b"\n_START_ARTICLE_\nFauna dels Pa\xc3\xafsos Catalans\n_START_PARAGRAPH_\nLa fauna dels Pa\xc3\xafsos Catalans es caracteritza per una major diversitat de t\xc3\xa0xons que no pas les zones properes, ja que aquest territori es troba en una zona de conflu\xc3\xa8ncia de continents. A m\xc3\xa9s, la menor densitat relativa de poblaci\xc3\xb3 humana i, tamb\xc3\xa9 de forma relativa, el menor grau d'influ\xc3\xa8ncia humana i d'urbanitzaci\xc3\xb3 ha jugat a favor de la biodiversitat faun\xc3\xadstica._NEWLINE_L'arribada i establiment d'animals a aquest territori ha tingut diversos or\xc3\xadgens: esp\xc3\xa8cies provinents del continent afric\xc3\xa0, esp\xc3\xa8cies de la resta d'Europa i esp\xc3\xa8cies que venen de l'orient de la Mediterr\xc3\xa0nia. En alguns casos aquestes esp\xc3\xa8cies nouvingudes han hagut d'evolucionar de manera for\xc3\xa7a a\xc3\xafllada, ja que s'han trobat amb un clima i caracter\xc3\xadstiques geogr\xc3\xa0fiques molt especials: serralades, rius i valls, el mar Mediterrani, que han fet de barrera i potencien els endemismes._NEWLINE_Catalunya i la Franja de Ponent tenen una bona part del territori situat a l'alta muntanya, on la flora i la fauna tenen moltes particularitats, de la mateixa manera que hi ha zones de molt alta i molt baixa pluviometria, amb la fauna diferenciada que hi correspon. _NEWLINE_Al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, amb gran diversitat d'h\xc3\xa0bitats, incloent la marjal, hi ha una gran riquesa d'esp\xc3\xa8cies de mol\xc2\xb7luscs, crustacis, ar\xc3\xa0cnids, insectes i vertebrats: hi ha unes 24 esp\xc3\xa8cies de r\xc3\xa8ptils, 252 esp\xc3\xa8cies d'aus i 61 de mam\xc3\xadfers. _NEWLINE_La fauna vertebrada insular de les Balears abans de l'arribada dels humans es componia d'un conjunt molt redu\xc3\xaft d'esp\xc3\xa8cies, sota condicions evolutives ben particulars, b\xc3\xa0sicament d'abs\xc3\xa8ncia de vertebrats depredadors. La insularitat ha estat un element atractiu per a l'estudi de les biotes. L'arxiduc Llu\xc3\xads Salvador Habsburg-Lorena, a final del segle XIX va estudiar la fauna de les Illes Balears, on, per exemple, la fam\xc3\xadlia dels cole\xc3\xb2pters Tenebrionidae t\xc3\xa9 el 65% d'endemismes.\n_START_SECTION_\nAig\xc3\xbces continentals\n_START_PARAGRAPH_\nFins a l'arribada de les noves t\xc3\xa8cniques moleculars d'estudi taxon\xc3\xb2mic es pensava que la diversitat de peixos d'aigua dol\xc3\xa7a era molt menor als rius de l'est que a la resta de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica en contrast amb la major part d'Europa. Amb aquestes noves t\xc3\xa8cniques s'han identificat als rius i llacs de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica 45 esp\xc3\xa8cies de peixos (estrictament d'aigua dol\xc3\xa7a) que pertanyen a 15 fam\xc3\xadlies, i es calcula que hi ha encara sis t\xc3\xa0xons de peixos m\xc3\xa9s que queden per descriure._NEWLINE_El percentatge d'esp\xc3\xa8cies end\xc3\xa8miques als Pa\xc3\xafsos Catalans sobre el total del continent europeu \xc3\xa9s molt elevat, del 55%. En cipriniformes l'endemicitat puja fins al 80% (23 esp\xc3\xa8cies end\xc3\xa8miques d'un total de 29)._NEWLINE_L'alta taxa d'endemismes es considera en general com una resposta a fen\xc3\xb2mens ambientals i hist\xc3\xb2rics. _NEWLINE_La fauna pisc\xc3\xadcola d'aig\xc3\xbces continentals t\xc3\xa9 un origen antic (Oligoc\xc3\xa8 superior), fa almenys 26 milions d'anys, moment en el qual desapareixen les fam\xc3\xadlies tropicals de peixos que hi havia abans de l'Oligoc\xc3\xa8. Quan