b"\n_START_ARTICLE_\nBaronia de Xal\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'antiga Baronia de Xal\xc3\xb3 comprenia a comen\xc3\xa7aments del segle XVII els llocs del R\xc3\xa0fol de Xal\xc3\xb3 (l'actual Xal\xc3\xb3), Ll\xc3\xadber i Benibrai. Amb l'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos l'any 1609, aquesta darrera alqueria ja no fou repoblada; les altres dues localitats es van recuperar demogr\xc3\xa0ficament gr\xc3\xa0cies a l'arribada de colons procedents de les Illes Balears.\n_START_SECTION_\nUna \xc3\xbanica universitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa situaci\xc3\xb3 administrativa de la Baronia de Xal\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s del repoblament era la de dos pobles que conformaven una \xc3\xbanica universitat (o ajuntament, en la terminologia actual). Aquesta circumst\xc3\xa0ncia que Xal\xc3\xb3 i Ll\xc3\xadber hagueren de compartir l'administraci\xc3\xb3 local va obligar a un repartiment de c\xc3\xa0rrecs que havia d'ajustar-se al seg\xc3\xbcent esquema: d'una banda, al R\xc3\xa0fol hi hauria un just\xc3\xadcia, un lloctinent del just\xc3\xadcia, un mostassaf i un jurat en cap i, d'altra, a Ll\xc3\xadber es nomenaria un jurat i un just\xc3\xadcia propis; el R\xc3\xa0fol disposaria d'un Consell Particular mentre que Ll\xc3\xadber nom\xc3\xa9s participaria en el Consell General.\n_START_SECTION_\nLa creaci\xc3\xb3 d'un almod\xc3\xad com\xc3\xba\n_START_PARAGRAPH_\nLa Conc\xc3\xb2rdia de 1632 imposava l'obligaci\xc3\xb3 d'edificar una casa que serviria per a dipositar i vendre-hi el blat i la farina. Aquest tipus de magatzem rebia al segle XVII el nom d'almod\xc3\xad (o almud\xc3\xad), que \xc3\xa9s un mot d'origen \xc3\xa0rab. L'almod\xc3\xad donaria servei a tota la universitat, per\xc3\xb2 la seua seu havia de quedar establida al R\xc3\xa0fol de Xal\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa situaci\xc3\xb3 a Xal\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl R\xc3\xa0fol de despr\xc3\xa9s de l'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos va comen\xc3\xa7ar sent un poble en qu\xc3\xa8 predominaven els colons valencians, com es pot comprovar a trav\xc3\xa9s de la Carta Pobla de 1611 on hi ha 19 signataris d'aquest origen sobre un total de 35; posteriorment, l'any 1646 es van invertir els termes de la proporci\xc3\xb3 i els censats d'origen illenc eren una majoria del 78% de la poblaci\xc3\xb3 enfront dels valencians, que representaven el 22% restant._NEWLINE_En el cas de Xal\xc3\xb3, els autors Antoni Mas i Joan-Llu\xc3\xads Monjo han remarcat en els seus estudis la import\xc3\xa0ncia del repoblament mallorqu\xc3\xad en general i el dels colons provinents de Santa Margalida en particular, una vila amb la qual la de Xal\xc3\xb3 est\xc3\xa0 agermanada des de l'any 1998.\n_START_SECTION_\nLa situaci\xc3\xb3 a Ll\xc3\xadber\n_START_PARAGRAPH_\nA difer\xc3\xa8ncia del R\xc3\xa0fol de Xal\xc3\xb3, Ll\xc3\xadber comptava des del comen\xc3\xa7ament de la repoblaci\xc3\xb3 amb un predomini de l'element demogr\xc3\xa0fic illenc, procedent principalment de la vila mallorquina de Llucmajor. Aquesta circumst\xc3\xa0ncia ha possibilitat l'agermanament l'any 2006 de les dues localitats com a mostra de la vinculaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica que tan \xc3\xadntimament les uneix.