b"\n_START_ARTICLE_\nMariotto Albertinelli\n_START_SECTION_\nEls inicis\n_START_PARAGRAPH_\nFill del batedor d'or Biagio di Bindo Albertinelli, als vint anys, segons Vasari, va deixar el taller del pare per dedicar-se a la pintura, al taller de Cosimo Rosselli, on va tenir com a companys Piero di Cosimo i Baccio della Porta, despr\xc3\xa9s frare i pintor conegut amb el nom de fra Bartolomeo. _NEWLINE_Diu Vasari que Mariotto i Baccio \xc2\xaberen una \xc3\xa0nima i un cos, i entre ells hi hagu\xc3\xa9 tanta fraternitat que quan Baccio es va independitzar del taller de Cosimo per fer carrera pel seu propi compte, tamb\xc3\xa9 Mariotto se'n va anar amb ell, i prop de la porta San Piero Gattolini van compartir taller durant molt de temps, fent moltes obres plegats; i at\xc3\xa8s que Mariotto no era tan h\xc3\xa0bil en el dibuix com Baccio, es va posar a estudiar les antigalles que es trobaven a Flor\xc3\xa8ncia, la major part i les millors de les quals eren a casa dels M\xc3\xa8dici; i hi va dibuixar moltes vegades alguns quadrets de mig relleu que es trobaven davall del balc\xc3\xb3 al jard\xc3\xad del costat de Sant Lloren\xc3\xa7\xc2\xbb._NEWLINE_Va treballar per a Alfonsina Orsini, mare de Lloren\xc3\xa7 de M\xc3\xa8dici, de la qual arrib\xc3\xa0 a fer-ne un retrat, per\xc3\xb2 l'any 1494, bandejats els M\xc3\xa8dici de Flor\xc3\xa8ncia, va tornar a treballar amb Baccio della Porta i \xc2\xabesfor\xc3\xa7ant-se amb el natural i a imitar les coses de Baccio, en pocs anys es va fer un diligent i h\xc3\xa0bil mestre. Es va animar tant veient reeixir tan b\xc3\xa9 les seues coses que, imitant l'estil del company, molt sovint les seues obres es van confondre amb les del frare.\xc2\xbb _NEWLINE_Les obres que van fer plegats s\xc3\xb3n l'Anunciaci\xc3\xb3 de l'any 1497 per a la catedral de Volterra i la Sagrada Fam\xc3\xadlia, avui dia a Los Angeles, al County Museum of Art, que palesen la influ\xc3\xa8ncia de Perugino, de Ridolfo Ghirlandaio i, pels aspectes paisatg\xc3\xadstics, de la pintura flamenca. S'atribueixen a la m\xc3\xa0 d'Albertinelli el tr\xc3\xadptic de la Mare de D\xc3\xa9u amb l'infant, \xc3\xa0ngels i sants del Museu de Belles Arts de Chartres, que mostra curiosos anacronismes del Trecento; i el de la Mare de D\xc3\xa9u amb l'infant i les santes Caterina d'Alexandria i B\xc3\xa0rbara, del Museu Poldi Pezzoli de Mil\xc3\xa0. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 Baccio es va fer frare dominic\xc3\xa0 l'any 1500, prenent el nom de fra Bartolomeo i deixant el taller, i Mariotto, \xc2\xaba causa de la p\xc3\xa8rdua del company, gaireb\xc3\xa9 desorientat i fora de si\xc2\xbb, tant que, continua Vasari, si no haguera odiat tant tots els frares i en particular Savonarola, \xc2\xabl'amor per Baccio l'hauria portat a ingressar ell mateix al convent per estar amb el seu company\xc2\xbb._NEWLINE_L'any 1501 un tal Gerozzo Dini, que havia encarregat un Judici universal a Baccio, que avui dia es troba al museu florent\xc3\xad de Sant Marc, havent pagat la pintura, va sol\xc2\xb7licitar a Albertinelli que l'acabara, i aquest \xc2\xabla va concloure executant amb habilitat i amor el que restava per fer, de manera que molts, sense saber-ho, pensaren que una sola m\xc3\xa0 l'havia treballada. A causa d'aix\xc3\xb2 va guanyar molt de cr\xc3\xa8dit en l'art.