b"\n_START_ARTICLE_\nFrancesco Guicciardini\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFrancesco Guicciardini va n\xc3\xa9ixer a Flor\xc3\xa8ncia el 6 de mar\xc3\xa7 de 1483, tercer fill de Piero di Jacopo Guicciardini i Simona Gianfigliazzi. Pertanyia a una de les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s importants de la ciutat i de les m\xc3\xa9s fidels al govern mediceo. A Flor\xc3\xa8ncia va estudiar jurisprud\xc3\xa8ncia, seguint les classes del c\xc3\xa8lebre Francesco Pepi. A partir de l'any 1500 va residir a Ferrara durant prop de dos anys, per traslladar despr\xc3\xa9s a P\xc3\xa0dua per seguir les lli\xc3\xa7ons de professors de major import\xc3\xa0ncia. Va tornar a Flor\xc3\xa8ncia a 1505, on es va fer c\xc3\xa0rrec, tot i no haver-se encara llicenciat, d'institucions de dret civil, en novembre del mateix any va obtenir el doctorat en  ius civile  i va iniciar la seva carrera forense._NEWLINE_En 1506 va concloure la seva activitat acad\xc3\xa8mica, mentrestant, en novembre de 1508, va contraure matrimoni, contra la voluntat paterna, amb Maria Salviati, pertanyent a una fam\xc3\xadlia pol\xc3\xadticament exposada i obertament contr\xc3\xa0ria a Pier Soderini, en aquell temps  gonfaloniere  vitalici de Flor\xc3\xa8ncia. No obstant aix\xc3\xb2, Guicciardini es va ocupar poc d'aquestes rivalitats, pel que fa al seu principal inter\xc3\xa8s consistia a exercir en un futur algun c\xc3\xa0rrec pol\xc3\xadtic, en consideraci\xc3\xb3 sobretot del prestigi del qual gaudia la fam\xc3\xadlia de la seva dona, el que podria ser-li positiu en les seves ambicions._NEWLINE_De fet, aquest matrimoni va suposar per a ell un trampol\xc3\xad, garantint un ascens pol\xc3\xadtic brillant i r\xc3\xa0pida: amb ajuda del sogre va ser incorporat als capitans de l' spedale del Ceppa , un c\xc3\xa0rrec no gaire significatiu en si mateix, per\xc3\xb2 prestigi\xc3\xb3s pel que fa als membres distingits per tal honor. En 1508 va portar la instrucci\xc3\xb3 contra el  podest\xc3\xa0  Piero Llu\xc3\xads d\xc3\xb3na Fano, iniciant alhora la redacci\xc3\xb3 de les  Storie fiorentina  ( Hist\xc3\xb2ries florentines ) i de les  Ricordanze  ( records ). En 1509, en ocasi\xc3\xb3 de la guerra contra Pisa, va ser cridat al servei de la  Signoria , obtenint, gr\xc3\xa0cies a l'ajuda de Salviati, l'advocacia del cap\xc3\xadtol de Santa Liberata. Aquests progressos impulsar a Guicciardini tamb\xc3\xa9 a un r\xc3\xa0pid ascens pol\xc3\xadtic a nivell internacional, rebent el c\xc3\xa0rrec d'ambaixador a Espanya. Arran d'aquesta experi\xc3\xa8ncia seva com a ambaixador va n\xc3\xa9ixer el seu  Redazione di Spagna  ( Redacci\xc3\xb3 d'Espanya ), un l\xc3\xbacid an\xc3\xa0lisi de les condicions socio-pol\xc3\xadtiques de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica._NEWLINE_En 1513 va tornar a Flor\xc3\xa8ncia, on des de feia al voltant d'un any havia estat reinstaurada la Signoria Medicea amb el suport de l'ex\xc3\xa8rcit hispano-pontifici. Des 1514 va formar part dels  Otto di Balia  i en 1515 va entrar a formar part de la Signoria, i ser\xc3\xa0 nomenat, gr\xc3\xa0cies als seus serveis prestats als Medici, advocat consistorial i governador de M\xc3\xb2dena a 1516, amb la pujada al tron pontifici de Giovanni de 'Medici, amb el nom de Lle\xc3\xb3 X. El seu paper protagonista en la pol\xc3\xadtica romana es va veure refor\xc3\xa7at notablement a 1517, amb el nomenament a governador de Reggio Emilia i de Parma, just en el delicat moment del conflicte franco-imperial. En 1521 va ser fet comissari general de l'ex\xc3\xa8rcit pontifici, aliat de Carles V contra els francesos, en aquest per\xc3\xadode va madurar el c\xc3\xbamul d'experi\xc3\xa8ncies que resultaria crucial en la redacci\xc3\xb3 dels seus  Ricordi politician i civilitzaci\xc3\xb3  ( Records pol\xc3\xadtics i civils ) i de la  Storia d'Italia  ( Hist\xc3\xb2ria d'It\xc3\xa0lia )._NEWLINE_A la mort de Lle\xc3\xb3 X, l'any 1522, Guicciardini es va trobar havent de respondre al setge de Parma, argument que va tractar en el seu  