\n_START_SECTION_\nLa comercialitzaci\xc3\xb3 del blat i d'altres productes\n_START_PARAGRAPH_\nEl domini del blat s'imposava sobre la resta dels cultius de la Baronia de Xal\xc3\xb3. De la import\xc3\xa0ncia que aquest cereal va arribar a tenir al segle XVII ens donen fe les anotacions de l'almodiner, \xc3\xa9s a dir, el ve\xc3\xad que estava encarregat de custodiar i administrar les reserves comunals del gra. L'any 1626 ostentava aquest c\xc3\xa0rrec Sebasti\xc3\xa0 Quecles._NEWLINE_Quan la collita de blat no havia estat suficient per a satisfer la demanda interna de la Baronia, necess\xc3\xa0riament calia anar fora a buscar-ne. Aquesta circumst\xc3\xa0ncia es va donar el 1626, i la universitat comuna de Xal\xc3\xb3 i Ll\xc3\xadber va comissionar un ve\xc3\xad dit Mart\xc3\xad Server perqu\xc3\xa8 anara a la poblaci\xc3\xb3 d'Ibi a comprar-ne._NEWLINE_Posteriorment, l'any 1636 el Consell de la Universitat va facultar a Rafel Oliver per tal que adquirira gra de Joan Vidal, mercader de Cullera. Aquesta transacci\xc3\xb3, la recull un document redactat en llengua llatina i que, actualment, forma part dels fons de l'Arxiu Municipal de la referida localitat. La quantitat comprada va ascendir a 35 cafissos de cereal, i el preu acordat entre els contractants fou de 385 lliures. D\xc3\xaddac Donau, ciutad\xc3\xa0 de Cullera, i Batiste Saragossa, llaurador de Xal\xc3\xb3, figuraven en el referit document com a testimonis. El preu s'havia de fer efectiu el dia de Sant Miquel de l'any vinent, \xc3\xa9s a dir, el  1637._NEWLINE_Les vendes que feia el senyor no es limitaven al blat, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 tenien per objecte d'altres productes, com per exemple la pansa o les ametles. Curiosament, entre els productes retirats o venuts per en Pere d'\xc3\x8dxer no trobem ni l'oli ni el vi; una possible explicaci\xc3\xb3 al primer cas seria que l'ajustada producci\xc3\xb3 d'olives no permetia la comercialitzaci\xc3\xb3 del seu oli, i pel que fa al vi, sembla l\xc3\xb2gic pensar que es destinaria \xc3\xbanicament al consum propi.\n_START_SECTION_\nCompres i obligacions dels ve\xc3\xafns\n_START_PARAGRAPH_\nCom que al segle XVII l'economia de la Baronia de Xal\xc3\xb3 no tenia el car\xc3\xa0cter d'aut\xc3\xa0rquica, els seus pobladors necessitaven comprar determinats b\xc3\xa9ns que no manufacturaven, com per exemple les teles o les robes. Els xaloners i lliberans d'aleshores acostumaven a adquirir els referits productes de mercaders establits a D\xc3\xa9nia, que era un important centre d'intercanvis econ\xc3\xb2mics, afavorits per la intensa activitat comercial del seu port._NEWLINE_Un d'aquests mercaders era en Francesc Rigaud, de naci\xc3\xb3 francesa, de qui no es coneix la data exacta del seu dec\xc3\xa9s, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que se sap que el  25 d'abril de 1649 ja havia mort, i que la seua muller, l'Anna Juliani, estava al front dels negocis del difunt. En aqueix dia, Pere Gilabert, ferrer de Xal\xc3\xb3, va fer una compra de teles a la