b'\n_START_ARTICLE_\nCatalans\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl mot catal\xc3\xa0/-ana \xc3\xa9s el gentilici de Catalunya. La seva etimologia \xc3\xa9s incerta i oberta a interpretacions. La teoria m\xc3\xa9s acceptada \xc3\xa9s que fa refer\xc3\xa8ncia al terme castl\xc3\xa0 o catl\xc3\xa0, mot que guardaria relaci\xc3\xb3 amb el governador d\'un castell, en franc\xc3\xa8s chastelain i ch\xc3\xa2telain, en occit\xc3\xa0 chastelan o castelan (i segons alguns dialectes meridionals, pronunciat "castel\xc3\xa0"), en espanyol castellano. Amb l\'addici\xc3\xb3 del sufix -ia donaria lloc a les formes llatines de Catalonia i Catalaunia, que significaria terra de castells. D\'acord amb aquesta teoria, el terme castell\xc3\xa0 en seria hom\xc3\xb2leg. Una altra teoria suggereix que Catalunya prov\xc3\xa9 de "Gothol\xc3\xa0ndia" \xc3\xa9s a dir la terra dels gots; de fet, els francs sovint anomenaven el territori catal\xc3\xa0 (o fins i tot, la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica) com a G\xc3\xb2tia. Altres teories suggereixen que prov\xc3\xa9 d\'un m\xc3\xadtic pr\xc3\xadncep alemany, Otger Catal\xc3\xb3, o del mot laketani, tribu que habitava les terres del que avui s\xc3\xb3n el Vall\xc3\xa8s i el Barcelon\xc3\xa8s, i que per influ\xc3\xa8ncia italiana va evolucionar a katelans i d\'aqu\xc3\xad a catalans._NEWLINE_La primera refer\xc3\xa8ncia documental del terme Catalunya apareix en la Liber Maiolichinus de Gestis Pisanorum Illustribus, una epopeia llatina que narra la Croada pisano-catalana de l\'any 1113-1114 contra Madina Mayurqa cabdellada per l\'arquebisbe de Ni\xc3\xa7a Pere II i el comte Ramon Berenguer III de Barcelona. Aquesta obra fou redactada entre 1115 i 1120 i es refereix al comte de Barcelona com \xc2\xabDux Catalanensis\xc2\xbb, al seu territori com a \xc2\xabCatalania\xc2\xbb, i als seus homes com a \xc2\xabCatalanenses\xc2\xbb. Malgrat els diversos estudis, es desconeix encara l\'etimologia de la paraula \xc2\xabcatal\xc3\xa0\xc2\xbb i \xc2\xabCatalunya\xc2\xbb, aix\xc3\xad com tampoc s\'ent\xc3\xa9n perqu\xc3\xa8 apareix primer en un document pis\xc3\xa0 i no en la pr\xc3\xb2pia documentaci\xc3\xb3 catalana.\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn definir els catalans, com qualsevol grup hum\xc3\xa0, cal distingir entre diversos significats en \xc3\xbas:\n_START_SECTION_\nNaturals del Principat de Catalunya\n_START_PARAGRAPH_\nEl DIEC defineix els catalans com els "naturals de l\'antic Principat i avui comunitat aut\xc3\xb2noma espanyola de Catalunya". Acad\xc3\xa8mies prestigioses d\'altres lleng\xc3\xbces concorden: el Diccionario de la Real Academia Espa\xc3\xb1ola i l\'Enciclop\xc3\xa8dia Larousse. El 2009, hi havia 4.664.675 residents nascuts a la Comunitat Aut\xc3\xb2noma de Catalunya._NEWLINE_Cal considerar que aquesta definici\xc3\xb3 inclou els nascuts a la Catalunya Nord. El seu govern, el Consell General dels Pirineus Orientals, ha declarat que el seu territori \xc3\xa9s culturalment catal\xc3\xa0, i considera per extensi\xc3\xb3 que els residents d\'aquest departament s\xc3\xb3n "alhora francesos i catalans". N\'hi havia 440.855 censats el 2009, dels quals cal dir que molts no han nascut al department_NEWLINE_Segons a\xc3\xa7\xc3\xb2, per\xc3\xb2, s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 catalans aquells que han nascut i han emigrat, incl\xc3\xb2s l\'anomenat "exili catal\xc3\xa0". Vegeu demografia.