Relazione della difesa di Parma  ( Relaci\xc3\xb3 de la defensa de Parma ). Despr\xc3\xa9s de la investidura papal de Giulio de 'Medici, amb el nom de Climent VII, va ser enviat a governar la Romagna, una terra agitada per les lluites entre les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s potents; aqu\xc3\xad donaria Guicciardini curs a seves notables habilitats diplom\xc3\xa0tiques._NEWLINE_Per respondre a l'omnipot\xc3\xa8ncia de Carles V, va impulsar una alian\xc3\xa7a entre els estats regionals en qu\xc3\xa8 estava dividida llavors It\xc3\xa0lia, en un intent de salvaguardar en certa manera la independ\xc3\xa8ncia de la pen\xc3\xadnsula. L'acord va ser subscrit a Cognac a 1526, per\xc3\xb2 es va demostrar ben aviat fallit, en 1527 la Lliga va patir una dolorosa derrota de Roma sent la ciutat saquejada per jansquenets, mentre a Flor\xc3\xa8ncia era instaurada (per tercera i \xc3\xbaltima vegada) la rep\xc3\xbablica. Embolicat en aquestes vicissituds i vist amb poca confian\xc3\xa7a pels republicans pels seus flirtejos amb els Medici, es va retirar volunt\xc3\xa0riament a la seva vila de Finocchieto, prop de Flor\xc3\xa8ncia. Aqu\xc3\xad va compondre dues oracions, la  Oratio accusatoria  i la  Defensoria , i una ep\xc3\xadstola  Consolatoria , que segueix el model de la  oratio ficta , i en la qual va exposar les acusacions imputables a la seva conducta amb les corresponents refutacions, i fingia rebre consolaci\xc3\xb3 d'un amic. Tamb\xc3\xa9 llavors va escriure les  Considerazioni intorno ai \xc2\xabDiscorsi\xc2\xbb del Machiavelli \xc2\xabsopra la prima deg\xc3\xa0 di Tito Livi\xc2\xbb  ( Consideracions sobre els \xc2\xabDiscursos\xc2\xbb de Maquiavel \xc2\xabsobre la primera deg\xc3\xa0 de Tito Livi\xc2\xbb ), en les que va mantenir pol\xc3\xa8mica amb la visi\xc3\xb3 pessimista de la seva il\xc2\xb7lustre conciutad\xc3\xa0._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la confisca dels seus b\xc3\xa9ns, en 1529 va deixar Flor\xc3\xa8ncia per tornar al servei de Climent VII, que li va oferir el lloc de diplom\xc3\xa0tic a Bologna. A la tornada dels Medici a Flor\xc3\xa8ncia (1531), va ser acollit a la cort Medicea menja conseller del duc Alexandre, per\xc3\xb2, no va ser tingut en tan alta estima pel successor d'Alexandre, Cosme I, che li marginar. Guicciardini llavors es va retirar a la seva vila de Arcetri, on va transc\xc3\xb3rrer els seus \xc3\xbaltims anys dedicant-se a la literatura: reordenar els  Records pol\xc3\xadtics i civils , va reunir les seves  Ricordi politician  ( Records pol\xc3\xadtics ), i sobretot escriure la  Storia d'Italia . Va morir a Arcetri a 1540, al voltant de dos anys despr\xc3\xa9s d'haver-se retirat definitivament de la vida p\xc3\xbablica.\n_START_SECTION_\nPensament pol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nGuicciardini \xc3\xa9s conegut sobretot per la seva  Hist\xc3\xb2ria d'It\xc3\xa0lia , vast i detallat fresc dels esdeveniments italians entre 1494 i 1532 i obra mestra de la historiografia de la primera \xc3\xa8poca moderna i de la historiografia cient\xc3\xadfica en general. Com a tal, \xc3\xa9s un monument a la classe intel\xc2\xb7lectual italiana del segle XVI, i m\xc3\xa9s espec\xc3\xadficament a l'escola florentina d'historiadors fil\xc3\xb2sofs (o pol\xc3\xadtics) de la qual van formar part tamb\xc3\xa9 Niccol\xc3\xb2 Machiavelli, Segni, Pitti, Nardi, Varchi, Francesco Vettori i Donato Giannotti._NEWLINE_L'obra desembullar la retor\xc3\xa7ada xarxa de la pol\xc3\xadtica dels estats italians del Renaixement amb paci\xc3\xa8ncia i intu\xc3\xafci\xc3\xb3. L'autor se situa volunt\xc3\xa0riament com a espectador imparcial i com a cr\xc3\xadtic fred i curi\xc3\xb3s, assolint resultats excel\xc2\xb7lents com a analista i pensador (tot i que resulta m\xc3\xa9s feble la seva comprensi\xc3\xb3 de les forces en joc en el vast escenari europeu)._NEWLINE_Machiavelli sostenia que la pres\xc3\xa8ncia de l'Esgl\xc3\xa9sia, amb el mal exemple dels capellans, havia tornat als italians m\xc3\xa9s pecadors del que haurien estat