es va aixecar la serralada dels Pirineus, la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i, per tant, els Pa\xc3\xafsos Catalans queden pr\xc3\xa0cticament a\xc3\xafllats de la resta de fauna pisc\xc3\xadcola europea._NEWLINE_Al Mioc\xc3\xa8 superior hi ha l'assecament del Mediterrani i la pen\xc3\xadnsula va poder ser colonitzada per fauna africana o europea. Quan es va obrir l'estret de Gibraltar fa 5,5 milions d'anys, la fauna de peixos dels Pa\xc3\xafsos Catalans va tornar a quedar a\xc3\xafllada. Finalment, al llarg del segle XX arriben esp\xc3\xa8cies invasores amb peixos perjudicials per als peixos aut\xc3\xb2ctons. Al declivi faun\xc3\xadstic hi han contribu\xc3\xaft tamb\xc3\xa9 les dessecacions, contaminacions, embassaments, construcci\xc3\xb3 de noves lleres per als rius, etc.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa8ptils i amfibis\n_START_PARAGRAPH_\nMoltes esp\xc3\xa8cies d'aquest grup han quedat redu\xc3\xafdes a poblacions petites i fragmentades, d'altres subsisteixen sense gaires problemes. S\xc3\xb3n esp\xc3\xa8cies amb poques capacitats de migraci\xc3\xb3 i per tant molt vulnerables als incendis, com per exemple la tortuga mediterr\xc3\xa0nia. Les esp\xc3\xa8cies aq\xc3\xbc\xc3\xa0tiques, en canvi, pateixen la contaminaci\xc3\xb3 de l'aigua i la compet\xc3\xa8ncia d'esp\xc3\xa8cies ex\xc3\xb2tiques invasores, com \xc3\xa9s el cas de la granota, la serp d'aigua, la tortuga d'estany i la tortuga de rierol. _NEWLINE_La serp blanca o ratllada (Rhinechis scalaris) \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie que es troba a l'illa de Menorca, a la costa mediterr\xc3\xa0nia de la Fran\xc3\xa7a continental i per tota la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica excepte al nord._NEWLINE_La serp verda, o colobra bastarda (Malpolon monspessulanus) \xc3\xa9s la serp de m\xc3\xa9s grans proporcions de l'herpetofauna dels Pa\xc3\xafsos Catalans. N'hi ha exemplars adults que ultrapassen dos metres del cap a la cua. \xc3\x89s una serp for\xc3\xa7a term\xc3\xb2fila, que es localitza preferentment a la terra baixa, on ocupa diversos bi\xc3\xb2tops que comprenen els pedregars, zones arbustives, llindars de boscos, conreus, etc. Ocasionalment tamb\xc3\xa9 es pot trobar dins d'\xc3\xa0rees urbanes, especialment en els barris perif\xc3\xa8rics. De fet, se la pot trobar en indrets secs i calorosos com s\xc3\xb3n els de la zona de Lleida i en ambients costaners molt m\xc3\xa9s humits (delta de l'Ebre, aiguamolls de l'Empord\xc3\xa0, marjals de la Safor, etc.)._NEWLINE_L'escur\xc3\xa7\xc3\xb3 ib\xc3\xa8ric est\xc3\xa0 absent a Andorra i les Balears, es troba a les serralades litorals i interiors del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i les comarques de Lleida, Tarragona i centre i sud de Barcelona._NEWLINE_El gripau d'esperons, tot i que hom el pot trobar en altres indrets, prefereix els terrenys sorrencs prop o for\xc3\xa7a lluny de l'aigua, on nom\xc3\xa9s acudeix durant l'\xc3\xa8poca de reproducci\xc3\xb3._NEWLINE_Llevat de la zona septentrional muntanyenca, es distribueix de manera discont\xc3\xadnua per tot Catalunya, preferentment en aquells indrets on el s\xc3\xb2l \xc3\xa9s sorrenc o b\xc3\xa9 en terres poc consistents o esponjoses._NEWLINE_Els seus h\xc3\xa0bits s\xc3\xb3n crepusculars i nocturns i, llevat de l'\xc3\xa8poca reproductora, \xc3\xa9s b\xc3\xa0sicament terrestre. No \xc3\xa9s rar que, despr\xc3\xa9s d'una \xc3\xa8poca de pluges sovintejades, hom pugui veure gran nombre de gripaus d'esperons bo i junts, formant masses