b"\n_START_ARTICLE_\nBerenguer d'Oms i de Santapau\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill de Berenguer (IV) d\xe2\x80\x99Oms. Hereu del seu pare de la Clusa, Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans i Montesquiu al Vallespir, de Clair\xc3\xa0 al Rossell\xc3\xb3, de la Serra al Conflent i Saga de Cerdanya, el 1456 compr\xc3\xa0 la baronia de Santa Pau. Oficial reial, el 1420 particip\xc3\xa0 en la campanya del rei d'Arag\xc3\xb3 Alfons el Magn\xc3\xa0nim contra C\xc3\xb2rsega mb diners i homes. Tamb\xc3\xa9 prest\xc3\xa0 serveis a la monarquia catalano-aragonesa a Sic\xc3\xadlia, Sardenya i N\xc3\xa0pols. Fou recompensat amb la batlia de Cotlliure (Rossell\xc3\xb3) vers el 1424 (feta heredit\xc3\xa0ria el 1428). Entre 1425 i 1451 ocup\xc3\xa0 el c\xc3\xa0rrec de governador general de Mallorca. Durant el seu camoandament continuaren les dificultats financeres de la Universitat de Mallorca, la qual el 1431 sign\xc3\xa0 la Conc\xc3\xb2rdia de Barcelona. El 1436 envi\xc3\xa0 una for\xc3\xa7a de quatre galeres i de 1300 homes i un donatiu de 3000 lliures a Alfons el Magn\xc3\xa0nim, que es trobava a Gaeta (It\xc3\xa0lia).\n_START_SECTION_\nRevolta Forana a Mallorca\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1450 hagu\xc3\xa9 d'afrontar la Revolta Forana i, el mes d'agost d'aquell mateix any, aconsegu\xc3\xad que els forans aixecassin el primer setge de la Ciutat de Mallorca, mitjan\xc3\xa7ant la mediaci\xc3\xb3 del bisbe d'Urgell, aleshores a Mallorca. A causa de la revolta, el febrer de 1451, Alfons el Magn\xc3\xa0nim li atorg'plens poders i el nomen\xc3\xa0 lloctinent general de Mallorca. El mes d'abril, davant alguns representants dels forans, va llegir a Ciutat una sent\xc3\xa8ncia que condemnava les viles al pagament d'una multa perp\xc3\xa8tua de 2000 lliures anuals. Aquest fet provoc\xc3\xa0 un gran malestar a tota la part forana. Llavors, orden\xc3\xa0 la mobilitzaci\xc3\xb3 de les viles i an\xc3\xa0 a Binissalem. Una gran concentraci\xc3\xb3 de forans armats l'oblig\xc3\xa0 a retirar-se dins les murades de la Ciutat, on orden\xc3\xa0 executar dos caps forans, Miquel Renovard i Guillem Nadal. Entre el 18 i el 22 d'abril, els forans tornaren a assetjar Ciutat de Mallorca. Despr\xc3\xa9s envi\xc3\xa0 Jaume Cadell a combatre els forans, i a causa del seu frac\xc3\xa0s hagu\xc3\xa9 d'afrontar el tercer setge de Ciutat de Mallorca (maig de 1451). Sol\xc2\xb7licit\xc3\xa0 l'enviament d'efectius militars per reprimir la insurrecci\xc3\xb3. El setge nom\xc3\xa9s finalitz\xc3\xa0 amb les negociacions duites a terme per dos enviats de la reina Maria, esposa d'Alfons el Magn\xc3\xa0nim. Aquesta, l'agost de 1451, substitu\xc3\xad d'Oms per Arnau de Vilademany, com a regent de la governaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nGuerra Civil Catalana\n_START_PARAGRAPH_\nBerenguer d'Oms a partir de 1462 particip\xc3\xa0 en la Guerra Civil Catalana del costat mon\xc3\xa0rquic. En iniciar-se la guerra contra Joan I an\xc3\xa0 a Girona per auxiliar la reina Joana Enr\xc3\xadquez. El seu reialisme l\xe2\x80\x99enemist\xc3\xa0 amb la Generalitat de Catalunya i amb la poblaci\xc3\xb3 de Cotlliure, d\xe2\x80\x99on hagu\xc3\xa9 de fugir; es refugi\xc3\xa0 al castell de Perpiny\xc3\xa0, d\xe2\x80\x99on era capit\xc3\xa0 el seu cos\xc3\xad germ\xc3\xa0 Carles d\xe2\x80\x99Oms i de Sagarriga. Es mantingu\xc3\xa9 addicte a Fran\xc3\xa7a, en contra de la poblaci\xc3\xb3 perpinyanesa, fidel a la generalitat."