\n_START_SECTION_\nCatalan\xc3\xb2fons\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la Gran Enciclop\xc3\xa8dia Catalana, i en un sentit etnocultural, els catalans s\xc3\xb3n "un poble, de llengua catalana, desenvolupat als Pa\xc3\xafsos Catalans". Aquest significat s\'ha ampliat hist\xc3\xb2ricament i tradicionalment tamb\xc3\xa9 a totes aquelles persones d\'arreu del m\xc3\xb3n que els uneix la llengua i la cultura catalana. Aquest significat identifica, doncs, els catalans com a catalan\xc3\xb2fons, all\xc3\xa0 on visquin. El Diccionari catal\xc3\xa0-valenci\xc3\xa0-balear tamb\xc3\xa9 recull aquesta sinon\xc3\xadmia entre catal\xc3\xa0 i catalan\xc3\xb2fon._NEWLINE_Hi ha prop de 9 milions de catalan\xc3\xb2fons a tot el m\xc3\xb3n, 7 dels quals tenen el catal\xc3\xa0 com a llengua materna.\n_START_SECTION_\nNatural dels Pa\xc3\xafsos Catalans\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha una quarta definici\xc3\xb3 que recull el diccionari de l\'IEC: Natural dels Pa\xc3\xafsos Catalans. En aquest sentit, tots els nascuts als Pa\xc3\xafsos Catalans s\xc3\xb3n catalans, tant si parlen catal\xc3\xa0 com si no. \xc3\x89s l\'accepci\xc3\xb3 que abasta m\xc3\xa9s poblaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 una de problem\xc3\xa0tica perqu\xc3\xa8 els l\xc3\xadmits dels Pa\xc3\xafsos Catalans poden incloure o excloure les comarques no-catalan\xc3\xb2fones, una variaci\xc3\xb3 que donaria 14 milions en el primer cas i 13,4 milions en el segon \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 una definici\xc3\xb3 que manca de suport legal i no disposa de la tradici\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica que t\xc3\xa9 l\'anterior definici\xc3\xb3 de catalanoparlant.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xa8mica sobre la sinon\xc3\xadmia entre catal\xc3\xa0 i catalan\xc3\xb2fon\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xbas del gentilici catal\xc3\xa0 aplicat als parladors de la llengua all\xc3\xa0 on visquin es pot observar profusament al llarg de la hist\xc3\xb2ria, i tamb\xc3\xa9 es poden trobar alguns d\'exemples que indiquen el contrari -per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s tardans-, \xc3\xa9s a dir, d\'una diferenciaci\xc3\xb3 entre catalans i parladors de catal\xc3\xa0. Aquest tema ha generat un profund debat, sobretot a partir de la Renaixen\xc3\xa7a catalana. Aix\xc3\xad el mallorqu\xc3\xad Ramon Llull, es designava l\'any 1289 de la manera seg\xc3\xbcent: Ego, magister Raymundus Lul, cathalanus; l\'any 1299, Jaume II concedia un privilegi extensiu als cathalanorum naci\xc3\xb3, gens et lingua (catalans de naci\xc3\xb3, origen i llengua); el 1313, a Pamplona, un religi\xc3\xb3s mallorqu\xc3\xad, difunt, \xc3\xa9s descrit ...ille cathalanus Romeus patria majoricensi doctissimus. El 1325, Ramon Muntaner escrigu\xc3\xa9 que "s\xc3\xb3n vers catalans e parlen del bell catalanesc del m\xc3\xb3n", parlant dels habitants de l\'Horta de M\xc3\xbarcia de parla catalana; el rei Alfons XI de castella, l\'any 1334, es referia ...a todos los mercaderes catalanes, de los reyes