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nLa maduresa art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nLa monumental Visitaci\xc3\xb3 de l'any 1503, avui dia als Uffizi, evoca l'esperit de fra Bartolomeo amb trets de Perugino pel que fa a la representaci\xc3\xb3 arquitect\xc3\xb2nica i la calidesa dels colors, per\xc3\xb2 cal recon\xc3\xa8ixer que l'obra \xc3\xa9s una important aportaci\xc3\xb3 a l'art florent\xc3\xad del nou segle. Ben al contrari, representen un retorn al Quattrocento tant la Crucifixi\xc3\xb3 de 1505, la Mare de D\xc3\xa9u amb l'infant i els sants Jeroni i Zenobi (1506), ambdues al Louvre, com l''Anunciaci\xc3\xb3 de Munic (1506). _NEWLINE_Va treballar a la cartoixa de Galluzzo, decorant-ne al fresc la sala Capitular amb una Crucifixi\xc3\xb3 amb la Mare de D\xc3\xa9u, santa Maria Magdalena i \xc3\xa0ngels, \xc2\xabobra feta al fresc i amb habilitat i amor bastant ben acabada. Per\xc3\xb2, sembla que els frares no l'alimentaven b\xc3\xa9, i alguns dels seus aprenents, sense saber-ho ell, van copiar la clau de les finestres per les quals se'ls lliurava el dinar als frares, i de tant en tant, ara a un i ara a un altre, els el furtaven. Aquest fet va ser molt comentat pels frares; perqu\xc3\xa8 de les coses de la fam pateixen tant com qualsevol altra persona; per\xc3\xb2 tot i que els aprenents, amb molta habilitat i sent tinguts per bones persones, van atribuir el fet a l'enemistat d'algun frare amb d'altre; el cas \xc3\xa9s que l'engany es va descobrir. Aix\xc3\xad va ser que finalment els frares, perqu\xc3\xa8 el treball f\xc3\xb3ra acabat, van doblar les racions de menjar de Mariotto i els seus aprenents, i aquests, ben contents, van acabar l'obra.\xc2\xbb_NEWLINE_L'any 1505 es va casar amb Antonia Ugolini, filla d'un comerciant de vins. A partir de 1506, Albertinelli va comen\xc3\xa7ar per a la congregaci\xc3\xb3 de Sant Zenobi una Anunciaci\xc3\xb3 que va tardar quatre anys a acabar i que avui dia es conserva a la Galeria de l'Acad\xc3\xa8mia de Flor\xc3\xa8ncia. Es tracta del primer retaule del Renaixement en qu\xc3\xa8 hi ha una gl\xc3\xb2ria dels cels concebuda din\xc3\xa0micament a l'interior d'un espai estructurat arquitect\xc3\xb2nicament; la vivacitat de la pintura deguda a la intensitat del clarobscur, als colors i al tractament de la llum, \xc3\xa9s una resposta a la s\xc3\xadntesi operada per fra Bartolomeo, que va unir el colorisme veneci\xc3\xa0 i la tonalitat leonardesca._NEWLINE_Ja Vasari va adonar-se'n de la novetat de la pintura: \xc2\xabVa comen\xc3\xa7ar per a la companyia de Sant Zenobi, al costat de la can\xc3\xb2nica de Santa Maria del Fiore, una taula de l'Anunciaci\xc3\xb3 que li va costar molt de treball. Havia fet col\xc2\xb7locar uns llums sobre l'obra mentre hi treballava per poder veure com les vistes m\xc3\xa9s llunyanes del quadre disminu\xc3\xafen i augmentaven segons la llum. S'havia capficat amb la idea que les pintures que no tenien relleu i for\xc3\xa7a, a m\xc3\xa9s de delicadesa, no valien res; i com sabia que aquestes caracter\xc3\xadstiques no podien fer-se paleses sense ombres, les quals amb massa foscor no s'aprecien i, si s\xc3\xb3n delicades, no tenen for\xc3\xa7a, va voler unir a la delicadesa un cert mode de treballar que fins aleshores no li semblava que haguera intentat. Amb aquesta obra, se li va presentar l'ocasi\xc3\xb3 d'experimentar aquestes idees, cosa que va fer amb penes i treballs, i que queda pal\xc3\xa9s en el D\xc3\xa9u Pare que es troba en l'aire, com tamb\xc3\xa9 en alguns putti que semblen eixir-se'n de la taula sobre un fons obscur i amb una perspectiva que va fer amb el sostre d'una volta tallada, girant-ne els arcs i disminuint les l\xc3\xadnies al punt, de manera que sembla de relleu. A m\xc3\xa9s, hi ha alguns \xc3\xa0ngels que volen escampant flors, molt graciosos.