b"\n_START_ARTICLE_\nSant Mar\xc3\xa7al (Rossell\xc3\xb3)\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSi b\xc3\xa9 el nom primitiu procedia d'un antrop\xc3\xb2nim rom\xc3\xa0, Mansaldi, propietari fundador de la vil\xc2\xb7la de la qual sorg\xc3\xad el poble; segons alguns documents, la consagraci\xc3\xb3 de la seva parr\xc3\xb2quia a sant Mar\xc3\xa7al cristianitz\xc3\xa0 el top\xc3\xb2nim en la forma actual.\n_START_SECTION_\nEl poble de Sant Mar\xc3\xa7al\n_START_PARAGRAPH_\nSituat en un coll entre el Serrat de la Fustera, a ponent, i el Serrat de les Forques, a llevant, el poble nasqu\xc3\xa9 a partir de la cellera formada al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Mar\xc3\xa7al, que resta, amb el cementiri, en el seu extrem nord-oest. El poble va estar fortificat, a la Baixa Edat Mitjana._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha en el punt m\xc3\xa9s elevat del poble alguns vestigis del Castell de Sant Mar\xc3\xa7al. A partir del nucli inicial amb l'esgl\xc3\xa9sia i el castell esmentats, el poble an\xc3\xa0 davallant cap al coll abans esmentat. \xc3\x89s un poble costerut, amb molts de carrers amb forts pendents.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nLes construccions a\xc3\xafllades del terme de Sant Mar\xc3\xa7al s\xc3\xb3n Cal, o Can, Follet, Can Bigorra, o Can Guerra, Can Blau, Can Gel\xc3\xads, Can Mag\xc3\xad, abans Can Farrall, Can Martinot, Can Peret del Bac, Can Soc\xc3\xa0s, Can Vila, el Casot de les Vinyes de l'Aucell, el C\xc3\xb2rrec (un mas), el Cortal de Can Gel\xc3\xads, el Cortal de Can Mag\xc3\xad, el Cortal de la Peira Manela, el Cortal de l'Era de la Manela, abans Cortal d'en Llen\xc3\xa7a, el Cortal de l'Oratori, la Farga, la Gleva, o Mas de la Gleva, el Mas de la Guilla, el Mas del Comte, el Mas del Coquiner, o, senzillament, el Coquiner, el Mas del Gat, el Mas del Perri, el Mas del Teix\xc3\xb3, el Mas d'en Gener, el Mas Nou, el Masot, el Mol\xc3\xad de la Parada, el Mol\xc3\xad del Follet, el Mol\xc3\xad d'en Bigorra, o de la Farga, el Mol\xc3\xad d'en Just, el Mol\xc3\xad d'en Vil\xc3\xa0, l'Oratori (un mas), la Pallera de Can Gener, abans Cortal d'en Vernedes, la Parada, amb les restes de l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Pere de la Parada, i el Pou de Florent\xc3\xad. Desapareguts s\xc3\xb3n la Barraca d'en Godall, la Caseta, el Cortal d'en Manent, el Cotell, o Can Bassa (en ru\xc3\xafnes), el Mas del Caudi, el Mas del Pou, o d'en Guix, la Mesoneta (en ru\xc3\xafnes), el Mol\xc3\xad de Can Peret (tamb\xc3\xa9 en ru\xc3\xafnes), el Mol\xc3\xad d'en Noell i la Teuleria. Esment a part mereixen el calvari del Crist, el calvari de la Santa Creu i el Dolmen de l'Oratori, els D\xc3\xb2lmens del Serrat de les Fonts.\n_START_SECTION_\nEls cursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nHidrogr\xc3\xa0ficament, el terme comunal de Sant Mar\xc3\xa7al \xc3\xa9s majorit\xc3\xa0riament tributari de la Ribera Ampla, per tant vallespirenc, a excepci\xc3\xb3 de l'extrem de ponent, per on discorre, fent de termenal, el Bol\xc3\xa8s, riu de la conca de la Tet, rossellon\xc3\xa8s. En aquest darrer cas, a m\xc3\xa9s, l'aportaci\xc3\xb3 del terme de Sant Mar\xc3\xa7al \xc3\xa9s tot just els vessants de llevant, de la dreta del Bol\xc3\xa8s. Aflueixen