l/m2, repartits de forma molt irregular, principalment a la tardor i la primavera, fet que condiciona molt la vegetaci\xc3\xb3, encara m\xc3\xa9s tenint en compte que la localitat es pot passar cinc mesos a l\xe2\x80\x99estiu sense que caigui ni una gota. Tot plegat fa que el clima de la Gu\xc3\xa0rdia pugui ser descrit com a \xe2\x80\x9cmediterrani de muntanya mitjana\xe2\x80\x9d amb estius secs i calorosos, hivern freds i secs, amb poca innivaci\xc3\xb3, i una primavera i tardor m\xc3\xa9s humides i de r\xc3\xa0pida transici\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nParlar de vegetaci\xc3\xb3 a la Gu\xc3\xa0rdia Pilosa \xc3\xa9s comprom\xc3\xa8s. Donades les seves caracter\xc3\xadstiques, l\xe2\x80\x99altura, el s\xc3\xb2l i el clima, el poble es troba justament en el lloc de transici\xc3\xb3, de canvi entre dos tipus de bosc, entre la vegetaci\xc3\xb3 de la terra baixa concretada en el carrascar (alzinar continental) (Quercetum rotundifoliae), i la vegetaci\xc3\xb3 de muntanya mitjana, concretada en la roureda de roure de fulla petita (Violo-Quercetum fagineae). _NEWLINE_Un bosc, la vegetaci\xc3\xb3 que cobreix un paisatge, no \xc3\xa9s un ecosistema fix i immutable, sin\xc3\xb3 tot el contrari, \xc3\xa9s una entitat delicada, en equilibri i en continua evoluci\xc3\xb3. Per aix\xc3\xb2, el fet que en els boscos de la Gu\xc3\xa0rdia hi hagi una pres\xc3\xa8ncia humana molt marcada, feta patent de manera especial en la ramaderia i la partici\xc3\xb3 de les masses forestals en obrir-se camps de conreu, han provocat la degradaci\xc3\xb3 evolutiva dels boscos esmentats, vers unes formes m\xc3\xa9s simples, que han convertit la Gu\xc3\xa0rdia Pilosa en una atape\xc3\xafda barreja de tipus de vegetacions._NEWLINE_Els dos tipus de boscos cl\xc3\xadmax anomenats, en la seva degradaci\xc3\xb3, evolucionen cap a la pineda; a la Gu\xc3\xa0rdia sovinteja la de pinassa, i amb menys abund\xc3\xa0ncia la de pi roig. Si continua la seva degradaci\xc3\xb3, la vegetaci\xc3\xb3 passa a ser una garriga (Quercetum cocciferae), i aquests es degrada en una jonceda (Brachypodio-Aphyllanthetum). A les vores dels camins i a les zones m\xc3\xa9s humides hi creix la vegetaci\xc3\xb3 de bardissa (Prunetalia spinosae).\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nNo nom\xc3\xa9s el poble de la Gu\xc3\xa0rdia Pilosa, sin\xc3\xb3 tota la seva comarca i les ve\xc3\xafnes, \xc3\xa9s una zona molt diversa, especialment en fauna ornitol\xc3\xb2gica; sovintegen ocells com la cornella negra, aligot com\xc3\xba, astor, xoriguer, perdiu roja, xot, gaig blau, abellerol, cotxa fumada i oriol. A nivell de macromam\xc3\xadfers es poden observar amb certa facilitat teixons, guineus, senglars, cabirols, fagines i conills.\n_START_SECTION_\nActivitat agr\xc3\xadcola i ramadera\n_START_PARAGRAPH_\nA la Gu\xc3\xa0rdia Pilosa principalment es conrea blat; darrerament es veu cada cop m\xc3\xa9s la colza, i en alguns llocs isolats els pagesos s\xe2\x80\x99atreveixen a plantar el cigronet de l\xe2\x80\x99alta Anoia, el qual cada cop t\xc3\xa9 un millor reconeixement gastron\xc3\xb2mic a la zona i fora d\xe2\x80\x99ella.\n_START_SECTION_\nCastell\n_START_PARAGRAPH_\nLa Gu\xc3\xa0rdia Pilosa t\xc3\xa9 a la part m\xc3\xa9s alta, al cim del turonet que presideix el poble, les runes de la seva antiga torra i castell. Segurament, el primer element que s\xe2\x80\x99hi crearia al puig que domina de manera estrat\xc3\xa8gica, a llevant de la Gu\xc3\xa0rdia, tota la serra de Rubi\xc3\xb3 i el pas natural d\xe2\x80\x99Igualada cap a Calaf, deuria ser una torra feta en fusta i que dataria de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca musulmana. Posteriorment, ja en \xc3\xa8poca cristiana, s\xe2\x80\x99hi deuria substituir aquesta primera per una altra feta amb pedra unida amb morter de cal\xc3\xa7, de la qual se\xe2\x80\x99n van descobrir la part baixa de la seva estructura en una intervenci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica feta entre el novembre de 2007 i l\xe2\x80\x99estiu de 2008. La primera cita de la torra \xc3\xa9s del 1039 i el 1237 ja se\xe2\x80\x99n parla de castell._NEWLINE_La torra \xc3\xa9s for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s gran de l\xe2\x80\x99habitual a la comarca, ja que la part descoberta t\xc3\xa9 un di\xc3\xa0metre exterior de 13 m. La part interior est\xc3\xa0 parcialment desmuntada i nom\xc3\xa9s en un lloc es pot observar que t\xc3\xa9 un gruix de 2 metres, el que fa pensar que amb tota la seva al\xc3\xa7ada deuria tenir unes dimensions impressionants._NEWLINE_Al voltant d\xe2\x80\x99aquesta segona torra, en el per\xc3\xadode anteriorment citat compr\xc3\xa8s entre els segles XI i XIII, s\xe2\x80\x99hi deurien edificar una s\xc3\xa8rie de construccions annexes a la torra (habitacles, muralla (XII), cisterna (XIII), escales d'acc\xc3\xa9s, porta) de les quals s\xe2\x80\x99han descobert els fonaments i que transformaren la primera torra en el citat castell. Aquesta construcci\xc3\xb3 deuria seguir els avatars de la hist\xc3\xb2ria per segurament acabar sent abandonada cap al segle XVII, com la major part de les construccions semblants de la comarca.\n_START_SECTION_\nIn crescendo\n_START_PARAGRAPH_\nhttp://www.tv3.cat/videos/1545239"