b"\n_START_ARTICLE_\nAgua Prieta\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAgua Prieta, data de 1898; s'ha dit que aquest toll va ser part d'un extens llac que va existir prop d'aquesta regi\xc3\xb3, aproximadament a 30 quil\xc3\xb2metres al nord de Douglas, el qual contenia aigua salada i que en evaporar-se va deixar en el terr\xc3\xa8 residus alcalins, carbonat de sodi, alcal\xc3\xad negre, sulfat de calci i clorat de sodi i que precisament en ser regirada la seva aigua canviava de color a tal punt que rebia el nom de Bachicuy. Aviat el poblat es va convertir en Comissaria de Fronteras, Sonora._NEWLINE_Els primers pobladors van ser persones que es van emprar per treballar en la companyia minera Phelps and Dodge Copper Co., que tenia la seva seu a Douglas, Arizona, que fa frontera amb Agua Prieta. En comen\xc3\xa7ar a ser constru\xc3\xafda la via del ferrocarril per transportar f\xc3\xa0cilment el mineral extret a Nacozari cap a la fosa de Douglas, va comen\xc3\xa7ar a arribar gent de diverses poblacions ve\xc3\xafnes tals com a Fronteraes, Esqueda, Bacerac, Bavispe i\xc2\xa0 altres. Va comen\xc3\xa7ar aix\xc3\xad a fer-se aparent cert moviment a causa de la import\xc3\xa0ncia que anava adquirint la fronterera ciutat de Douglas, on tamb\xc3\xa9 era f\xc3\xa0cil trobar ocupaci\xc3\xb3, sent m\xc3\xa9s barat viure d'aquest costat de la frontera._NEWLINE_El 28 d'agost de 1903 es va concretar la donaci\xc3\xb3 del fons legal mitjan\xc3\xa7ant un conveni del Govern de l'Estat i Don Pedro Camou, propietari d'aquests terrenys. Tretze anys despr\xc3\xa9s, va deixar de ser Comissaria depenent del Municipi de Fronteras per convertir-se en Municipi independent sent el seu primer President Municipal el senyor Rodolfo L. M\xc3\xa1rquez. El 8 de maig de 1933 la poblaci\xc3\xb3 va ascendir a la categoria de Vila, sent el 6 de novembre de 1942 quan va aconseguir la categoria de Ciutat.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca de Revoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAqu\xc3\xad es van escriure glorioses p\xc3\xa0gines de la lluita social m\xc3\xa9s transcendent de M\xc3\xa8xic, com el va ser la Revoluci\xc3\xb3 mexicana, i aqu\xc3\xad van combatre pels seus ideals importants revolucionaris com \xc3\x81lvaro Obreg\xc3\xb3n, Francisco Vila, Venustiano Carranza, L\xc3\xa1zaro C\xc3\xa1rdenas i particularment Plutarco El\xc3\xadas Calles, qui abans havia estat mestre i comissari, quan aquest centre de poblaci\xc3\xb3 depenia del municipi de Fronteras._NEWLINE_La participaci\xc3\xb3 d'Agua Prieta en el moviment armat que es va iniciar el 1910, \xc3\xa9s summament important i significativa, ja que aquest lloc es va veure convertit, per molts motius, en un punt important pels m\xc3\xa9s destacats homes de la Revoluci\xc3\xb3. No hem de perdre de vista que quan Venustiano Carranza va arribar a Sonora completament desanimat i derrotat, va anar aqu\xc3\xad on se'l va rebre com tot un personatge. Va ser Sonora qui li va donar a Carranza alens, diners, aliments, armes i fins a homes perqu\xc3\xa8 segu\xc3\xads amb la seva lluita i arrib\xc3\xa9s a la Presid\xc3\xa8ncia de la Rep\xc3\xbablica._NEWLINE_Plutarco El\xc3\xadas Calles qui va ocupar el lloc de comissari d'Agua Prieta, va convertir a aquest lloc en un punt estrat\xc3\xa8gic i va ser aqu\xc3\xad on va propinar al general Francisco Vila i la seva famosa Divisi\xc3\xb3 del Nord una fragorosa derrota quan el \xe2\x80\x9cCentauro\xe2\x80\x9d va voler prendre aquesta pla\xc3\xa7a l'1 de novembre de 1915. Vila va deixar en el camp de batalla 223 morts i es va emportar a m\xc3\xa9s de 300 ferits. El saldo dels defensors de la pla\xc3\xa7a va ser de 42 morts i 75 ferits, 12 d'aquests morts eren civils que no van prendre part en la lluita per\xc3\xb2 que van ser afectats per l'atac enemic.