que encatifen el s\xc3\xb2l._NEWLINE_El gripau com\xc3\xba \xc3\xa9s essencialment terrestre i nocturn, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 se'l pot observar de dia, sobretot despr\xc3\xa9s d'haver plogut. \xc3\x89s una forma ubiq\xc3\xbcista que es troba amb abundor tant a la plana com a les zones muntanyenques de tot el Principat de Catalunya (des del nivell del mar fins als 2.500 m). Nom\xc3\xa9s manca a la plana central de Lleida i als Pirineus per sobre de l'altitud esmentada. _NEWLINE_Amb tot, a les zones d'horta se n'observa una certa regressi\xc3\xb3, causada probablement per l'\xc3\xbas desmesurat d'insecticides, que el priven de les seues preses alhora que l'afecten directament en engolir insectes emmetzinats._NEWLINE_La sargantana ib\xc3\xa8rica \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent en camps, murs enderrocats, parets d'edificis, marges de carreteres i, fins i tot, la podrem veure als arbres. D'altra banda, tamb\xc3\xa9 sovinteja en llocs propers als estatges humans, on, segons sembla, les poblacions, pel fet de tenir pocs depredadors, poden ser m\xc3\xa9s nombroses i florents que no pas les que viuen al camp, en terreny descobert. La sargantana ib\xc3\xa8rica abunda amb major freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia en terrenys rocosos o pedregosos, on troba de manera simult\xc3\xa0nia plataformes on prendre el sol i refugis on amagar-se en cas de perill. En zones rurals habita tamb\xc3\xa9 en cases i murs de pedra que li proporcionen les mateixes caracter\xc3\xadstiques; es troba tamb\xc3\xa9 en \xc3\xa0rees de bosc, prada i matoll, encara que algunes activitats humanes associades a l'agricultura extensiva la poden haver fet desapar\xc3\xa8ixer d'algunes zones. Les sargantanes ib\xc3\xa8riques no mostren un aut\xc3\xa8ntic comportament territorial. Els exemplars d'aquesta esp\xc3\xa8cie no hibernen realment, sin\xc3\xb3 que es mantenen actius la major part de l'any. Nom\xc3\xa9s l'exist\xc3\xa8ncia d'episodis realment freds a l'hivern poden for\xc3\xa7ar-los a no abandonar els seus refugis durant un temps. Per aquesta ra\xc3\xb3, l'esp\xc3\xa8cie est\xc3\xa0 absent a les \xc3\xa0rees m\xc3\xa9s fredes de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica com el nord-oest d'Ast\xc3\xbaries i Gal\xc3\xadcia, aix\xc3\xad com a les \xc3\xa0rees de muntanya per sobre dels 1.650\xc2\xa0msnm. _NEWLINE_En algunes \xc3\xa0rees dels Pa\xc3\xafsos Catalans \xc3\xa9s reempla\xc3\xa7ada per la sargantana roquera (Podarcis muralis), b\xc3\xa9 que es donen nombroses zones de contacte entre ambdues esp\xc3\xa8cies.\n_START_SECTION_\nLes aus\n_START_PARAGRAPH_\nEls ocells conformen la biodiversitat m\xc3\xa9s gran de vertebrats en tot el m\xc3\xb3n. La capacitat de moviment i en molts casos la migraci\xc3\xb3 fan que estiguin presents en grans \xc3\xa0rees biogeogr\xc3\xa0fiques. Tanmateix, algunes esp\xc3\xa8cies s\xc3\xb3n fidels a la seva zona de nidificaci\xc3\xb3 com \xc3\xa9s el cas del virot (Puffinus mauretanicus), o es troben amb barreres biogeogr\xc3\xa0fiques que impedeixen el contacte amb esp\xc3\xa8cies del seu g\xc3\xa8nere en el continent, tal com passa amb el xorrec (Sylvia balearica). Aquestes dues esp\xc3\xa8cies s\xc3\xb3n un exemple d'endemisme._NEWLINE_El voltor negre (Aegypius monachus) \xc3\xa9s el rapinyaire m\xc3\xa9s gran d'Europa i \xc3\xa9s un dels pocs voltors que s'hi poden trobar, juntament amb el voltor com\xc3\xba, l'aufrany i el trencal\xc3\xb2s. Pot arribar als 110 cm de llarg\xc3\xa0ria i als 295 cm