b"\n_START_ARTICLE_\nCinta Sabat\xc3\xa9 i Querol\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 dos anys quan el seu pare mor; fins llavors la fam\xc3\xadlia viu de forma acomodada. A partir d\xe2\x80\x99aquell moment, Carme, la seva mare, que de jove ha assistit a classe de dibuix amb Ricard Cerveto, el mestre de molts artistes tortosins, aprofita els seus coneixements de dibuix i la seva habilitat en el bordat per comen\xc3\xa7ar a treballar des de casa seva. Malgrat que els seus ingressos s\xc3\xb3n escassos, \xc3\x80ngels i Cinta van a un col\xc2\xb7legi religi\xc3\xb3s, i a partir dels onze anys Cinta comen\xc3\xa7a a assistir a classes de dibuix a l'Escola d\xe2\x80\x99Art, i de piano a l'Escola Municipal de M\xc3\xbasica Lamote de Grigon.  _NEWLINE_Quan comen\xc3\xa7a a estudiar a l'Escola d'Art de Tortosa, feia cinc anys que havia estat fundada. R\xc3\xa0pidament es converteix en el centre de reuni\xc3\xb3 i de formaci\xc3\xb3 dels joves amb inquietuds art\xc3\xadstiques. Amb Ferran Chavarria, Manuel Escurriola, Llu\xc3\xads Montagut, Jaume Rocamora, Ferran Vilas  forma part d'una generaci\xc3\xb3 de joves artistes que als anys seixanta comencen la seva activitat creadora. Era l\xe2\x80\x99\xc3\xbanica noia del grup. L'artista recorda l'agermanament amb els seus companys, les esperances i il\xc2\xb7lusions compartides. El grup, exposa per primera vegada al mes de desembre del 1962, en una mostra que esdev\xc3\xa9 acte de protesta pel fet de no haver-se celebrat aquest any el concurs de novells que es feia al Cercle Art\xc3\xadstic de forma habitual. En aquesta exposici\xc3\xb3 van prendre part a m\xc3\xa9s d'ella Manolo Escurriola, Llu\xc3\xads Montagut, Ferran Chavarria, Jaume Rocamora. Al mes de setembre de 1964 el grup torna a exposar a la Llotja G\xc3\xb2tica del parc municipal de Tortosa. A final de curs del 1964-1965 exposa amb Jaume Rocamora els treballs fets a l'escola. Cinta comen\xc3\xa7a els estudis de belles arts per lliure. Fa el preparatori per\xc3\xb2 per avan\xc3\xa7ar necessita anar a Barcelona; una modesta beca de protecci\xc3\xb3 li permet l\xe2\x80\x99estada a la Ciutat Comtal. _NEWLINE_Va estudiar a l'escola Superior de Belles Arts des del 1964 al 1968. Hi va aconseguir el primer acc\xc3\xa8ssit a l'exposici\xc3\xb3 de fi de curs 1966-1967; primer premi a l'exposici\xc3\xb3 de fi de curs 1967-1968, i dos primers d'escultura concedits per la Direcci\xc3\xb3 General de Belles Arts. El primer premi correspon a una figura femenina asseguda, amb la qual posa el punt de partida definitiu del que \xc3\xa9s el tema omnipresent de la seva producci\xc3\xb3, la dona. Paral\xc2\xb7lelament a l'Escola de Belles Arts, aconsegueix entrar com a artista-bec\xc3\xa0ria al Reial Cercle Art\xc3\xadstic de Barcelona durant els cursos que van del  1966 al 1971, fet que li permet completar la seva formaci\xc3\xb3 en un ambient diferent del de l'Escola, a m\xc3\xa9s de disposar de model. Fruit d'aquestes experi\xc3\xa8ncies, el domini del dibuix augmenta tal com demostren els m\xc3\xbaltiples esbossos que t\xc3\xa9 aquests anys, i assoleix un coneixement en profunditat de l'anatomia femenina. _NEWLINE_A final del mes de novembre de 1973 la Fundaci\xc3\xb3 Castellblanc li concedeix un bec en l'especialitat d'escultura, que li