de Aragon et de Mayorcas; l\'any 1417, Anselm Turmeda es definia "de naci\xc3\xb3 catalana i nascut a la Ciutat de Mallorca". El valenci\xc3\xa0 Vicent Ferrer fou qualificat com de la "nostra naci\xc3\xb3" pels consellers de Barcelona el 1456, encara que un dels seus bi\xc3\xb3grafs m\xc3\xa9s coneguts, el tamb\xc3\xa9 valenci\xc3\xa0 Francisco Diago, fa una distinci\xc3\xb3 quan, a la p\xc3\xa0gina 109 del seu llibre "Historia de la vida y milagros, muerte y disc\xc3\xadpulos del bienaventurado San Vicente Ferrer", diu que el sant va predicar "en el seu llenguatge valenci\xc3\xa0 (...) en terres on tenen el llenguatge ben diferent del valenci\xc3\xa0 (...)Que cert es que va predicar a Catalunya, Arag\xc3\xb3, Andaluzia, Castilla, Portugal, Mallorca, Lombard\xc3\xada (...). Tots el d\'aquestes nacions tan diferents enten\xc3\xaden el sant com si els parlara en el seu idioma"._NEWLINE_La fam\xc3\xadlia Borja, tamb\xc3\xa9 origin\xc3\xa0ria de Val\xc3\xa8ncia, tant pels seus contemporanis italians com per ells mateixos. \xc3\x89s for\xc3\xa7a fam\xc3\xb3s um comentari que s\'adjudica al cardenal Pietro Bembo, en arribar el primer dels Borja al papat: "Oh Dio, la Chiesa romana in mani dei catalani! " \xc3\x89s molt coneguda la descripci\xc3\xb3 del poeta Ausi\xc3\xa0s March, definit com a "cavaller valenci\xc3\xa0 de naci\xc3\xb3 catalana" fins i tot a les edicions dels seus llibres impreses al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0; encara, el 1766 el bisbe de Barcelona Josep Climent i Avinent digu\xc3\xa9 que "Casi todos los valencianos somos catalanes en el origen, y con una corta diferencia son unas mismas las costumbres y una misma la lengua"._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es poden trobar al llarg de la historia testimonis que demostren una voluntat de diferenciaci\xc3\xb3 dels valencians respecte dels catalans, tant en la denominaci\xc3\xb3 de l\'idioma que parlaven com en el seu nom. Joanot Martorell parlava d\'una Llengua valenciana al pr\xc3\xb2leg de Tirant lo Blanch: \xc2\xabme atrevire expondre: no solament de lengua anglesa en portuguesa. Mas encara de portuguesa en vulgar valenciana: per\xc3\xa7o que la naci\xc3\xb3 don yo soc natural sen puxa alegrar\xc2\xbb. De la mateixa manera, Joan Esteve, al seu diccionari Liber Elegantiarum, menciona la valentina lingua._NEWLINE_A l\'\xc3\xa8poca moderna, alguns escriptors i ide\xc3\xb2legs lligats al catalanisme han aplicat, i apliquen, el gentilici "catal\xc3\xa0" a tots els catalanoparlants: els valencians, mallorquins, menorquins, eivissencs, andorrans, franjolins, nord-catalans, formenterers i algueresos. Aquesta definici\xc3\xb3 crea una confusi\xc3\xb3 entre catal\xc3\xa0, del Principat de Catalunya i catalanoparlant, que alguns han intentat a superar amb l\'\xc3\xbas del gentilici principat\xc3\xad per al primer cas. Tanmateix, l\'\xc3\xbas de catal\xc3\xa0 aplicat als pobles que habiten els Pa\xc3\xafsos Catalans manca cap suport legal i \xc3\xa9s rebutjat, en alguns casos violentament, per una gran part dels poble esmentats; fora de Catalunya, nom\xc3\xa9s una minoria dels habitants dels territoris catalanoparlants es declaren catalans.