d'envergadura._NEWLINE_El voltor com\xc3\xba (Gyps fulvus) \xc3\xa9s un ocell de l'ordre dels accipitriformes i de la fam\xc3\xadlia dels accip\xc3\xadtrids. \xc3\x89s una de les majors rapinyaires que es pot trobar a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica: supera en envergadura (fins a 260 cm) fins i tot l'\xc3\xa0guila imperial ib\xc3\xa8rica._NEWLINE_Als Pa\xc3\xafsos Catalans, encara que esc\xc3\xa0s i en perill d'extinci\xc3\xb3, encara n'hi ha algunes parelles als Pirineus, Camarasa i als Ports de Beseit, i \xc3\xa9s ocasional a les Illes Balears. Als Ports de Beseit i al Prepirineu, el Parc Zool\xc3\xb2gic de Barcelona t\xc3\xa9 establerts sengles canyets on diposita animals morts pel fet que amb la desaparici\xc3\xb3 de ramats i amb la mecanitzaci\xc3\xb3 del camp ha minvat el nombre de despulles i, conseq\xc3\xbcentment, el nombre de voltors comuns. A l'estiu, quan els ramats pugen a les muntanyes del Pirineu, els voltors comuns es dispersen en aquella direcci\xc3\xb3._NEWLINE_El trencal\xc3\xb2s (Gypaetus barbatus) \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie de voltor que presenta moltes difer\xc3\xa8ncies amb altres ocells carronyaires semblants. Rep el seu nom del costum que t\xc3\xa9 de remuntar ossos i closques fins a grans al\xc3\xa7ades per deixar-los caure sobre les roques i menjar-se'n la medul\xc2\xb7la del seu interior una vegada han esclatat. Es tracta d'una esp\xc3\xa8cie for\xc3\xa7a amena\xc3\xa7ada en amples zones de distribuci\xc3\xb3._NEWLINE_Als Pa\xc3\xafsos Catalans, ha sobreviscut en grutes o cornises de les parets dels Pirineus, on fa nius amb branques i, sobretot, llana. Se'l pot observar sobrevolant els paratges \xc3\xbanics del pirinenc parc d'Aig\xc3\xbcestortes, pr\xc3\xa0cticament l'\xc3\xbanic lloc d'Europa on encara n'hi ha una col\xc3\xb2nia salvatge amb possibilitats de superviv\xc3\xa8ncia._NEWLINE_A Catalunya, cap a comen\xc3\xa7aments del segle\xc2\xa0xx, l'esp\xc3\xa8cie del trencal\xc3\xb2s era present als Pirineus i als Ports de Tortosa. De seguida va desapar\xc3\xa8ixer d'aquest \xc3\xbaltim indret i va comen\xc3\xa7ar una regressi\xc3\xb3 en sentit est-oest als Pirineus. A comen\xc3\xa7aments dels anys 80 la poblaci\xc3\xb3 era nom\xc3\xa9s d'unes cinc o sis parelles distribu\xc3\xafdes per les comarques de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a, el Pallars Juss\xc3\xa0 i el Pallars Sobir\xc3\xa0. Els principals factors que van causar-ne la greu regressi\xc3\xb3 van ser la utilitzaci\xc3\xb3 de verins, la ca\xc3\xa7a i l'espoli dels nius. _NEWLINE_A partir de llavors, es va aprovar el Pla de Recuperaci\xc3\xb3 del Trencal\xc3\xb2s a Catalunya, que va permetre comen\xc3\xa7ar un proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3 i es va arribar als 84 adults l'any 2013, distribu\xc3\xafts entre les comarques de la Vall d'Aran, l'Alta Ribagor\xc3\xa7a, el Pallars Sobir\xc3\xa0, el Pallars Juss\xc3\xa0, la Noguera, l'Alt Urgell, la Cerdanya, el Bergued\xc3\xa0, el Solson\xc3\xa8s i el Ripoll\xc3\xa8s. El 2015 es va anunciar que podria incrementar-se'n lentament la poblaci\xc3\xb3 reproductora, tend\xc3\xa8ncia que marca la t\xc3\xb2nica general de l'\xc3\xa0mbit de la serralada pirinenca, la poblaci\xc3\xb3 de la qual \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica que es pot considerar consolidada ara per ara de tota la Uni\xc3\xb3 Europea._NEWLINE_El mussol com\xc3\xba es pot veure sobretot als paisatges mediterranis, amb oliveres, matolls i algun pedreguer. