b'\n_START_ARTICLE_\nBambares\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 social\n_START_PARAGRAPH_\nEls bambara pertanyen a diferents clans patrilineals. Cada clan es defineix per un patron\xc3\xadmic, un avantpassat, una divisa i una prohibici\xc3\xb3._NEWLINE_La unitat residencial, productiva i pol\xc3\xadtica \xc3\xa9s la fam\xc3\xadlia extensa du, de car\xc3\xa0cter patriarcal i patrilocal: l\'home major dutigi viu amb les seves esposes, els fills i les esposes i fills d\'aquests.  _NEWLINE_Cada fam\xc3\xadlia extensa utilitza un espai f\xc3\xadsic \xc3\xbanic anomenat "concessi\xc3\xb3", que pot ser part d\'un llogaret amb altres fam\xc3\xadlies. Cada home adult i cada dona casada amb els seus fills petits, t\xc3\xa9 una habitaci\xc3\xb3 separada. Els homes joves solters tenen una habitaci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva i una altra les noies solteres. El dutigi es reuneix amb els altres homes majors fa en un consell que governa la fam\xc3\xadlia i en el qual no participen ni els homes joves ni cap dona. La dona t\xc3\xa9 no obstant aix\xc3\xb2 relativa autonomia personal._NEWLINE_La societat bambara \xc3\xa9s jer\xc3\xa0rquica, tant en l\'organitzaci\xc3\xb3 familiar segmentada segons l\'edat i el g\xc3\xa8nere, com en esfera la p\xc3\xbablica, on predomina un sistema de castes que distingeix, per exemple als griot (narradors), ferrers, sabaters i eventualment a nobles vassalls i serfs.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva economia dep\xc3\xa8n principalment de l\'agricultura i consideren la terra de propietat de la comunitat. El proc\xc3\xa9s de producci\xc3\xb3, de tipus dom\xc3\xa8stic obeeix a les normes de distribuci\xc3\xb3 de les terres, a la divisi\xc3\xb3 del treball i del temps de treball de cada persona segons l\'edat i el sexe. Quant a la divisi\xc3\xb3 social del treball, l\'home i la dona es dediquen tots dos als treballs agr\xc3\xadcoles, per\xc3\xb2 les tasques dom\xc3\xa8stiques s\xc3\xb3n realitzades \xc3\xbanicament per les dones._NEWLINE_El conjunt de la for\xc3\xa7a de treball i els recursos a la disposici\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia extensa es mobilitzen per al cultiu del forobaforo (camp conreat en com\xc3\xba). Des del punt de vista de l\'organitzaci\xc3\xb3 del treball, entre els bambares es dedica gran part de la setmana, en general quatre o cinc dies, al treball col\xc2\xb7lectiu. La resta del temps es reserva al descans i al treball en els cultius de cada llar i individu. Els productes dels cultius familiars serveixen per alimentar a la fam\xc3\xadlia extensa, per pagar les despeses de primer matrimoni de cada home, per comprar equips col\xc2\xb7lectius i per solucionar altres problemes de la comunitat. Aquesta economia agr\xc3\xadcola poc mecanitzada, requereix nombrosos bra\xc3\xa7os i treball de les dones i nens \xc3\xa9s doncs molt important.\n_START_SECTION_\nLlengua\n_START_PARAGRAPH_\nLa llengua bambara \xc3\xa9s membre del grup mand\xc3\xa9 de la fam\xc3\xadlia nigerocongolesa, sent la principal llengua de la Rep\xc3\xbablica de Mali, on \xc3\xa9s parlada per uns 2 milions de persones. Hi ha una similitud molt gran entre aquesta llengua i la malinke i dyula el que ha fet que alguns les agrupin en una sola llengua anomenada mandinga.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl bamanes o bambares es van originar com una secci\xc3\xb3 reial dels mandings. Foren els fundadors de l\'Imperi de Mali al segle XIII. Tant els mandings com els bambares s\xc3\xb3n part del grup \xc3\xa8tnic mand\xc3\xa9. La hist\xc3\xb2ria m\xc3\xa9s antiga coneguda es remunta als llocs propers a Tichit (ara part pel S\xc3\xa0hara al sud de Maurit\xc3\xa0nia), on els centres urbans van comen\xc3\xa7ar a sorgir  tan aviat com el 2500 aC. Pel 250 aC, un subgrup mand\xc3\xa9, els bozos, van fundar la ciutat de Djenn\xc3\xa9. Entre 300 i 1100 dC, els mand\xc3\xa9 sonink\xc3\xa9  van dominar el Mali occidental, el que va portar a la formaci\xc3\xb3 de l\'Imperi de Ghana. Quan l\'Imperi Songhai mand\xc3\xa9 es va dissoldre despr\xc3\xa9s del 1600 dC, molts grups de parla mand\xc3\xa9 es van dispersar al llarg de la conca alta del riu N\xc3\xadger cap a l\'interior. El bamanes o bambares van apar\xc3\xa8ixer de nou en aquest mitj\xc3\xa0 amb el sorgiment d\'un imperi bamana en la d\xc3\xa8cada de 1740, quan l\'Imperi de Mali es va comen\xc3\xa7ar a enfonsar cap a 1559._NEWLINE_Mentre que hi ha poc consens entre els historiadors moderns i etn\xc3\xb2legs en els or\xc3\xadgens o significat del terme \xc3\xa8tnic-ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, les refer\xc3\xa8ncies al nom bambara es poden trobar a partir de principis del segle XVIII. A m\xc3\xa9s del seu \xc3\xbas general com una refer\xc3\xa8ncia a un grup etnoling\xc3\xbc\xc3\xadstic, tamb\xc3\xa9 es va utilitzar per identificar als africans captius procedents de l\'interior d\'\xc3\x80frica potser de la regi\xc3\xb3 de l\'alt Senegal i N\xc3\xadger i transportats a les Am\xc3\xa8riques a trav\xc3\xa9s dels ports a la costa de Senegal i G\xc3\xa0mbia. Ja el 1730 en el lloc de comer\xc3\xa7 d\'esclaus de Gor\xc3\xa9e, el terme bambara es referia simplement als esclaus que ja eren al servei de les elits locals o dels francesos._NEWLINE_Creixent a les comunitats agr\xc3\xadcoles de Ouassoulou, entre Sikasso i Costa d\'Ivori, les fraternitats de bamanes (anomenats tones) van comen\xc3\xa7ar a desenvolupar una estructura estatal que es va convertir en l\'Imperi Bambara i m\xc3\xa9s tard l\'Imperi de Mali. En marcat contrast amb els seus ve\xc3\xafns musulmans, l\'estat bamana o bambara es va basar en la religi\xc3\xb3 politeista tradicional, tot i les comunitats musulmanes van romandre localment poderoses, excepte a la part central de l\'estat, a S\xc3\xa9gou._NEWLINE_El bamanes o bambares es va convertir en la comunitat cultural dominant a l\'oest de Mali. La llengua bambara, m\xc3\xbatuament comprensible pels parlants dels idiomes mandingues i diola, s\'ha convertit en la principal llengua inter\xc3\xa8tnica a Mali i una de les lleng\xc3\xbces oficials de l\'Estat juntament amb el franc\xc3\xa8s.'