\xc2\xbb_NEWLINE_\xc2\xabAquesta obra va ser feta i desfeta per Mariotto moltes vegades abans d'acabar-la, canviant-ne el colorit; ara m\xc3\xa9s clar, ara m\xc3\xa9s fosc, o b\xc3\xa9 m\xc3\xa9s viva\xc3\xa7 i llumin\xc3\xb3s. Per\xc3\xb2 sense sentir-s'hi satisfet, ni semblant-li que la m\xc3\xa0 havia tradu\xc3\xaft les idees de l'intel\xc2\xb7lecte, hauria volgut trobar un blanc m\xc3\xa9s intens que el de la cerussa; de manera que es va posar a depurar-la per a poder il\xc2\xb7luminar-la amb tanta claredat com volia. Al capdavall, adonant-se que era impossible fer amb l'art all\xc3\xb2 que s'abasta amb l'enginy i la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia humana, es va acontentar amb el que havia aconseguit. Va obtenir-ne dels art\xc3\xadfexs lloances i honors, tot i que ell estimava que amb tant de treball era mereixedora d'un preu m\xc3\xa9s alt que el que volien pagar-li, cosa que va causar disputes entre ell i els qui l'havien encarregada. Per\xc3\xb2 Pietro Perugino, ja vell, Ridolfo Ghirlandaio i Francesco Granacci la van valorar i van fixar-ne el preu d'acord entre els tres.\xc2\xbb_NEWLINE_Al juliol de 1509, el convent de Sant Marc va sol\xc2\xb7licitar la seua col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb fra Bartolomeo, amb les despeses i guanys dividits a la meitat per a cadascun, i les obres d'Albertinelli mostren novament l'influx de fra Bartolomeo i tamb\xc3\xa9 dels nous corrents lumin\xc3\xadstics d'estil leonardesc: aix\xc3\xad, es pot apreciar en les seues Mares de D\xc3\xa9u amb l'infant de G\xc3\xa8nova i de Harewood House i al retaule de la Mare de D\xc3\xa9u amb l'infant i sants de la Galeria de l'Acad\xc3\xa8mia de Flor\xc3\xa8ncia. L'Anunciaci\xc3\xb3 de Ginebra \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica de les seues obres que porta la signatura conjunta: FRIS BARTHO OR P ET MARIOTTI FLORENTINOR OPUS 1511. _NEWLINE_Els dibuixos preparatoris del retaule Ferry Carondelet de Besan\xc3\xa7on testimonien que el projecte original de tot el retaule \xc3\xa9s de Mariotto, tot i que nom\xc3\xa9s la Coronaci\xc3\xb3 de Maria, que en constitu\xc3\xafa la part superior, separada i avui dia conservada a la Staatsgalerie de Stuttgart, va ser pintada per ell; en conjunt, es tracta de la millor obra de l'artista i una de les millors taules del Cinquecento. _NEWLINE_L'any 1510, va fer per a les monges de Sant Juli\xc3\xa0 de Flor\xc3\xa8ncia el retaule amb la Mare de D\xc3\xa9u amb l'infant i els sants Juli\xc3\xa0, Dom\xc3\xa9nec, Nicolau i Jeroni i una Crucifixi\xc3\xb3 amb \xc3\xa0ngels, D\xc3\xa9u Pare i la Trinitat sobre fons daurat, avui dia ambdues conservades als Uffizi.