v\xc3\xaddua d'en Rigaud. Un altre xaloner, Gabriel Serra, tamb\xc3\xa9 va adquirir aquest tipus de material de la mateixa prove\xc3\xafdora l'any 1649, i es va comprometre a pagar per la mercaderia 4 lliures i 4 sous._NEWLINE_La compra d'un matxo, un ase o un ross\xc3\xad o fins i tot un parell de bous per a llaurar, venia a significar que el colon que els havia adquirit pensava establir-se de manera definitiva a la Baronia. Les transaccions sobre aquesta mena d'animals s'acreditaven en un document notarial, i el preu se solia diferir per acord de les parts a una data posterior quan ja s'havia arreplegat la collita anual. En els Protocols del notari Don\xc3\xads Cerc\xc3\xb3s de l'any 1619 apareix esmentada la compravenda d'una mula, amb l'obligaci\xc3\xb3 dels dos adquirents -el Jaume i el Miquel Albanell- de pagar el dia de Tots els Sants la quantitat de 68 lliures, 12 sous i 10 diners.\n_START_SECTION_\nEl finan\xc3\xa7ament de les festes\n_START_PARAGRAPH_\nLa major part del capital que es recaptava al segle XVII per a les festes es destinava a pagar la celebraci\xc3\xb3 d'actes de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s, com ara el Corpus Christi, la Mare de D\xc3\xa9u d'Agost o Nadal. _NEWLINE_L'any 1627 les autoritats d'aleshores van sufragar les despeses fetes en la compra d'oli per a una ll\xc3\xa0ntia; tot i que el Llibre de Comptes dels Jurats no especifica on estava col\xc2\xb7locada aquella, \xc3\xa9s de suposar que estaria situada a l'interior de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_Algunes festes acabaven amb foc d'artifici; aquest \xc3\xa9s el cas de les que van tenir lloc el 1626, l'any en qu\xc3\xa8 na Jer\xc3\xb2nima d'\xc3\x8dxer va prendre possessi\xc3\xb3 de la Baronia de Xal\xc3\xb3. Per\xc3\xb2, aquesta no va ser l'\xc3\xbanica celebraci\xc3\xb3 de qu\xc3\xa8 ha quedat const\xc3\xa0ncia del llan\xc3\xa7ament de coets, ben al contrari, tot sembla indicar que era una pr\xc3\xa0ctica habitual a Xal\xc3\xb3. Aix\xc3\xad ho fa pensar la seg\xc3\xbcent anotaci\xc3\xb3 feta pels jurats de Xal\xc3\xb3 el 1627: Item, don\xc3\xa0 e pag\xc3\xa0 per p\xc3\xb3lvora junt a la que ha comprat lo jurat Pere Monserrat per a la festa del poble per 11 reals.\n_START_SECTION_\nRecompenses per l'abatiment de llops\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVII a la Baronia es pagaven recompenses per l'abatiment de llops; aquest no \xc3\xa9s de cap manera un fet singular de Xal\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 a Gandia tamb\xc3\xa9 es gratificava l'esmentada pr\xc3\xa0ctica, segons que certifica el Llibre del Racional de l'Arxiu Municipal de la capital de la Safor._NEWLINE_La quantia de les recompenses era variable, i anava d'un m\xc3\xadnim de 4 sous i 10 diners, a un m\xc3\xa0xim de 10 sous per cada animal abatut:_NEWLINE_Item, don\xc3\xa0 e pag\xc3\xa0 a Joan Monserrat 10 sous per un llop, consta ab albar\xc3\xa0 de Jaume Ferrer._NEWLINE_Item, don\xc3\xa0 e pag\xc3\xa0 a Joan Noguera per altre llop 10 sous._NEWLINE_Item, don\xc3\xa0 e pag\xc3\xa0 a uns forasters per uns llobatins 4 sous 10 diners._NEWLINE_Les tres anteriors anotacions corresponen a l'any 1625, i han estat extretes del Llibre de Comptes dels Jurats de Xal\xc3\xb3._NEWLINE_Un tal Agust\xc3\xad Vall\xc3\xa9s era l'assot dels pobres llops: l'any 1626 en va matar 15, i va obtenir com a gratificaci\xc3\xb3 per tots la quantitat de 50 sous.