b'\n_START_ARTICLE_\nClarisses Farnesianes\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nVan n\xc3\xa9ixer a Roma per obra de la monja clarissa Francesca de Jes\xc3\xbas i Maria, al segle Isabella Farnese. Isabella (Parma, 1593 - Roma, 1651) era filla del duc de Latera; desfigurada de nena per un accident, fou destinada pels pares a la vida mon\xc3\xa0stica. Primer ho refus\xc3\xa0, per\xc3\xb2 amb el temps va abra\xc3\xa7ar amb entusiasme la vida entre les clarisses de San Lorenzo in Panisperna de Roma. Hi port\xc3\xa0 una actitud molt rigorosa, amb una vida basada en l\'oraci\xc3\xb3, la penit\xc3\xa8ncia i la mortificaci\xc3\xb3 corporal; aquesta manera d\'entendre la regla provoc\xc3\xa0 divisions en el si de la comunitat. _NEWLINE_Pensava que l\'orde necessitava una observan\xc3\xa7a m\xc3\xa9s rigorosa, convenc\xc3\xa9 son pare perqu\xc3\xa8 constru\xc3\xads un nou monestir. Mario Farnese, el duc, valor\xc3\xa0 el prestigi que aportaria a la fam\xc3\xadlia la fundaci\xc3\xb3 i li atorg\xc3\xa0 el convent francisc\xc3\xa0 de San Rocco de Farnese (prov\xc3\xadncia de Viterbo). Francesca s\'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 el 9 de maig de 1618 amb un grup de companyes i don\xc3\xa0 a l\'establiment el nom de Santa Maria delle Grazie, posant-lo sota la guia de la seva germana Violante Farnese i de Virginia degli Atti, monja del monestir de Santa Elisabetta di Amelia. _NEWLINE_La seva regla cercava una espiritualitat interior basada en la pobresa absoulta i el retorn als principis de l\'orde amb una estricta observan\xc3\xa7a. Una de les caracter\xc3\xadstiques foren les mortificacions i penit\xc3\xa8ncies, fins al punt que provocaven danys en la salut de les nov\xc3\xadcies. Aquest aspecte provoc\xc3\xa0 conflictes amb les autoritats de l\'orde i la seva mateixa fam\xc3\xadlia, que no volia una regla tan dura. Alessandro Carissimi, bisbe de Castro, li don\xc3\xa0 suport i en 1625 encarreg\xc3\xa0 a Francesca la redacci\xc3\xb3 de les constitucions de la nova reforma.  Francesca hi escrigu\xc3\xa9 les constitucions de la nova comunitat i en redact\xc3\xa0 tres versions. La versi\xc3\xb3 final partia de la regla original de Clara d\'Ass\xc3\xads, endurint les penit\xc3\xa8ncies, l\'exercici del silenci i la clausura absoluta. Aquesta manca de contacte amb cap altra persona de l\'exterior va fer que les monges fossin anomenades "sebollides vives". _NEWLINE_Urb\xc3\xa0 VIII aprov\xc3\xa0 la reforma el 13 de juliol de 1638. Alguns nobles acolliren amb entusiasme la reforma i finan\xc3\xa7aren la fundaci\xc3\xb3 de nous monestirs. Aix\xc3\xad, Francesca fund\xc3\xa0 en 1631 el monestir de la Concezione d\'Albano merc\xc3\xa8s a la princesa Caterina Savelli i Francesco Barberini. En 1638, fund\xc3\xa0 el de Santa Chiara de Palestrina amb l\'ajut de Taddeo Barberini. Finalment, en 1645, fund\xc3\xa0 el de la Santissima Concezione (Roma), on mor\xc3\xad en llaor de santedat. Tamb\xc3\xa9 project\xc3\xa0 la fundaci\xc3\xb3 d\'una branca de clarisses eremites a Fara Sabina.'