b"\n_START_ARTICLE_\nCiutat estatut\xc3\xa0ria (\xc3\x80ustria)\n_START_PARAGRAPH_\nCiutat estatut\xc3\xa0ria a l'administraci\xc3\xb3 austr\xc3\xadaca (en alemany Statutarstadt) \xc3\xa9s una ciutat que t\xc3\xa9 concedits, a m\xc3\xa9s de les seves compet\xc3\xa8ncies com a municipi, els drets i deures d'una autoritat administrativa regional. Per tant, l'administraci\xc3\xb3 de la ciutat funciona com a govern municipal i alhora com a bra\xc3\xa7 executor del govern nacional. Per exemple, els ciutadans s'hi poden adre\xc3\xa7ar per sol\xc2\xb7licitar el perm\xc3\xads de conduir o el passaport._NEWLINE_El 2017 hi havia 15 ciutats estatut\xc3\xa0ries a \xc3\x80ustria. Una ciutat pot demanar aquest estatus a partir de 20.000 habitants, estatus que li ha de concedir el govern federal i el govern de l'estat a qu\xc3\xa8 pertany, tot i que hi ha poblacions de dimensions molt menors que mantenen aquest estatut en virtut de fets hist\xc3\xb2rics, concretament Eisenstadt i Rust, que en el passat eren ciutats lliures del regne d'Hongria i van mantenir el seu estatus despr\xc3\xa9s de 1921.\n_START_SECTION_\nMarc legal\n_START_PARAGRAPH_\nUna ciutat estatut\xc3\xa0ria \xc3\xa9s una ciutat que disposa tant de responsabilitats municipals com de responsabilitats de districte administratiu. En una ciutat estatut\xc3\xa0ria, en tant que districte administratiu, no hi ha \xc3\xb2rgans de govern altres que els mateixos com a ciutat estatut\xc3\xa0ria, sin\xc3\xb3 que els mateixos \xc3\xb2rgans i funcionaris municipals fan la funci\xc3\xb3 del districte administratiu, i l'alcalde tamb\xc3\xa9 exerceix les atribucions i deures d'un cap de govern del districte. La gesti\xc3\xb3 de la ciutat funciona, per tant, com un govern regional i com una branca del govern nacional, al mateix temps._NEWLINE_La Constituci\xc3\xb3 estipula que una comunitat de com a m\xc3\xadnim 20.000 habitants pot sol\xc2\xb7licitar d'adquirir l'estatus de ciutat estatut\xc3\xa0ria a la seva prov\xc3\xadncia respectiva, llevat que la prov\xc3\xadncia pugui demostrar que aix\xc3\xb2 perjudiqui els interessos regionals o b\xc3\xa9 que el govern nacional s'hi oposi. L'\xc3\xbaltima comunitat que va invocar aquest dret fou Wels, que va esdevenir ciutat estatut\xc3\xa0ria el 1964. Fins a l'any 2017, deu altres comunitats han esdevingut possibles candidates per\xc3\xb2 no hi han estat interessades.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDes de l'Edat Mitjana fins a mitjan segle XVIII, l'Imperi d'\xc3\x80ustria era una monarquia absoluta, i no hi havia constituci\xc3\xb3 ni el concepte modern de l'imperi de la llei. L'administraci\xc3\xb3 regional no disposava d'un marc jur\xc3\xaddic general i els usos eren diferents depenent de la prov\xc3\xadncia. L'emperadriu Maria Teresa fou qui va donar un primer pas cap a la sistematitzaci\xc3\xb3, i el 1753 va dividir el pa\xc3\xads en districtes (Kreise) governats per oficines de districte (Kreis\xc3\xa4mter) integrades per administradors professionals i que operaven sota regles comunes a tot l'imperi. L'esquema al principi fou impopular i es va trobar amb certa resist\xc3\xa8ncia. Al Regne d'Hongria no es va implantar mai del tot._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la primera onada de revolucions de 1848, l'emperador Ferran I va establir la primera constituci\xc3\xb3 formal. La constituci\xc3\xb3 va establir la separaci\xc3\xb3 dels poders executiu i judicial, va abolir la majoria de les institucions regionals existents i deixava les oficines de districte com la columna vertebral de l'administraci\xc3\xb3 de l'imperi. Una Resoluci\xc3\xb3 Imperial de 1849 va revisar i consolidar el sistema. La llei es va implementar el 1850, la delimitaci\xc3\xb3 de molts districtes \xc3\xa9s la que es mant\xc3\xa9 en l'actualitat. Les ciutats petites i mitjanes i els pobles es van constituir en districtes de deu a trenta municipis cada un. Les ciutats m\xc3\xa9s grans es van constituir en districtes per si mateixes, les quals a partir de llavors es denominarien ciutats estatut\xc3\xa0ries o Statutarstadt. Les primeres ciutats estatut\xc3\xa0ries (entre les que avui formen part encara del territori austr\xc3\xadac) foren Viena, Graz, Innsbruck i Klagenfurt._NEWLINE_Entre 1848 i 1867 l'imperi, la constituci\xc3\xb3 i la seva administraci\xc3\xb3 es van veure sotmesos a una s\xc3\xa8rie de canvis que van culminar en el Comprom\xc3\xads Austrohongar\xc3\xa8s de 1867. L'emperador Ferran va haver d'abdicar i el seu successor, Francesc Josep I, va abolir el sistema de districtes, per\xc3\xb2 es va veure for\xc3\xa7at a restaurar-lo el 1868._NEWLINE_El 1869, Linz, Wiener Neustadt, Steyr i Salzburg van obtenir l'estatus de ciutat estatut\xc3\xa0ria. Despr\xc3\xa9s de l'esfondrament de la monarquia del 1918, la Primera Rep\xc3\xbablica Austr\xc3\xadaca  va mantenir el sistema de districtes._NEWLINE_El Comprom\xc3\xads de 1867 va suposar la divisi\xc3\xb3 de l'imperi en diferents territoris: Cisleit\xc3\xa0nia i el Regne d'Hongria van esdevenir pa\xc3\xafsos separats amb un tipus de subdivisions administratives diferents. No hi va haver m\xc3\xa9s intents d'imposar el sistema de districtes a Hongria, i per tant tampoc es van crear m\xc3\xa9s ciutats estatut\xc3\xa0ries. Hongria va mantenir el sistema antic, en qu\xc3\xa8 els municipis principals podien ser elevats a l'estatus de ciutat reial lliure. Quan Hongria va cedir a Burgenland a \xc3\x80ustria el 1921, la regi\xc3\xb3 comprenia dos d'aquestes ciutats reials lliures: Eisenstadt i Rust. Aquesta distinci\xc3\xb3 es remuntava al 1648 en el cas d'Eisenstadt i al 1681 en el cas de Rust. Per respecte a aquests antics privilegis, malgrat que haguessin perdut import\xc3\xa0ncia com a centres de poblaci\xc3\xb3, \xc3\x80ustria va transformar les dues poblacions en ciutats estatu\xc3\xa0ries._NEWLINE_Entre 1922 i 1964, es va atorgar l'estatus de ciutat estatut\xc3\xa0ria a tres municipis m\xc3\xa9s."