en aquest riu el C\xc3\xb2rrec de la Font, el de la Fatjosa, el C\xc3\xb2rrec sense nom, el C\xc3\xb2rrec de Can Vaquer, el de l'Argenteria, el de la Llosa, el de l'Artigaire, el de Can Peret, el del Follet, el de Gorg de Truites (dos de paral\xc2\xb7lels i convergents) i el del Mas Soquet._NEWLINE_La Ribera Ampla discorre per l'extrem de llevant del terme, marcant el termenal amb Tellet, per\xc3\xb2 just a l'extrem sud-est del terme rep per la dreta la Ribera de Sant Mar\xc3\xa7al (tamb\xc3\xa9 anomenada Ribera de Teul\xc3\xads), que gaireb\xc3\xa9 tot el seu recorregut \xc3\xa9s termenal amb Teul\xc3\xads. La Ribera Ampla, dins del terme de Sant Mar\xc3\xa7al, rep per la dreta (ponent) l'aflu\xc3\xa8ncia de la Ribera del Mas del Comte, que aporta les aig\xc3\xbces -quan plou- dels c\xc3\xb2rrecs de la Jaceta, de la Font, del Perri, de la Devesa, d'en Boix, de la Font del Comte, del Mas, del Puig Nalt, de la Teuleria, de Gener, del Camp de la Pau, del Camp Llarg, del Camp de Sant Pere i de la Xalada del Cost\xc3\xb3._NEWLINE_La Ribera de Sant Mar\xc3\xa7al es forma al sud-oest del poble de Sant Mar\xc3\xa7al, al l\xc3\xadmit amb el terme de Teul\xc3\xads, per la uni\xc3\xb3 del Calbell, que ve del sud-oest i fa quasi sempre de termenal amb aquesta darrera comuna, amb el C\xc3\xb2rrec de Costa Rosta, que duu l'aportaci\xc3\xb3 del del Mas Nou. El Calbell recull els c\xc3\xb2rrecs de Fontfreda, del Calbell i del Falguer. Ja com a Ribera de Sant Mar\xc3\xa7al rep, sempre per l'esquerra (nord) els c\xc3\xb2rrecs dels Noguers, format pels del Carreller i pel C\xc3\xb2rrec Fosc, el de les Postes, el del Roure Curt, el d'en Guisset i els de la Parada (dos de paral\xc2\xb7lels)._NEWLINE_Diverses fonts es troben en el terme de Sant Mar\xc3\xa7al: la Font de la Torre, la del Mas del Comte, la d'en Farrall, la d'en Pla, la Font Freda i la Font Rovillosa, a m\xc3\xa9s d'altres fonts sense nom._NEWLINE_Finalment, a la vall del Bol\xc3\xa8s hi ha alguns recs: el Rec, el Rec del Mol\xc3\xad de Can Peret, el del Mol\xc3\xad de la Farga, el del Mol\xc3\xad de la Parada i el del Mol\xc3\xad del Follet.\n_START_SECTION_\nEl relleu\n_START_PARAGRAPH_\nEls top\xc3\xb2nims ens indiquen de forma clara el relleu de Sant Mar\xc3\xa7al. Aix\xc3\xad, hi trobem obagues: el Bac, el Bac de Can Vila i el Bac del Comte; colls: la Collada de Cal Gat, la Collada del Pou, la la Collada del Pou d'Avall, la Collada de la Torre de Batera, el Coll de la Bena i el Coll de Porta; plans: Pla d'Avall, Pla de l'Abellar i Pla de les Eugues; muntanyes: Puig del C\xc3\xb2rrec, Puig Nalt i Puig Roig; serres i serrats: Serrat de Fontfreda, Serrat de la Fustera, Serrat de les Fonts, Serrat de les Forques, Serrat de Pedres Blanques i Serrat Llapiner.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i llocs espec\xc3\xadfics de Sant Mar\xc3\xa7al s\xc3\xb3n: l'Argenteria, la Barraca d'en Godall, Batera, les Burgueres, el Camp del Pla, Can Bad\xc3\xb3, Can Gener, Can Martinot, Can Peret del Bac, Can Soc\xc3\xa0s, Can Vila, Can Vilar, el Carraller, les Closes, o les Escloses, la Collada de Cal Gat, la Collada del Pou, la Collada del Pou d'Avall, el Coll de la Bena, el Comte, el C\xc3\xb2rrec, el C\xc3\xb2rrec Fosc, Costa de Gall, el Cost\xc3\xb3, el Cotell, la Cova de Moll\xc3\xb3, les