per si mateixos, i que havia impedit la uni\xc3\xb3 dels estats italians en un \xc3\xbanic estat nacional, ja que mai havia estat ni tan feble com per a ser completament subjugada ni tan forta com per prendre ella mateixa la iniciativa d'uni\xc3\xb3 italiana, capa\xc3\xa7 d'oposar-se a les invasions estrangeres._NEWLINE_Sobre aix\xc3\xb2 Guicciardini est\xc3\xa0 d'acord, per\xc3\xb2 no considera que aix\xc3\xb2 hagi estat necess\xc3\xa0riament un mal per It\xc3\xa0lia. Si hagu\xc3\xa9s hagut, de fet, un estat unitari, \xc2\xab una ciutat hauria prevalgut sobre les altres \xc2\xbb i no hauria estat possible l'espl\xc3\xa8ndid floriment de centres d'art i cultura que estava tenint lloc en el Renaixement. A m\xc3\xa9s, es pregunta, quan hi ha hagut mai en la hist\xc3\xb2ria d'It\xc3\xa0lia un domini \xc3\xbanic sobre la pen\xc3\xadnsula, excepte el rom\xc3\xa0, que va mantenir unida It\xc3\xa0lia, s\xc3\xad, per\xc3\xb2 amb la for\xc3\xa7a dels seus legions? D'altra banda, subjau en l'esperit natural de l'itali\xc3\xa0 la inclinaci\xc3\xb3 a atendre els seus propis assumptes, per tant, podrien (i haurien) conservar les caracter\xc3\xadstiques de les diferents societats italianes, nom\xc3\xa9s sota un estat federal._NEWLINE_En Guicciardini s'albira, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, un realisme pol\xc3\xadtic que falta a Machiavelli, el qual segueix el projecte d'un estat centralitzat itali\xc3\xa0 mirant a les grans monarquies nacionals europees, i sense considerar que aquestes s'havien constitu\xc3\xaft per la for\xc3\xa7a d'una burgesia emprenedora i oberta, mentre que a It\xc3\xa0lia sobrevivia una burgesia mesquina municipal incapa\xc3\xa7 de mirar m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 dels estrets l\xc3\xadmits de la ciutat o regi\xc3\xb3. Per al poble, a m\xc3\xa9s, per a la gran majoria camperola, n'hi havia prou el  motto  \xc2\xab O Franza o Spagna, purchase es magna \xc2\xbb, (\xc2\xab[Tant \xc3\xa9s]  Fran\xc3\xa7a o Espanya, mentre es mengi \xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEs considera comunament a Guicciardini com el pare de la historiografia moderna, per la seva ocupaci\xc3\xb3 pioner de documents oficials per tal de verificar la seva  Hist\xc3\xb2ria d'It\xc3\xa0lia ._NEWLINE_Fins a 1857 la reputaci\xc3\xb3 de Guicciardini es va basar en la  Hist\xc3\xb2ria d'It\xc3\xa0lia  i alguns extractes dels seus aforismes. En 1857 els seus descendents, els comtes Piero i Luigi Guicciardini, van obrir els fitxers familiars i van encarregar a Giuseppe Canestrini publicar, en 10 volums, les seves mem\xc3\xb2ries._NEWLINE_Entre 1938 i 1972 es va publicar el seu  Correspond\xc3\xa8ncia , que va contribuir de manera determinant a un coneixement minuci\xc3\xb3s de la seva personalitat.\n_START_SECTION_\nFrancesco De Sanctis\n_START_PARAGRAPH_\nFrancesco De Sanctis no li agradava Guicciardini, i de fet el cr\xc3\xadtic rom\xc3\xa0ntic no va amagar la seva prefer\xc3\xa8ncia per Machiavelli. En la seva hist\xc3\xb2ria de la literatura italiana, el cr\xc3\xadtic d'Avellino va posar en evid\xc3\xa8ncia com Guicciardini estava en l\xc3\xadnia amb les aspiracions de Machiavelli, per\xc3\xb2 si el segon va actuar en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia amb els seus ideals, el primer a canvi \xc2\xab non hauria mogut un dit per a realitzar-los \xc2\xbb(en paraules del mateix De Sanctis)._NEWLINE_Durant el Romanticisme, la manca de passi\xc3\xb3 cap a l'objecte d'estudi en una obra era vista com un greu defecte, tant respecte al lector com cap a l'art literari. A aix\xc3\xb2 cal afegir-hi que Guicciardini \xc3\xa9s millor analista i pensador que escriptor. El seu estil \xc3\xa9s, de fet, prolix i prec\xc3\xads, per\xc3\xb2 al preu de massa circumloquis i de la p\xc3\xa8rdua del sentit general de la narraci\xc3\xb3. \xc2\xab Qualsevol tema que toqui, jaur\xc3\xa0 cad\xc3\xa0ver sobre la taula d'aut\xc3\xb2psies \xc2\xbb (\xc2\xab Qualsiasi oggetto Egli Tocchi, GIAC gia cadavere sul Tavola delle aut\xc3\xb2psia \xc2\xbb)."