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent veure'l de dia posant als pals i fils el\xc3\xa8ctrics. L'\xc3\xb2liba, als Pa\xc3\xafsos Catalans, n'hi ha a les zones mediterr\xc3\xa0nies: a les torres de les esgl\xc3\xa9sies i en edificis abandonats, tot i que tamb\xc3\xa9 aprofita arbres foradats. La gavina corsa viu a la Mediterr\xc3\xa0nia, a alta mar, i cria a les illes, preferentment si s\xc3\xb3n petites i de costes rocalloses. Normalment vol penya-segats i roques a les illes on nia, per\xc3\xb2, en el cas de la col\xc3\xb2nia del Principat de Catalunya, s'ha adaptat a un terreny menys vertical, com ara el delta de l'Ebre._NEWLINE_La garsa (Pica pica) \xc3\xa9s un dels ocells m\xc3\xa9s coneguts als Pa\xc3\xafsos Catalans, sobretot a les zones de conreu i als parcs de les ciutats. Se l'identifica f\xc3\xa0cilment pel color, blanc al ventre i a les ales, i negre a la resta del cos, amb irisacions de to blau, verd o morat a les vores de les ales i a la cua. Fa uns 46 cent\xc3\xadmetres de llargada. Habita tot Europa, excepte a Isl\xc3\xa0ndia, C\xc3\xb2rsega, Sardenya i les Balears, a la zona temperada de l'\xc3\x80sia, a l'\xc3\x80frica septentrional i a l'oest de l'Am\xc3\xa8rica del Nord. N'hi ha nombroses subesp\xc3\xa8cies.\n_START_SECTION_\nMam\xc3\xadfers\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els mam\xc3\xadfers presents als Pa\xc3\xafsos Catalans hi ha representants dels ordres artiod\xc3\xa0ctils, carn\xc3\xadvors, eulipotifles, lagomorfs, macrosc\xc3\xa8lids, quir\xc3\xb2pters i rosegadors. Es troben extints al territori el linx ib\xc3\xa8ric (Lynx pardina) i la cabra salvatge dels Pirineus, la subesp\xc3\xa8cie Capra pyrenaica pyrenaica (extinta completament): aquestes dues esp\xc3\xa8cies s\xc3\xb3n endemismes peninsulars._NEWLINE_Altres subesp\xc3\xa8cies de cabra salvatge ib\xc3\xa8rica prosperen amb una poblaci\xc3\xb3 estimada en tota la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica d'uns 50.000 exemplars distribu\xc3\xafts en 27 nuclis, un d'ells als Ports de Tortosa-Beseit. _NEWLINE_El vell mar\xc3\xad (Monachus monachus) i l'os (Ursus arctos) pr\xc3\xa0cticament han desaparegut del territori, si b\xc3\xa9 l'os ha estat reintrodu\xc3\xaft pels humans en algunes zones del Pirineu com la Vall d'Aran i zones properes._NEWLINE_El llop (Canis lupus), que va desapar\xc3\xa8ixer dels Pa\xc3\xafsos Catalans durant el segle XIX, ha anat reintroduint-se de manera natural des de R\xc3\xbassia a Escandin\xc3\xa0via i despr\xc3\xa9s cap al sud d'Europa: cap al 2009 s'ha observat de nou al nord de Catalunya (Cerdanya)._NEWLINE_La guineu o rabosa (Vulpes vulpes) \xc3\xa9s molt comuna en tot el territori, els seus h\xc3\xa0bits alimentaris omn\xc3\xadvors (a l'hivern acostuma a visitar les escombraries) la fan molt adaptable i prol\xc3\xadfica. Pot alimentar-se d'individus joves i/o malalts de senglars o \xc3\xa0guiles, per\xc3\xb2 amb poca incid\xc3\xa8ncia en la pr\xc3\xa0ctica._NEWLINE_El senglar ha incrementat molt\xc3\xadssim les seves poblacions per la pr\xc3\xa0ctica abs\xc3\xa8ncia de depredadors, l'increment de superf\xc3\xadcie forestal per abandonament d'explotacions agr\xc3\xadcoles i l'erradicaci\xc3\xb3 de les malalties dels porcs dom\xc3\xa8stics. _NEWLINE_Els conills han experimentat grans fluctuacions en les seves poblacions durant el segle XX per l'aparici\xc3\xb3 de malalties com la mixomatosi primer i les hemorr\xc3\xa0gies v\xc3\xadriques despr\xc3\xa9s. L'escassedat o abund\xc3\xa0ncia de conills afecta tota la cadena tr\xc3\xb2fica de la fauna silvestre._NEWLINE_S'han