Esquerdes, la Farga, Font Rovillosa, la Gleva, el Gorg de Truites, el Mas de la Guilla, el Mas del, o d'en, Follet, el Mas del Teix\xc3\xb3, el Mas d'en Bigorra, el Mas d'en Gel\xc3\xads, el Mas d'en Guerra, el Mas Nou, l'Oratori, la Parada, el Perri, el Pou, el Pou de Florent\xc3\xad, Rojal, Roc del Queret, el Roquet, Roure Curt, les Saleres d'en Boix i les Vinyes de Teul\xc3\xads. Hi ha diversos senyals termenals, com la Creu d'en Farall, la Creu d'en Pigall, Fita de la Collada de la Torre de Batera, el Puig de la Creu d'en Farrall.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nTravessa el terme de Sant Mar\xc3\xa7al una \xc3\xbanica carreteres, que passa pel nucli principal de poblaci\xc3\xb3. \xc3\x89s la D - 618 (N - 116, a Bulaternera - Els Banys d'Arles), que arriba a Sant Mar\xc3\xa7al procedent del nord, del terme de Prunet i Bellpuig i se'n va pel sud-oest cap a Teul\xc3\xads; com que discorre per la zona muntanyosa dels Aspres, \xc3\xa9s una carretera dif\xc3\xadcil, plena de revolts. En direcci\xc3\xb3 nord, passa per la Trinitat de Bellpuig (4,5 quil\xc3\xb2metres), Bula d'Amunt (11,2) i Bulaternera (24). En direcci\xc3\xb3 sud, passa Teul\xc3\xads (16,6), Palald\xc3\xa0 (35,7) i els Banys d'Arles (37,3).\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nDe Sant Mar\xc3\xa7al estant nom\xc3\xa9s cal comptar amb el TAD, el Transport a la demanda. Funciona \xc3\xbanicament els diumenges i dies festius, i s'ha de sol\xc2\xb7licitar per tel\xc3\xa8fon el dia abans.\n_START_SECTION_\nFerrovia minera\n_START_PARAGRAPH_\nHavia existit en el terme de Sant Mar\xc3\xa7al un cam\xc3\xad de ferro miner, ara convertit en cam\xc3\xad, que unia la mina dels Menerots amb l'Estaci\xc3\xb3 minera de Formentera, en terme de Montbol\xc3\xb3, passant per l'extrem meridional del de Sant Mar\xc3\xa7al.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nUns quants dels camins de Sant Mar\xc3\xa7al serveixen per a connectar el poble i el seu terme amb els altres ve\xc3\xafns, com el Cam\xc3\xad de Batera a Arles, el Cam\xc3\xad de Batera, de Bellpuig, o Cam\xc3\xad Ramader, el Cam\xc3\xad de Bellpuig, el Cam\xc3\xad de Ceret, el de Cortsav\xc3\xad, el de la Bastida, el de Serramitj\xc3\xa0, el de Teul\xc3\xads, el de Teul\xc3\xads a Calmella, el d'Oms, el Cam\xc3\xad Vell de Ceret, des de Teul\xc3\xads, la Ruta de Bellpuig, la Ruta de la Bastida i la Ruta dels Banys. D'altres camins s\xc3\xb3n interns del terme propi: Cam\xc3\xad de Batera, de Can Follet, de Can Peret, de Can Soc\xc3\xa0s, Cam\xc3\xad de Ferro de la Pinosa, o de Batera, Cam\xc3\xad de Florent\xc3\xad, de la Parada, del C\xc3\xb2rrec, del Mas Cremat, del Mas d'en Gel\xc3\xads, del Mas Nou, del Mol\xc3\xad de la Farga, del Mol\xc3\xad del Follet i la Ruta del Vinyer.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat econ\xc3\xb2mica que es mant\xc3\xa9 a Sant Mar\xc3\xa7al est\xc3\xa0 basada sobretot en el sector primari: no arriben a deu les explotacions agr\xc3\xadcoles, amb un total de poc m\xc3\xa9s de 250 hect\xc3\xa0rees. Quasi la mateixa extensi\xc3\xb3 tenen els prats, per\xc3\xb2 l'activitat ramadera est\xc3\xa0 estancada des de fa anys en uns 500 caps de bestiar. Una sola hect\xc3\xa0rea es dedica a la vinya, tres als fruiters, amb pomeres i presseguers, i dos a hortalisses i fruits primerencs.