permet realitzar un curs d'escultura dirigit per Joan Rebull a Mallorca. L\xe2\x80\x99escultor de Reus, en veure la manera de treballar de Sabat\xc3\xa9 la forma de manipular el fang i la facilitat que t\xc3\xa9 per modelar, s'interessa per ella i li proposa anar a treballar amb ell al seu taller. En aquells anys, Rebull treballa b\xc3\xa0sicament per enc\xc3\xa0rrec i t\xc3\xa9 un equip d'ajudants. Per\xc3\xb2 ella, que \xc3\xb2bviament se sent afalagada, prefereix continuar treballant per lliure. _NEWLINE_L'any 1970 Sabat\xc3\xa9 inicia la seva activitat docent com a professora de l'Institut de Santa Coloma de Gramenet. Torna a Tortosa l'any 1978 com a professora de l'institut Joaquim Bau, on treballa durant molts anys fins que sol\xc2\xb7licita una exced\xc3\xa8ncia. Durant els anys que passa fora de Tortosa no perd mai el contacte amb la seva ciutat tant personal com art\xc3\xadstic. Una vegada incorporada com a professora participa en la major part de les mostres col\xc2\xb7lectives que s'hi fan. Es destaca la seva participaci\xc3\xb3 en la Mostra de Gravat (1974) i als salons de primavera en les edicions setena i vuitena de 1985 i 1986. L\xe2\x80\x99any 2000 l\xe2\x80\x99Institut decideix fer una exposici\xc3\xb3 de car\xc3\xa0cter antol\xc3\xb2gic dels artistes que en s\xc3\xb3n professors, que a la vegada serveixen per acomiadar el pintor Frederic Mauri en arribar la data de jubilaci\xc3\xb3. S'hi exposen obres de Frederic Mauri, Josepa Alucha, Roberto Escoda, Joan Panisello, Alfred Porres i Cinta Sabat\xc3\xa9. _NEWLINE_Cinta Sabat\xc3\xa9 \xc3\xa9s conscient que el seu proc\xc3\xa9s creatiu no t\xc3\xa9 un recorregut constant quant a l'elaboraci\xc3\xb3 d'obres. Per diverses raons no existeix en aquest sentit una continu\xc3\xaftat que s\xc3\xad que es d\xc3\xb3na a nivell conceptual i formal. Per sort, ara i des de fa pocs anys es troba en el que podr\xc3\xadem denominar una excel\xc2\xb7lent etapa.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha poques obres dels seus anys inicials. En els seus treballs destaca la puresa de la forma per la forta estructura interna i un cert arcaisme en el tractament dels ulls. Una de les seves tem\xc3\xa0tiques m\xc3\xa9s representades en l\xe2\x80\x99escultura \xc3\xa9s sobre l\xe2\x80\x99anatomia femenina. Cap als anys vuitanta t\xc3\xa9 plenament definit el seu llenguatge amb un tema preferent: les maternitats. Les seves figures femenines s\xc3\xb3n dones fortes, rotundes, realitzades amb un m\xc3\xadnim de detalls, de manera que potencia els valors essencials escult\xc3\xb2rics.  No es refereixen a cap figura o cap persona en particular; s\xc3\xb3n \xc3\xa9ssers amb vida pr\xc3\xb2pia . La idea de protecci\xc3\xb3 de les maternitats pren ara un gran protagonisme. _NEWLINE_Participa a diverses exposicions col\xc2\xb7lectives des de l'inici de la seva carrera. El 2015 va succeir Ignasi Blanch com Artista de l'Any de l'Hospital de Vall d'Hebron a Barcelona.Al mateix any el Departament de Cultura de la Generalitat li va organitzar una exposici\xc3\xb3 retrospectiva Misteri de la forma. L\xc3\xadnia pura. El 2016 va crear les escultures dels premi Margarita Rivi\xc3\xa8re  per la periodista  Milagros P\xc3\xa9rez Oliva i el premi Lo Grifonet d'\xc3\x92mnium Cultural per a Monolo Tom\xc3\xa0s."