\n_START_SECTION_\nLa q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 tribut\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVII a Xal\xc3\xb3 es pagaven els seg\xc3\xbcents tributs:\n_START_SECTION_\nLa sisa de la carn\n_START_PARAGRAPH_\nEra un impost que gravava el consum d'aquest producte a la Baronia de Xal\xc3\xb3. La seua aplicaci\xc3\xb3, l'acredita una anotaci\xc3\xb3 feta l'any 1629 en el Llibre de Comptes dels Jurats, on es va fer constar aquest moviment comptable:_NEWLINE_Item, se li fa c\xc3\xa0rrech que (h)agu\xc3\xa9 y reb\xc3\xa9 per lo produhit de la sisa de la carn per 580 lliures de carn de molt\xc3\xb3 y 26 lliures de carn d'ovella a 4 diners, que valen 10 lliures, 5 sous, 4 diners._NEWLINE_A trav\xc3\xa9s de la mateixa comptabilitat, ha estat possible con\xc3\xa9ixer una curiosa situaci\xc3\xb3 que es va donar l'any 1626. La carnisseria havia sacrificat m\xc3\xa9s animals d'all\xc3\xb2 que solia ser habitual, de tal manera que s'havia produ\xc3\xaft una oferta de carn superior a la demanda total de la Baronia. Aquesta circumst\xc3\xa0ncia va moure a les autoritats locals a fer unes crides per Benissa, Teulada i Calp amb la intenci\xc3\xb3 de vendre en les esmentades poblacions l'excedent de carn que havien deixat de consumir els xaloners i lliberans. Els pregons que anunciaven aquesta venda van constar un sou.\n_START_SECTION_\nL'impost sobre la sal\n_START_PARAGRAPH_\nSobre l'aplicaci\xc3\xb3 d'aquest tribut es coneixen moltes refer\xc3\xa8ncies documentals que acrediten la seua cobran\xc3\xa7a i, a t\xc3\xadtol d'exemple, convindria esmentar-ne dues (extretes tamb\xc3\xa9 del Llibre de Comptes dels Jurats):_NEWLINE_Primo, s.els admeteren desc\xc3\xa0rrech que donaren i pagaren per lo real de la sal, com consta ab \xc3\xa0poca rebuda per Andreu Gu\xc3\xa0rdia a 7 d'agost de 1625._NEWLINE_Item, don\xc3\xa0 e pag\xc3\xa0 a Steve Art\xc3\xa9s 2 lliures 10 sous per la gavella i gavellot de la sal, consta ab albar\xc3\xa0 de forma de 2 de octubre de 1626.\n_START_SECTION_\nLa sisa o tall del drap\n_START_PARAGRAPH_\nEs tractava d'un impost sobre els teixits que es cobrava en cada fillola, que era una mena de districte fiscal. En aquell temps Xal\xc3\xb3 i Ll\xc3\xadber es trobaven dins l'anomenada fillola de Gandia, tal com ho explica el Llibre de Comptes dels Jurats:_NEWLINE_Item, don\xc3\xa0 e pag\xc3\xa0 a Vicent Arenas, arrendador de la fillola del drap de la vila de Gandia, per lo avengut 11 lliures 10 sous per la paga de setembre de 1620, consta ab \xc3\xa0poca rebuda per Fco. Gusman, notari, a 25 de octubre de 1629.