b"\n_START_ARTICLE_\nCnossos\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'excavaci\xc3\xb3 de la ciutat i dels seus palaus ha perm\xc3\xa8s fixar la cronologia del regne de Minos. Cnossos fou habitada des del V mil\xc2\xb7lenni\xc2\xa0aC, per\xc3\xb2 el primer palau no fou bastit fins al 2000\xc2\xa0aC. Les restes mostren influ\xc3\xa8ncies eg\xc3\xadpcies i del llevant. El palau fou destru\xc3\xaft per un terratr\xc3\xa8mol cap a la meitat del segle XVIII\xc2\xa0aC i es va reconstruir en els anys seg\xc3\xbcents. La segona Cnossos, es pensa que tenia uns cent mil habitants i d'aquesta \xc3\xa8poca s\xc3\xb3n la major part de les troballes. Cap al 1450\xc2\xa0aC, aquest palau fou destru\xc3\xaft per un incendi, causat probablement per la invasi\xc3\xb3 dels aqueus. Els aqueus van viure a Cnosos fins passat el 1200\xc2\xa0aC, en qu\xc3\xa8 l'illa de Creta fou colonitzada pels doris i es van establir institucions d\xc3\xb2riques en tota l'illa. _NEWLINE_La ciutat que va exercir l'hegemonia d\xc3\xb2rica a Creta fou Cnossos, que es va aliar amb Gortina i va obtenir el control de tota l'illa. Polibi fa un relat de les guerres civils que van afectar l'illa i en les quals Cnossos va prendre part. La ciutat va subsistir fins a la dominaci\xc3\xb3 romana, en qu\xc3\xa8 fou convertida en col\xc3\xb2nia romana. Durant l'imperi, es va mantenir com a municipi de segon ordre. Va desapar\xc3\xa8ixer durant el per\xc3\xadode bizant\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nCelebritats\n_START_PARAGRAPH_\nHi van n\xc3\xa9ixer Cersifron o Ctesifon i el seu fill Met\xc3\xa0genes, arquitectes del gran temple d'Artemisa, Anesidemos el fil\xc3\xb2sof, el gran esportista Erg\xc3\xb2teles (guanyador dels jocs ol\xc3\xadmpics, dels p\xc3\xadtics i dels \xc3\xadstmics)."