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha xifres fiables sobre la demografia dels catalans arreu del m\xc3\xb3n ja que en la major part de censos estatals no es recull el nombre de catalans que hi resideixen (excepte als EUA, on segons el cens de l\'any 2000 hi havia 1.738 catalans) i a m\xc3\xa9s no existeix fins ara cap estudi demogr\xc3\xa0fic dels catalans. Malgrat aix\xc3\xb2, existeixen algunes estimacions aproximades. Els principals nuclis de catalans a l\'exterior s\xc3\xb3n Par\xc3\xads, Madrid, Alemanya i Am\xc3\xa8rica Llatina, i la resta de l\'Estat Espanyol._NEWLINE_Segons la Fundaci\xc3\xb3 Catalunya-Am\xc3\xa8rica abans del 1939 emigraren a Am\xc3\xa8rica dos-cents mil o tres-cents mil catalans. Quant als exiliats de 1939, i, sobretot d\'acord amb les estad\xc3\xadstiques dels vaixells que hi dugueren els catalans, i altres fonts, la xifra degu\xc3\xa9 oscil\xc2\xb7lar entre dotze mil i divuit mil._NEWLINE_Segons les xifres m\xc3\xa9s inclusives, que compten tant catalanoparlants com ciutadans residents als Pa\xc3\xafsos Catalans, n\'hi ha 12.471.000 a l\'Estat Espanyol, 305.000 a l\'Estat Franc\xc3\xa8s, 31.000 a Andorra (en aquest cas es compten els ciutadans andorrans que hi s\xc3\xb3n minoria) i 350.000 m\xc3\xa9s arreu del m\xc3\xb3n. Cal considerar que, malgrat que l\'Estatut d\'Autonomia catalana els designa la nacionalitat catalana, no tots els habitants de Catalunya es reconeixen com a catalans, tant perqu\xc3\xa8 no parlen catal\xc3\xa0 com perqu\xc3\xa8 una part important de la poblaci\xc3\xb3 de Catalunya \xc3\xa9s d\'origen immigrant._NEWLINE_Les dades de les taules seg\xc3\xbcents es basen en la poblaci\xc3\xb3 de llei, i en aquells que se\'n declaren.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3 de catalans com a percentatge dels residents dels Pa\xc3\xafsos Catalans\n_START_PARAGRAPH_\nDins el conjunt d\'habitants dels Pa\xc3\xafsos Catalans (poblaci\xc3\xb3 14.157.638 i 13.422.117 sense la vall d\'Aran, la Fenolleda i les comarques castellanes del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0), els 7.364.078 catalans del sud en representen el 51,6%, els 5.084.502 de valencians el 35,6%, els 814.275 de mallorquins el 7,7%, els 440.855 de nord-catalans el 3,1%, els 113.908 d\'eivissencs l\'1%, els 88.434 de menorquins el 0,8%, els 47.686 de franjolins el 0,33%, els 31.363 d\'andorrans el 0,22%, els 42.289 d\'algueresos el 0,3% i els 670 habitants del Carxe el 0,005%.\n_START_SECTION_\nTeatre\n_START_PARAGRAPH_\nIgualment, Catalunya ha estat pionera en les arts esc\xc3\xa8niques. \xc3\x80ngel Guimer\xc3\xa0 va aportar reconeixement internacional a la tradici\xc3\xb3 teatral catalana. Tamb\xc3\xa9 destaquen altres autors com Josep Maria de Sagarra o Santiago Rusi\xc3\xb1ol. El Teatre Nacional de Catalunya, inaugurat l\'any 1997, fa just\xc3\xadcia a aquesta tradici\xc3\xb3 de dramaturgs, actors i directors, i s\'afegeix al conjunt de recintes culturals simb\xc3\xb2lics i hist\xc3\xb2rics com el Liceu, una de les seus oper\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s importants de tot Europa.