b'\n_START_ARTICLE_\nMotion Picture Patents Company\n_START_SECTION_\nCreaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99any 1908, sota el lideratge d\xe2\x80\x99Edison (amb la Edison Film Manufacturing Company) es van associar les empreses americanes: Vitagraph, Essanay, Lubin, Selig, Kalem, i les franceses Path\xc3\xa9 Fr\xc3\xa8res i Star Film. i finalment la Biograph company per formar la MPPC (Motion Picture Patents Company), que pretenien aconseguir el monopoli del negoci del cinema. A part d\'aix\xc3\xb3, Edison pact\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 amb l\'Eastman Kodak Company, que subministrava la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula verge, i la distribu\xc3\xafdora de George Kleine, que llavors era la distribu\xc3\xafdora de films m\xc3\xa9s gran del pa\xc3\xads. Aix\xc3\xad, al tenir Edison legalment el control total del negoci: les patents de les c\xc3\xa0meres, de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula verge i dels projectors, la Motion Picture Patents Company (MPPC) va esdevenir el primer gran Trust de la ind\xc3\xbastria cinematogr\xc3\xa0fica._NEWLINE_D\xe2\x80\x99aquesta manera, si els productors, distribu\xc3\xafdors i exhibidors no pagaven la llic\xc3\xa8ncia abans de l\xe2\x80\x99any 1909 passarien a ser il\xc2\xb7legals. Tanmateix per\xc3\xb2, no tots van pagar, hi va ver els coneguts com a \xe2\x80\x9cindependents\xe2\x80\x9d que van formar un moviment que es va rebel\xc2\xb7lar contra el Trust, evadint els pagaments i rodant pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de baix pressupost  amb pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula verge importada per vies alternatives, com ara el mercat negre. Aix\xc3\xad doncs, els independents van comen\xc3\xa7ar a crear el seu propi mercat._NEWLINE_Com a mitj\xc3\xa0 per combatre els independents, que comen\xc3\xa7aven a guanyar popularitat, va sortir l\xe2\x80\x99entitat General Film Company que es va dedicar a confiscar tots els equips utilitzats sense llic\xc3\xa8ncia, a retirar l\xe2\x80\x99aprovisionament de les sales de cinema que exhibien les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules i a monopolitzar la distribuci\xc3\xb3, arribant a copar tota la producci\xc3\xb3 dels EUA. Aix\xc3\xad comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una guerra, en la que les petites companyies independents intentaven lluitar contra el Trust.\n_START_SECTION_\nProductors independents\n_START_PARAGRAPH_\nMolts productors de films es van comen\xc3\xa7ar a rebel\xc2\xb7lar amb Carl Laemmle (futur fundador de Universal) al front d\'ells. Alguns historiadors del cinema creuen que la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 dels estudis de cinema a Hollywood, Calif\xc3\xb2rnia es va deure a la preocupaci\xc3\xb3 dels productors per escapar als representants de la MPPC perqu\xc3\xa8 els detectius privats pagats per Edison podien desembarcar sobre els estudis durant els rodatges per verificar que els "cameramen" filmaven amb pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de  l\'Eastman Kodak Company,._NEWLINE_Entre els independents hi trobem tamb\xc3\xa9 la figura de William Fox, un productor emergent que va denunciar el Trust. Amb aquesta den\xc3\xbancia aconsegu\xc3\xad finalment que el Tribunal Suprem el declar\xc3\xa9s il\xc2\xb7legal el Trust, el 1905._NEWLINE_El 1908, a mans de Carl Laemmle, es va crear la companyia Laemmle Film Service, que es dedicava a importar pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules europees. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, altres productors es van acabar animant i van donar lloc al naixement d\xe2\x80\x99un grup d\xe2\x80\x99oposici\xc3\xb3 anomenat IMP (Independent Motion Picture), el qual era liderat pel mateix Laemmle. Aquesta companyia seria l\xe2\x80\x99origen de la gran major Universal Studios._NEWLINE_Altres empresaris cinematogr\xc3\xa0fics van comen\xc3\xa7ar tamb\xc3\xa9 a importar pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules europees i a adquirir diferents sales. Entre els m\xc3\xa9s importants destaquen: A. Zukor (creador de la Paramount), W. Fox ( creador de la Fox), Louis B. Mayer i els germans Warner (creadors de la Warner Bros.). Aquests no crearien les seves respectives companyies fins als anys 20, les quals s\xe2\x80\x99imposarien sobre les primeres empreses dels anys 10 que, tot i tenir el control de les patents, van anar perdent rellev\xc3\xa0ncia.\n_START_SECTION_\nGuerra del Trust contra el Star-system\n_START_PARAGRAPH_\nEl Trust s\xe2\x80\x99oposava a la direcci\xc3\xb3 que estava prenent el cinema, defensava el curtmetratge i atacava el Star-system. Els independents, en canvi, apostaven per un cinema basat en les estrelles (com \xc3\xa9s el cas de Laemmle i Zukor) i el llargmetratge. Per tant, no era \xc3\xbanicament una guerra comercial sin\xc3\xb3 que estaven en joc els formats, la creaci\xc3\xb3, el consum, etc.\n_START_SECTION_\nDissoluci\xc3\xb3 del Trust\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa0cies a la den\xc3\xbancia contra el Trust, acusat d\xe2\x80\x99haver actuat com un monopoli perjudicial pel comer\xc3\xa7 lliure, la Motion Picture Patents Company i la seva divisi\xc3\xb3, la General Film Company es van veure obligades a dissoldre\xe2\x80\x99s. El 1917 la Sherman Anti-Trust Act va acabar de forma total amb el control d\xe2\x80\x99Edison.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nArrel del domini d\xe2\x80\x99Edison, molts independents rebels van decidir traslladar el seu centre d\xe2\x80\x99operacions a la costa Oest, a Los \xc3\x81ngeles, amb la finalitat d\xe2\x80\x99allunyar-se d\xe2\x80\x99Edison i dels seus advocats. A part d\'aix\xc3\xb3, el clima i els grans terrenys el convertien en el lloc m\xc3\xa9s adient per dur a terme les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules. Aix\xc3\xad fou com va n\xc3\xa9ixer Hollywood._NEWLINE_Cal destacar que aquests mateixos independents que s\xe2\x80\x99oposaven al monopoli d\xe2\x80\x99Edison s\xe2\x80\x99acabarien convertint m\xc3\xa9s tard en grans empresaris que formarien la segona oligarquia m\xc3\xa9s gran del cinema. Actualment, Hollywood intenta frenar el nou \xc3\xbas audiovisual emergent per protegir el seu negoci, tal com va fer Edison en el passat, animant SOPAs i PIPAs.'