descrit quatre esp\xc3\xa8cies peninsulars del g\xc3\xa8nere Lepus: Lepus europaeus, L. granatensis, L. castroviejoi i L. schlumbergeri. De Lepus granatensis s'han descrit 4 subesp\xc3\xa8cies, una de les quals viu a Mallorca (Lepus granatensis solisi), on tamb\xc3\xa9 hi ha la nominal (Lepus granatensis granatensis)._NEWLINE_Dins la fam\xc3\xadlia dels t\xc3\xa0lpids es troba l'almesquera (Galemys pyrenaicus), que est\xc3\xa0 adaptada a medis aqu\xc3\xa0tics en rierols muntanyencs d'aig\xc3\xbces netes i clares, actualment dif\xc3\xadcils de trobar. La seva \xc3\xa0rea va del vessant nord del Pirineu fins a la meitat septentrional de Portugal. \xc3\x89s considerada en perill d'extinci\xc3\xb3._NEWLINE_El cabirol \xc3\xa9s un animal predominantment forestal, que surt a camp obert en comptades vegades durant l'estiu per afegir algunes herbes a la seva dieta, basada en el consum de fulles d'arbusts i arbres baixos, aix\xc3\xad com baies i brots tendres. Els seus h\xc3\xa0bits s\xc3\xb3n crepusculars, es pot observar poques voltes durant el dia, que sol passar amagat entre l'espessa vegetaci\xc3\xb3. _NEWLINE_El cabirol \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie cineg\xc3\xa8tica en tota la seva \xc3\xa0rea de distribuci\xc3\xb3 i la seva ca\xc3\xa7a \xc3\xa9s una activitat molt freq\xc3\xbcent sobretot a l'Europa central i a Espanya. En aquest \xc3\xbaltim estat abunda especialment en la part nord, encara que arriba pel sud fins al mar d'Albor\xc3\xa1n. A la prov\xc3\xadncia de Cadis est\xc3\xa0 en regressi\xc3\xb3 a causa de la p\xc3\xa8rdua d'arbrat. Aquesta esp\xc3\xa8cie \xc3\xa9s absent a les Illes Balears, aix\xc3\xad com en altres illes mediterr\xc3\xa0nies. _NEWLINE_Quant a Catalunya, el cabirol \xc3\xa9s l'esp\xc3\xa8cie de c\xc3\xa8rvid m\xc3\xa9s abundant, ja que t\xc3\xa9 poblacions estables per tot el pa\xc3\xads. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s degut a les reintroduccions que la Generalitat de Catalunya feu en diverses zones protegides del pa\xc3\xads, i segons l'\xc3\xbaltim projecte de cens de cabirol, aquest \xc3\xa9s present, encara que de forma m\xc3\xa9s o menys abundant, en zones boscoses de les 42 comarques de Catalunya._NEWLINE_L'isard pirinenc (Rupicapra pyrenaica) \xc3\xa9s un b\xc3\xb2vid freq\xc3\xbcent als Pirineus. Es troba entre els 400 i els 2.800 m d'altitud, principalment a Andorra, al Cad\xc3\xad-Moixer\xc3\xb3, a l'Alt Urgell, al Pallars Sobir\xc3\xa0, a l'Alta Ribagor\xc3\xa7a i a la Vall d'Aran.\n_START_SECTION_\nReintroducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa reintroducci\xc3\xb3 de l'os bru als Pirineus es va iniciar l'any 1996 amb una subvenci\xc3\xb3 del programa Life de la Uni\xc3\xb3 Europea de conservaci\xc3\xb3 i protecci\xc3\xb3 d'esp\xc3\xa8cies. Tot i les protestes, aquell any es van alliberar a Melles dos exemplars: les osses Giva i Melba, provinents d'Eslov\xc3\xa8nia._NEWLINE_El Programa de conservaci\xc3\xb3 de vertebrats amena\xc3\xa7ats dels Pirineus, presentat conjuntament per Catalunya, Arag\xc3\xb3, Navarra i Fran\xc3\xa7a, va ser aprovat l'any 1993 per la Comissi\xc3\xb3 Europea, que inclo\xc3\xafa a m\xc3\xa9s el trencal\xc3\xb2s i la cabra salvatge i s'havia de dur a terme entre el 1994 i el 1997. El programa implicava la reintroducci\xc3\xb3 d'ossos a la comunitat aut\xc3\xb2noma de Catalunya i a Fran\xc3\xa7a i el seguiment de les poblacions relictuals a Arag\xc3\xb3 i Navarra. La inversi\xc3\xb3 prevista era de 1.100 milions de pessetes, finan\xc3\xa7ada el 75% per la UE."