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls catalans s\xc3\xb3n majorit\xc3\xa0riament cristians cat\xc3\xb2lics. El Cristianisme Cat\xc3\xb2lic ha estat durant molts segles la religi\xc3\xb3 de la pr\xc3\xa0ctica totalitat de la poblaci\xc3\xb3 catalana i ha impregnat molt la llengua, les tradicions i la manera de ser dels catalans. Tanmateix des del segle XX, sobretot d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 de l\'auge dels moviments republicans majoritaris durant els anys 30 del segle XX, s\'hi ha observat una forta tend\xc3\xa8ncia a l\'abandonament de la pr\xc3\xa0ctica de la religi\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica.\n_START_SECTION_\nEscriptors i artistes\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els escriptors catalans m\xc3\xa9s coneguts, n\'hi ha de cabdal import\xc3\xa0ncia a la literatura catalana, com els hist\xc3\xb2rics Ramon Llull, Ausi\xc3\xa0s March, Bernat Desclot, Pere el Cerimoni\xc3\xb3s, Bernat Metge, Francesc Eiximenis, Jaume March II, Ramon Muntaner; i els escriptors moderns Jacint Verdaguer, Carles Aribau, Narc\xc3\xads Oller i Moragas, \xc3\x80ngel Guimer\xc3\xa0, Joan Maragall, Prudenci Bertrana i Comte, Eugeni d\'Ors, Josep Carner, Carles Riba, Josep Pla, Merc\xc3\xa8 Rodoreda, Salvador Espriu, Manuel de Pedrolo, Joan Fuster i Ortells, Quim Monz\xc3\xb3, etc._NEWLINE_Entre els artistes catalans destacats hi ha els artistes pl\xc3\xa0stics Ramon Casas i Carb\xc3\xb3, Ar\xc3\xadstides Maillol, Salvador Dal\xc3\xad, Joan Mir\xc3\xb3, Antoni T\xc3\xa0pies, Laurent Jim\xc3\xa9nez-Balaguer, Marcel Mart\xc3\xad, Fina Rif\xc3\xa0 i Manel Esparb\xc3\xa9 i Gasca; les actrius Assumpta Serna i Andrea Guasch; i el pallasso Charlie Rivel.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasics\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica: Isaac Alb\xc3\xa9niz, Enric Granados, Frederic Mompou, Llu\xc3\xads Millet, Amadeu Vives, Xavier Montsalvatge, Pau Casals... _NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit musical contemporani, cal parlar dels cantautors Raimon, Joan Manuel Serrat i Llu\xc3\xads Llach, de compositors com Pascal Comelade i d\'int\xc3\xa8rprets com Maria del Mar Bonet. En les m\xc3\xbasiques de l\'era pop-rock destaquen els Pets, Sopa de Cabra, Sau i, m\xc3\xa9s recentment, els Manel.\n_START_SECTION_\nReligiosos\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els catalans il\xc2\xb7lustres de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s figuren Vicen\xc3\xa7 Ferrer...\n_START_SECTION_\nFil\xc3\xb2sofs\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els catalans fil\xc3\xb2sofs, destaquen Jaume Balmes, Ramon Sugranyes i de Franch...\n_START_SECTION_\nCient\xc3\xadfics\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els cient\xc3\xadfics nord-catalans figura Francesc Joan Dom\xc3\xa8nec Arag\xc3\xb3. Entre els catalans del sud Joan Or\xc3\xb3, i metges com Josep Trueta i Ignasi Barraquer...\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtics\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els pol\xc3\xadtics catalans m\xc3\xa9s destacats, hi ha els presidents de la Generalitat Pau Claris, Francesc Maci\xc3\xa0, Llu\xc3\xads Companys, Josep Tarradellas, Jordi Pujol i Pasqual Maragall. A part d\'aquests, tamb\xc3\xa9 podem considerar Manuel Valls o Jos\xc3\xa9 Figueres.\n_START_SECTION_\nMilitars\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els militars catalans a destacar, figuren Mart\xc3\xad Marc\xc3\xb3, Francesc de Tamarit, Joan Prim, ...'