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'exist\xc3\xa8ncia de tres d\xc3\xb2lmens en ru\xc3\xafnes a ponent del poble (entre el Serrat de les Fonts i l'Oratori), aix\xc3\xad com de moltes roques gravades amb creus i talls, comporta una ocupaci\xc3\xb3 molt antiga del territori.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nSe cita documentalment per primer cop Sant Mar\xc3\xa7al el 869, sota la forma villare Mansaldi (el poblet de Mansald), antrop\xc3\xb2nim germ\xc3\xa0nic. 300 anys m\xc3\xa9s tard, perduda la mem\xc3\xb2ria d'aquest Mansald, es va convertit en hagiotop\xc3\xb2nim: nom de sant, en honor de sant Marcial de Llemotges: un text del 1198 ja cita la for\xc3\xa7a de Sancti Marcialis, i els senyors del lloc es cognominen de Sant Mar\xc3\xa7al. El 1344, l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s citada com a ecclesia Sancti Marcialis de Sancto Marciali. Aix\xc3\xad, entre 1264 i 1278 est\xc3\xa0 documentat Bernat Mar\xc3\xa7al, el 1282, Ramon de Santmar\xc3\xa7al, i Bernat de Santmar\xc3\xa7al, majordom de l'infant Ferran de Mallorca. Un fill seu, Arnau de Santmar\xc3\xa7al, mor\xc3\xad sense descendents leg\xc3\xadtims, i la senyoria de Sant Mar\xc3\xa7al pass\xc3\xa0 per compra a Francesc de Perell\xc3\xb3s, qui la transmet\xc3\xa9 al seu fill Ramon. Al segle\xc2\xa0xv fou empenyorada a la fam\xc3\xadlia Comelles, d'Arles. M\xc3\xa9s tard encara pass\xc3\xa0 per les mans de Guillem de Caramany, qui hagu\xc3\xa9 de restituir-la el 1493._NEWLINE_El primer text conegut, ja esmentat, \xc3\xa9s un pr\xc3\xa9cepte del rei Carles el Calb en el qual concedeix els poblets de Mansald i de Prunet al seu fidel Dodon, en recompensa dels seus serveis. Hi ha una notable manca de documentaci\xc3\xb3 fins a inicis del segle XV, per\xc3\xb2 els historiadors han relligat Sant Mar\xc3\xa7al amb la parr\xc3\xb2quia propera de Sant Pere de la Serra (La Trinitat de Bellpuig. El 1403 encara se cita la seva esgl\xc3\xa9sia com a annex de Sant-Pere de la Serra. Per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s possible que Sant-Mar\xc3\xa7al hagi dep\xc3\xa8s, com Prunet i Bellpuig, dels vescomtes de Castelnou, cosa que no l'hauria impedit de tenir els seus senyors i castlans o carlans propis, com la fam\xc3\xadlia noble anomenada de Sant Mar\xc3\xa7al, que senyorej\xc3\xa0 el poble del segle\xc2\xa0xiii fins a mitjan segle\xc2\xa0xiv. En aquesta \xc3\xa8poca, el poble estava fortificat (una forcia hi \xc3\xa9s esmentada des del 1198. Posse\xc3\xafa la seva pr\xc3\xb2pia esgl\xc3\xa9sia, bastida fora de la cellera, aix\xc3\xad com del seu propi castell (castell de Sent Mer\xc3\xa7al, 1359). S'hi comptaven prop d'un centenar d'habitants (23 focs el 1365). Cal tenir en compte que diversos documents mostren que els Templers hi tenien tamb\xc3\xa9 drets, a Sant Mar\xc3\xa7al, als segles XIII i XIV.