\n_START_SECTION_\nLa carnisseria del R\xc3\xa0fol\n_START_PARAGRAPH_\nLa carnisseria estava situada al cam\xc3\xad d'Alcanal\xc3\xad i per davant li passava la s\xc3\xa9quia que prove\xc3\xafa d'aigua al mol\xc3\xad. Al costat de la carnisseria, hi havia la casa que el barber tenia llogada als jurats de Xal\xc3\xb3. El Cap\xc3\xadtol XXIII de la Carta Pobla de 1611 es refereix expressament a aquesta instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de la seg\xc3\xbcent manera:_NEWLINE_Ytem, \xc3\xa9s estat y \xc3\xa9s pactat, avengut y concordat per y entre les dites parts que lo lloch de la carnisseria haja de ser y sia p\xc3\xbablich y que nos puga matar en aquella ningun molt\xc3\xb3 ni altra res que no vaja per son peu._NEWLINE_Per tant, tots els animals devien entrar vius a la carnisseria, i nom\xc3\xa9s dins el seu recinte es podia procedir legalment a sacrificar-los. La menci\xc3\xb3 que fa la Carta Pobla sobre el car\xc3\xa0cter p\xc3\xbablic d'aquest establiment ha de ser entesa no tan sols en el sentit d'un acc\xc3\xa9s general a tots els ve\xc3\xafns, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 com a espai sotm\xc3\xa9s a un especial control per part de les autoritats municipals. Aix\xc3\xad mateix, cal recordar que la societat del Sis-cents era extremadament primmirada en la qualitat, el pes i la comercialitzaci\xc3\xb3 de la carn._NEWLINE_Sobre la qualitat, ja hem vist que l'animal destinat al sacrifici havia d'estar sa. Pel que fa al pes, com a protecci\xc3\xb3 dels drets del comprador, el mostassaf tenia la responsabilitat de vetlar perqu\xc3\xa8 a la carnisseria no es feren pesades fraudulentes. I, finalment, respecte de la comercialitzaci\xc3\xb3 de la carn, l'\xc3\xbanic lloc on se'n pot oferir al p\xc3\xbablic era la carnisseria, ja que el dret de pil\xc3\xb3 -\xc3\xa9s a dir, de matar, tallar, capolar i vendre l'animal- s'havia d'exercir dins aquest complex, que tenia alhora les funcions de bovalar, escorxador i expenedoria.\n_START_SECTION_\nLes eres de batre\n_START_PARAGRAPH_\nUna altra regalia del segle XVII consistia en les eres de batre. La seua configuraci\xc3\xb3 com a dret senyorial apareix reconeguda en el Cap\xc3\xadtol VI de la Carta Pobla de 1611. La Baronia de Xal\xc3\xb3 disposava de dues o m\xc3\xa9s eres en el moment en qu\xc3\xa8 es va signar el document referit anteriorment, per\xc3\xb2 amb independ\xc3\xa8ncia del seu nombre exacte la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 era que les que hi havia resultaven insuficients. Per aix\xc3\xb2, tot considerant una major comoditat dels vehins y habitadors de dits llochs, el senyor es compromet a donar autoritzaci\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 se'n facen dues m\xc3\xa9s i a cedir els terrenys on s'havien d'instal\xc2\xb7lar._NEWLINE_Posteriorment, en el Capbreu de 1635 es fa esment de dues eres: una situada a la partida de Benibrai i pr\xc3\xb2xima a un pou; i l'altra \xc3\xa9s la que el llaurador Jaume Vidal en la seua confessi\xc3\xb3 denomina la hera de dit lloch i la situa al Pla de Xal\xc3\xb3 (que es correspon amb l'actual partida dels Planets). La relaci\xc3\xb3 de b\xc3\xa9ns de l'esgl\xc3\xa9sia de Xal\xc3\xb3 confegida l'any 1654 n'esmenta una tercera, que estava ubicada a la partida de la Tarafa.\n_START_SECTION_\nAgra\xc3\xafments\n_START_PARAGRAPH_\nLa informaci\xc3\xb3 per a fer aquest article s'ha extret de l'obra La terra i la gent del Xal\xc3\xb3 repoblat, editada per la Regidoria de Cultura de l'Ajuntament de Xal\xc3\xb3 l'any 2007, i amb el perm\xc3\xads dels seus autors."