\n_START_SECTION_\nEl Pla d'Agua Prieta\n_START_PARAGRAPH_\nEl Pla d'Agua Prieta, va ser un manifest pol\xc3\xadtic signat a la ciutat d'Agua Prieta, el 23 d'abril de 1920, pel governador de l'estat de Sonora, Adolfo de l'Horta i per Plutarco El\xc3\xadas Calles, en suport a \xc3\x81lvaro Obreg\xc3\xb3n, amb l'objecte principal d'obtenir el cessament en la presid\xc3\xa8ncia de la Rep\xc3\xbablica de Venustiano Carranza. Va iniciar una revoluci\xc3\xb3 en contra d'aquest, el qual es va veure obligat a fugir de la capital mexicana i va resultar mort un mes m\xc3\xa9s tard. El Pla d'Agua Prieta va usar com a bandera pol\xc3\xadtica la Constituci\xc3\xb3 de 1917, vulnerada per Carranza. Propugnava a m\xc3\xa9s la convocat\xc3\xb2ria d'eleccions, nomenava a Huerta cap suprem de l'Ex\xc3\xa8rcit constitucionalista i dictava les normes per triar un president provisional, resultant distingit Adolfo de l'Huerta com a tal, pel Congr\xc3\xa9s en el mes de juny.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 situada en el nord-est de Sonora i t\xc3\xa9 frontera amb Douglas, Arizona als Estats Units i amb el municipi de Janos a Chihuahua a trav\xc3\xa9s de la Carretera Federal 2. Dins de Sonora a l'oest amb el municipi de Naco; al sud amb els de Bavispe i Nacozari de Garc\xc3\xada i al sud-est amb el de Fronteras. _NEWLINE_El seu territori \xc3\xa9s generalment muntanyenc, situat entre els contraforts de la Serra Mare i el sistema orogr\xc3\xa0fic que es despr\xc3\xa8n d'aquesta en direcci\xc3\xb3 oest, l'eix dominant del qual es troba en la l\xc3\xadnia  divis\xc3\xb2ria internacional, amb mitjana d'altura d'1.200 metres sobre el nivell del mar; les seves regions muntanyenques m\xc3\xa9s notables s\xc3\xb3n les d'Agua Prieta, Sant Bernardino, de Guadalupe, Gallardo, Putaicachi, La Cabullona, San Luis i Xitahueta._NEWLINE_Se situa en la conca del riu Yaqui. El rierol Punta de Agua, que neix en la serra de San Jos\xc3\xa9, al municipi de Naco, penetra al seu territori, continuant cap a l'est fins a unir-se al riu Agua Prieta; aquest i el rierol Cajon Bonito s'uneixen al riu Batepito, el qual segueix cap al sud, per descarregar en el riu Bavispe._NEWLINE_El clima predominant en el municipi \xc3\xa9s de tipus temperat, la temperatura mitjana mensual m\xc3\xa0xima \xc3\xa9s de 27.3 graus Celsius en els mesos de juny i juliol i la mitjana mensual m\xc3\xadnima \xc3\xa9s de 7.4 graus Celsius en els mesos de desembre i gener; la temperatura mitjana anual \xc3\xa9s de 17 graus Celsius.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nD'acord amb els resultats del Cens de Poblaci\xc3\xb3 i Habitatge 2010 de l'Institut Nacional d'Estad\xc3\xadstica i Geografia (INEGI), el municipi d'Agua Prieta t\xc3\xa9 79,138 habitants, 187 en El Rusbayo, 265 en Col\xc3\xb2nia Morelos i 77.254 en Agua Prieta, amb una edat mitjana de 24 anys. La ciutat d'Agua Prieta \xc3\xa9s la setena m\xc3\xa9s poblada en l'estat de Sonora, encara que a m\xc3\xa9s s'estima una gran quantitat de poblaci\xc3\xb3 flotant, a causa de la gran quantitat de persones que busquen creuar cap als Estats Units.\n_START_SECTION_\nGovern\n_START_PARAGRAPH_\nLa seu del govern municipal es troba a la ciutat d'Agua Prieta. L'exercici governamental recau en el President Municipal, un S\xc3\xadndic, quatre regidors de majoria relativa i dos de representaci\xc3\xb3 proporcional, electes cada 3 anys. La ciutat \xc3\xa9s seu a m\xc3\xa9s del Districte VII dels districtes electorals de l'estat de Sonora, amb representaci\xc3\xb3 al Congr\xc3\xa9s de l'Estat de Sonora. Aquest districte \xc3\xa9s encap\xc3\xa7alat actualment (per\xc3\xadode 2015-2018) per Carlos Manuel F\xc3\xba Salcido del Partit Acci\xc3\xb3 Nacional. _NEWLINE_Aigua Prieta \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 part de l'II Districte Electoral Federal de Sonora de la Cambra de diputats del Congr\xc3\xa9s de la Uni\xc3\xb3 de M\xc3\xa8xic, amb seu a la ciutat d'Heroica Nogales.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEntre les ind\xc3\xbastries principals es troben les maquiladores, compta amb 33 maquiladores que donen ocupaci\xc3\xb3 a m\xc3\xa9s o menys 14.000 persones, els girs principals de les quals s\xc3\xb3n: peces de vestir, mobles de fusta, electr\xc3\xb2nica, material i equip per a hospitals, esportius, components per a computadores, per a radiocomunicaci\xc3\xb3 i de televisi\xc3\xb3, entre\xc2\xa0 altres."