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nA principis del segle\xc2\xa0xvi era senyora de Sant Mar\xc3\xa7al Margarida, muller de Pere Auger, que la transmet\xc3\xa9 al seu fill Joan. Anys m\xc3\xa9s tard, aquest darrer la va vendre a Joan Delp\xc3\xa0s, doctor en dret i burg\xc3\xa8s de Perpiny\xc3\xa0, els descendents del qual conservaren la Baronia de Sant Mar\xc3\xa7al (erigida en marquesat el 1727) fins a la Revoluci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEdat Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble comptava 423 habitants a finals del segle\xc2\xa0xviii. Aquests darrers patien visiblement els rigors del clima i de l'abs\xc3\xa8ncia de bones terres, com destaca el Cahier de dol\xc3\xa9ances del 1789, on els representants de la poblaci\xc3\xb3 es planyien que es trobaven gravats d'imposicions exorbitants pel poc de terres de qu\xc3\xa8 gaudien, terres molt devastades, ja sigui per inundacions, per la inclem\xc3\xa8ncia de les diferents estacions, en un temps en qu\xc3\xa8 m\xc3\xa9s de la meitat d'aquest territori de Sant Mar\xc3\xa7al era posse\xc3\xaft per estrangers que no influeixen en res al desenvolupament dels habitants d'aquesta comunitat._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 no va impedir que la poblaci\xc3\xb3 cresqu\xc3\xa9s durant la primera meitat del segle\xc2\xa0xix, fins a assolir 617 habitants el 1851. L'\xc3\xa8xode rural, de primer moderat, va esdevenir molt important despr\xc3\xa9s de la primera guerra mundial, on es va depassar per sota els 400 habitants, i sobretot despr\xc3\xa9s de la segona, on s'arriba a 184 habitants el 1944, despr\xc3\xa9s a 77 el 1990. El poble, molt despoblat a l'ivern, recupera la vida al bon temps (nombroses resid\xc3\xa8ncies secund\xc3\xa0ries i aportaci\xc3\xb3 tur\xc3\xadstica).\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Sant Mar\xc3\xa7al ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 2, denominat El Canig\xc3\xb3, amb capitalitat al poble dels Banys d'Arles, de la comuna dels Banys i Palald\xc3\xa0. Est\xc3\xa0 format per les viles d'Arles, Prats de Moll\xc3\xb3 i la Presta, Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans, del Vallespir, i Vin\xc3\xa7\xc3\xa0, del Rossell\xc3\xb3, i els pobles del Conflent de Castell de Vernet, Cornell\xc3\xa0 de Conflent, Espir\xc3\xa0 de Conflent, Estoer, Fillols, Finestret, Full\xc3\xa0, Glorianes, J\xc3\xb3c, Marqueixanes, Mentet, Pi de Conflent, Rigard\xc3\xa0, Rod\xc3\xa8s, Saorra, Tauriny\xc3\xa0, Vallest\xc3\xa0via, Vallmanya i Vernet, els del Rossell\xc3\xb3 de la Bastida, Bula d'Amunt, Bulaternera, Casafabre, Prunet i Bellpuig, Sant Mar\xc3\xa7al, Sant Miquel de Llotes, Tellet i Teul\xc3\xads, i els del Vallespir dels Banys i Palald\xc3\xa0, Cortsav\xc3\xad, Costoja, la Menera, Montbol\xc3\xb3, Montferrer, Reiners, Serrallonga i el Tec forma part del cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 2, del Canig\xc3\xb3 (nova agrupaci\xc3\xb3 de comunes fruit de la reestructuraci\xc3\xb3 cantonal feta amb motiu de les eleccions cantonals i departamentals del 2015). S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 S\xc3\xa9gol\xc3\xa8ne Neuville i Alexandre Reynal, tots dos del Partit Socialista franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nSant Mar\xc3\xa7al disposa d'un sol establiment escolar: l'Escola Maternal i Prim\xc3\xa0ria de Sant Mar\xc3\xa7al. Per als estudis secundaris, els nois i noies de Sant Mar\xc3\xa7al poden anar a continuar els seus estudis a Arles, Ceret, Illa, Prada, Tu\xc3\xafr, mentre que Ceret \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica poblaci\xc3\xb3 propenca amb liceu per a cursar el batxillerat."