b"\n_START_ARTICLE_\nRamon Vila Capdevila\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut en el si d'una fam\xc3\xadlia humil, fill de Ramon Vila Llaug\xc3\xad i Carme Capdevila Sol\xc3\xa9, va ser v\xc3\xadctima de l'explotaci\xc3\xb3 infantil a les f\xc3\xa0briques de la conca del Llobregat. De petit va patir cremades a la cara i la m\xc3\xa0 i va perdre la germana en un incendi a casa seva. Als dotze anys va perdre la mare a causa d'un llamp. Algunes fonts indiquen que aquest mateix llamp fou la causa de la seva cara cremada._NEWLINE_Va treballar a la ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil a la Pobla de Lillet on va cometre els seus primers sabotatges entre 1929 i 1930 en una f\xc3\xa0brica que havia acomiadat treballadors, i an\xc3\xa0 a la pres\xc3\xb3. Posteriorment treball\xc3\xa0 a les mines de F\xc3\xadgols i particip\xc3\xa0 en les lluites obreres del Bergued\xc3\xa0. Va participar en la Revolta de l'Alt Llobregat de 1932 i fou empresonat sis mesos. Aquell mateix any va intervenir en la vaga de tramvies a Barcelona i torn\xc3\xa0 a ser empresonat. Fou alliberat el 19 de juliol de 1936, en comen\xc3\xa7ar la Guerra Civil espanyola. Durant la guerra s'allist\xc3\xa0 a la Columna de Ferro de Val\xc3\xa8ncia i lluit\xc3\xa0 al front de Terol passant despr\xc3\xa9s a la Brigada Columna Terra i Llibertat amb la que va lluitar a Madrid, el front d'Arag\xc3\xb3 i el front del Segre. S'exili\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a el 1939, on fou internat al camp de concentraci\xc3\xb3 de Saint-Cyprien i al camp d'Argelers, d\xe2\x80\x99on va fugir._NEWLINE_En plena Segona Guerra Mundial, l'any 1943, fou detingut pels nazis a Perpiny\xc3\xa0. L'any seg\xc3\xbcent s'escap\xc3\xa0 i s'incorpor\xc3\xa0 a la resist\xc3\xa8ncia francesa de Llemotges i al maquis de Rochechouart (Alta Viena), on se'l conegu\xc3\xa9 com a Capit\xc3\xa0 Raymond, realitzant m\xc3\xbaltiples sabotatges. Les autoritats franceses li concediren la Legi\xc3\xb3 d'Honor, que ell va rebutjar._NEWLINE_Torn\xc3\xa0 a Catalunya, per lluitar contra el franquisme. Va fer de guia de la CNT, amb el nom de Ramon Llaug\xc3\xad, travessant molts cops els Pirineus, transportant armes o activistes. Va fer sabotatges contra torres d'alta tensi\xc3\xb3 per lluitar contra el r\xc3\xa8gim franquista. El maig de 1947 va dirigir un grup de 50 guerrillers que havien d'atemptar contra Franco, que feia una visita a les mines de Sallent, per\xc3\xb2 van fer marxa enrere a causa d'un accident. L'any 1951 la CNT va decretar la retirada dels seus homes per\xc3\xb2 Ramon Vila continu\xc3\xa0 la seva lluita en solitari als boscos de l'interior de Catalunya._NEWLINE_El 7 d'agost de 1963, a les 12:30 de la nit, va caure mort per les bales de la Gu\xc3\xa0rdia Civil en una emboscada prop de la masia de la Creu del Perell\xc3\xb3, entre els termes de Castellnou de Bages i Balsareny. No va tenir ni temps de disparar. Fou enterrat a l'exterior del cementiri de Castellnou de Bages, sense creu ni refer\xc3\xa8ncia, oblidat entre les fulles.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s de la seva mort\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 2010 es va estrenar una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula sobre la seva vida Caracremada, dirigida per Llu\xc3\xads Galter i interpretada per Llu\xc3\xads Soler._NEWLINE_El Museu dels Maquis, a Castellnou de Bages, conserva les botes de muntanya que portava quan va morir i disposa de plafons explicatius de la seva vida i de la hist\xc3\xb2ria dels maquis en aquest territori. El museu est\xc3\xa0 situat al costat de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Andreu, prop de l'Ajuntament i del cementiri on hi ha les seves restes."