\n_START_SECTION_\nEl declivi\n_START_PARAGRAPH_\nLa seua col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 va acabar el 5 de gener de 1513: segons Vasari, era Mariotto \xc2\xabpersona inquiet\xc3\xadssima i carnal en les coses de l'amor i li agradava la bona vida, de manera que es va afartar dels maldecaps que li suposava la pintura i de les murmuracions dels altres pintors, costum ben corrent entre ells. Aix\xc3\xad que es va decidir a dedicar-se a una art inferior, menys fatigosa i m\xc3\xa9s alegre, i va obrir un hostal extramurs de la porta de San Gallo, al ponte Vecchio al Drago, un hostal i taverna en qu\xc3\xa8 va estar ocupat molts mesos, dient que s'havia decidit per una art en qu\xc3\xa8 no calia entendre de m\xc3\xbasculs, escor\xc3\xa7os, perspectives i, el que era m\xc3\xa9s important, sense vituperis, i que l'art que havia abandonat era contr\xc3\xa0ria a aquesta nova; perqu\xc3\xa8 imitava la carn i la sang, i aquesta feia viure la carn i la sang, i que amb aquesta se sentia lloat a tota hora perqu\xc3\xa8 servia bon vi, mentre que amb l'altra sempre se sentia blasmat.\xc2\xbb_NEWLINE_Encara va reprendre la pintura, per\xc3\xb2 les petites pintures del per\xc3\xadode 1513 \xe2\x80\x93 1515, com ara la Mare de D\xc3\xa9u amb l'infant de Ven\xc3\xa8cia, mostren un arcaisme deliberat, amb representacions de motius en relleu trets de Ghiberti i amb un acurat realisme paisatg\xc3\xadstic derivat de la pintura flamenca del segle XV: l'aversi\xc3\xb3 envers la modernitat renaixentista el porta a una volunt\xc3\xa0ria distorsi\xc3\xb3 de les formes._NEWLINE_El retaule de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel a Volognano, al poble de Rignano sull'Arno, amb la Mare de D\xc3\xa9u amb l'infant i els sants Pere, Pau, Apol\xc3\xb2nia, Miquel junt a Zenobi del Vacchia, datada i signada MARIOTTI FLORENTINI OPUS 1514, \xc3\xa9s la seua darrera obra acabada, en la qual Mariotto torna a formes bartolomesques. _NEWLINE_Vasari fa refer\xc3\xa8ncia a un breu viatge del pintor, al juliol de 1515, a Viterbo, on va comen\xc3\xa7ar una taula per al convent de Santa Maria della Quercia. En realitat, va ser fra Bartolomeo della Porta, que en aquells anys formava part de la congregaci\xc3\xb3 del convent della Quercia, qui va iniciar el retaule de l'altar major que representava la Coronaci\xc3\xb3 de Maria, obra que va deixar inacabada, de manera que el convent va encarregar-ne a Mariotto la finalitzaci\xc3\xb3, atesa l'afinitat entre tots dos artistes._NEWLINE_Per\xc3\xb2 Albertinelli no va acabar la taula, que no va ser finalitzada fins a l'any 1545 per fra Paolino da Pistoia, deixeble de fra Bartolomeo \xe2\x80\x93perqu\xc3\xa8 poc despr\xc3\xa9s se'n va anar a Roma, on hauria fet per a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Silvestre al Quirinal, unes Esposalles m\xc3\xadstiques de santa Caterina, citada encara a la Guia de Roma de Filippo Titi l'any 1763 i a la d'Angelo Pellegrini del 1869, per\xc3\xb2 que avui es troba desapareguda. Tornat a Viterbo, \xc2\xabon tenia alguns amors, pels quals, com el van enyorar durant la seua abs\xc3\xa8ncia, va voler fer un \xc3\xbaltim esfor\xc3\xa7 per demostrar que encara era v\xc3\xa0lid en les coses de l'amor; per\xc3\xb2 com ja no era massa jove ni valer\xc3\xb3s per a aquesta empresa, va emmalaltir i va haver de ficar-se al llit. Com culpava de la malaltia l'aire del lloc, es f\xc3\xa9u portar a Flor\xc3\xa8ncia amb carro. Per\xc3\xb2 no li van valdre ni ajuts ni remeis, i d'aquell mal es va morir en pocs dies, a l'edat de 45 anys, i va ser enterrat a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere Major.\xc2\xbb_NEWLINE_Entre els seus deixebles, cal destacar Franciabigio, el Pontormo, Giuliano Bugiardini i Innocenzo da Imola."