b"\n_START_ARTICLE_\nOrde de Sant Patrici\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs va crear el 1783, un any despr\xc3\xa9s d'atorgar una autonomia substancial a Irlanda, com a mitj\xc3\xa0 per recompensar el suport del Parlament Irland\xc3\xa8s. _NEWLINE_Els seus estatuts restringien l'entrada a l'orde als homes que fossin cavallers i senyors (\xc2\xabsenyors\xc2\xbb definit com tenir 3 generacions de noblesa) per ambdues parts. Finalment, va quedar redu\xc3\xaft a la noblesa irlandesa._NEWLINE_La Creu de Sant Patrici (una aspa vermella sobre fons blanc) va ser escollida com un dels s\xc3\xadmbols de l'orde, i el 1800, al signar-se l'Acta d'Uni\xc3\xb3, fou incorporada a l'estendard del Regne Unit.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s de 1922\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la creaci\xc3\xb3 de l'Estat Lliure d'Irlanda el 1922, el Consell Executiu Irland\xc3\xa8s no ha nomenat ning\xc3\xba per l'orde. Des de llavors, nom\xc3\xa9s 3 persones van ser incorporades, i totes elles membres de la Fam\xc3\xadlia Reial Brit\xc3\xa0nica: el Pr\xc3\xadncep de Gal\xc2\xb7les i posterior rei Eduard VIII (1927) i els seus germans, Henry, duc de Gloucester (1934) i Albert, duc de York (despr\xc3\xa9s Jordi VI) (1936). El duc de Gloucester fou el darrer cavaller de l'orde, i mor\xc3\xad el 1974.\n_START_SECTION_\nPossible renaixement\n_START_PARAGRAPH_\nWinston Churchill insinu\xc3\xa0 reviure l'orde el 1943, en reconeixement als serveis del General Harold Alexander a Tun\xc3\xadsia, per\xc3\xb2 l'opini\xc3\xb3 dels seus ministres va ser que es crearia un conflicte diplom\xc3\xa0tic entre Londres i Dubl\xc3\xadn. \xc3\x89s possible, tot i que improbable, que el monarca brit\xc3\xa0nic revisqui unilateralment l'orde; tamb\xc3\xa9 mitjan\xc3\xa7ant un acord entre el monarca brit\xc3\xa0nic i el govern irland\xc3\xa8s es podria restablir com a part d'un sistema honor\xc3\xadfic conjunt britanic-irland\xc3\xa8s; si b\xc3\xa9 la constituci\xc3\xb3 irlandesa especifica que \xc2\xabl'Estat no conferir\xc3\xa0 t\xc3\xadtols de noblesa\xc2\xbb .\n_START_SECTION_\nMembres\n_START_PARAGRAPH_\nEl monarca brit\xc3\xa0nic \xc3\xa9s el Sobir\xc3\xa0 de l'orde, i el Lord Lieutenant of Ireland, representant del monarca a Irlanda, actua com a Gran Mestre (ofici que fou abolit el 1922)_NEWLINE_L'orde consistia originalment de 15 cavallers, a m\xc3\xa9s del Sobir\xc3\xa0. El 1821, Jordi IV ampli\xc3\xa0 la llista en 6 cavallers, i el 1833, Guillem IV del Regne Unit n'afeg\xc3\xad un de m\xc3\xa9s, quedant finalment en 22 membres. _NEWLINE_Els estatuts (basats en el de l'Orde de la Lligacama) prescrivien que a cada vacant el sobir\xc3\xa0 nomenaria nous membres. Cada cavaller hauria de proposar 9 membres, 3 amb rang de Comte o superior, 3 amb rang de Bar\xc3\xb3 o superior, i 3 amb rang de Cavaller o superior, i s'escollia entre els membres. A la pr\xc3\xa0ctica, el Gran Mestre nomenava al candidat. L'orde diferia dels seus equivalents angl\xc3\xa8s i escoc\xc3\xa8s en qu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s nomenava pr\xc3\xadnceps i nobles. Les dones mai no van ser admeses (l'\xc3\xbanica dona que va formar part va ser la Reina Vict\xc3\xb2ria). \xc3\x80dhuc que l'orde estava associada des de 1871 amb l'Esgl\xc3\xa9sia d'Irlanda, diversos cat\xc3\xb2lics van formar-hi part.\n_START_SECTION_\nOficials\n_START_PARAGRAPH_\nL'orde inicialment tenia 13 oficials: el Prelat, el Canceller, el Registrador, l'Uixer, el Secretari, el Genealogista, el Mestre d'Armes, dos Heralds i quatre Demandants (la majoria d'ells eren clergues de l'Esgl\xc3\xa9sia Irlandesa). No obstant aix\xc3\xb2, el 1871, despr\xc3\xa9s de la desamortitzaci\xc3\xb3, es permet\xc3\xa9 romandre als clergues als seus oficis fins a la seva mort, sent substitu\xc3\xafts per oficials. L'ofici de Prelat correspon a l'Arquebisbe d'Armagh, el clergue primat d'Irlanda. Des de la mort del darrer posse\xc3\xafdor, el 1885, l'ofici de Prelat roman vacant._NEWLINE_L'Arquebisbe de Dubl\xc3\xadn, segon alt clergue d'Irlanda, originalment servia com a Canceller, per\xc3\xb2 des del 1886 el c\xc3\xa0rrec pass\xc3\xa0 al Secretari en Cap per Irlanda. El Registrador era el Dean de la Catedral de Sant Patrici. El 1890, aquest c\xc3\xa0rrec pass\xc3\xa0 al Mestre d'Armes de l'Orde, que era el Mestre d'Armes de l'Ulster, oficial en cap de l'her\xc3\xa0ldica a Irlanda.\n_START_SECTION_\nLa Capella\n_START_PARAGRAPH_\nLa Capella de l'Orde era la Catedral de Sant Patrici, a Dubl\xc3\xadn. Cada membre tenia un seient al cor, seient sobre el que es mostrava el seu escut d'armes. Despr\xc3\xa9s de la desamortitzaci\xc3\xb3 es pass\xc3\xa0 a la Gran Sala del Castell de Dubl\xc3\xadn, i amb la creaci\xc3\xb3 de l'Estat Lliure d'Irlanda es van retirar les banderes dels cavallers. Avui la sala serveix per a la investidura del President del Pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nPrefer\xc3\xa8ncia i Privilegis\n_START_PARAGRAPH_\nEls cavallers de l'orde empraven el prefix \xc2\xabSir\xc2\xbb als seus noms i el post-nominal KP. El t\xc3\xadtol KP precedia tots els altres, llevat del Bt (Baronet), VC (Creu Vict\xc3\xb2ria), GC (Creu de Jordi), KG (Orde de la Lligacama) i KT (Orde del Card). Tanmateix, podien encerclar el seu escut her\xc3\xa0ldic amb un anell amb el lema de l'orde, i podien fer penjar la ins\xc3\xadgnia del collar."