b'\n_START_ARTICLE_\nCab\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nPoble de Cab\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa principal poblaci\xc3\xb3 de la vall \xc3\xa9s Cab\xc3\xb3, ubicada a la conflu\xc3\xa8ncia del Riu de Cab\xc3\xb3 (que neix al "Cap de la Vall") i la Llau de l\'Anglada (que neix a Prat Montaner, molt a prop de Serra de Boumort 2076,2\xc2\xa0m). Aquesta est\xc3\xa0 dividida en dos parts pel riu de Cab\xc3\xb3: la part antiga o nucli antic edificat a la part nord i la part nova establerta a la part sud. _NEWLINE_El nucli antic constru\xc3\xaft aprofitant una petita formaci\xc3\xb3 calc\xc3\xa0rea en forma de tur\xc3\xb3 al peu de la Serra de Prada es caracteritza per edificis de pedra vista i de teulada inclinada a dos vessants. La majoria dels edificis d\'aquesta part antiga s\xc3\xb3n dels s. XVI -XIX i \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil establir-ne una cronologia des dels m\xc3\xa9s antics al capdamunt de la poblaci\xc3\xb3 fins als m\xc3\xa9s nous que s\xc3\xb3n ben a prop de la llera del riu formant l\'anomenat "Raval". L\'esglaonament dels edificis des de la pla\xc3\xa7a del cap del poble fins a la pla\xc3\xa7a del mol\xc3\xad o del raval t\xc3\xa9 el seu origen en la bona defensa qu\xc3\xa8 proporcionava aquest fet al moment d\'alertar a la poblaci\xc3\xb3 de la proximitat d\'enemics i poder preparar una bona defensa del poble en cas d\'hostilitats durant l\'Edat Moderna. Destacar el pont de pedra al peu de la poblaci\xc3\xb3 constru\xc3\xaft l\'any 1912 en substituci\xc3\xb3 de l\'antic gual per travessar el riu qu\xc3\xa8 s\'havia endut l\'aiguat de 1907. Aquest pont juntament amb un altre a l\'extrem oposat de la vila constru\xc3\xaft als anys quaranta serveixen per comunicar el poble amb la carretera d\'Organy\xc3\xa0. \xc3\x89s interessant mencionar l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una antiga palanca entremig dels dos ponts qu\xc3\xa8 l\'aiguat de 1982 s\'endugu\xc3\xa9 i de la qual no en queda cap testimoni. _NEWLINE_La part sud es caracteritza per cases a\xc3\xafllades i disseminades constru\xc3\xafdes als marges de la carretera d\'Organy\xc3\xa0 i qu\xc3\xa8 estan establertes al voltant de les propietats dels mateixos ve\xc3\xafns constru\xc3\xafdes entre els s. XVIII i XX._NEWLINE_El poble consta a m\xc3\xa9s de dues esgl\xc3\xa9sies: l\'Esgl\xc3\xa9sia vella de Sant Serni de Cab\xc3\xb3 del s. X ubicada a la rodalia de la poblaci\xc3\xb3 i l\'Esgl\xc3\xa9sia nova advocada al mateix sant constru\xc3\xafda el 1950 a la part nova. Tamb\xc3\xa9 cal destacar l\'exist\xc3\xa8ncia del consistori de la vall a la mateixa poblaci\xc3\xb3 just a tocar de l\'Esgl\xc3\xa9sia Nova. El poble conta a m\xc3\xa9s amb un restaurant "Cal Mag\xc3\xad" qu\xc3\xa8 gaudeix de gran fama pels cargols i altres plats casolans qu\xc3\xa8 s\'hi cuinen. T\xc3\xa9 un mol\xc3\xad i una premsa d\'oli i compta amb un parc infantil constru\xc3\xaft l\'any 2009\n_START_SECTION_\nVilar de Cab\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl seg\xc3\xbcent nucli en import\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s el Vilar de Cab\xc3\xb3, a la part central de la vall, on aquesta \xc3\xa9s m\xc3\xa9s ampla i plana, i amb m\xc3\xa9s terreny cultivable. A difer\xc3\xa8ncia de Cab\xc3\xb3 el poble s\'ha desenvolupat seguint una estructura sim\xc3\xa8trica al voltant de la Pla\xc3\xa7a Major. Destaca del poble, l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel, contempor\xc3\xa0nia a la de Sant Serni de Cab\xc3\xb3. A dintre de l\'esgl\xc3\xa9sia hi ha pintades unes imatges de gran valor art\xc3\xadstic per la seva bellesa. A l\'altra banda del riu, part nord, s\'estenen un conjunt de vinyes qu\xc3\xa8 dominen tota la part solana.\n_START_SECTION_\nPujal d\'Organy\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s avall, prop ja d\'Organy\xc3\xa0, i molt amunt respecte al nivell del riu, hi ha l\'\xc3\xbaltim nucli d\'import\xc3\xa0ncia: El Pujal de Cab\xc3\xb3 o tamb\xc3\xa9 anomenat Pujal d\'Organy\xc3\xa0. \xc3\x89s a sobre d\'un pujol, d\'aqu\xc3\xad deriva el nom de Pujal, des d\'on es domina tota la desembocadura del riu de Cab\xc3\xb3. Aqu\xc3\xad tamb\xc3\xa9 es pot destacar la font p\xc3\xbablica feta amb un bloc de formig\xc3\xb3 en forma d\'engranatge. L\'aigua d\'aquesta poblaci\xc3\xb3 no s\'extreu del riu sin\xc3\xb3 de la Font Bordonera d\'Organy\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nAltres pobles\n_START_PARAGRAPH_\nMolt m\xc3\xa9s amunt, pujant pel riu de Seny\xc3\xbas hi han dos nuclis m\xc3\xa9s, ara deshabitats: Seny\xc3\xbas, sobre un tallant entre els dos rius, i les Escales, un conjunt de bordes i aixoplucs pel bestiar i els pastors. Tamb\xc3\xa9 destaca el llogaret d\'Ares situat a la muntanya del mateix nom.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'exist\xc3\xa8ncia de monuments megal\xc3\xadtics a la vall demostra l\'exist\xc3\xa8ncia de pobladors a la Vall des d\'\xc3\xa8poques prehist\xc3\xb2riques. Aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s d\'estranyar, donada la riquesa natural de la vall, la seva extensi\xc3\xb3 i que \xc3\xa9s poc elevada en comparaci\xc3\xb3 amb les valls prepirinenques dels voltants, i per tant menys freda. Entre els meg\xc3\xa0lits o dolmens documentats s\xc3\xb3n d\'est a oest: Dolmen de Cal Llauna, Dolmen de Colomera, Dolmen del Mal Pas, Dolmen de l\'Oliva, Dolmen de Pedracabana i Dolmen de Fav\xc3\xa0. En total s\xc3\xb3n sis d\xc3\xb2lmens la majoria dels quals van ser constru\xc3\xafts entre el 2000 i el 1500 aC.\n_START_SECTION_\nEdat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nLa vall de Cab\xc3\xb3 fou probablement durant l\'\xc3\xa8poca preromana territori de la tribu ib\xc3\xa8rica dels Iacetans just al l\xc3\xadmit amb els Ceretans al nord i els Bargusis a l\'est. El fet que el pas pel Congost de Tresponts fos aleshores intransitable feia que els viatgers que anaven cap a l\'Urgellet haguessin de travessar la vall per continuar cap al nord. Algunes llegendes afirmen que Ann\xc3\xadbal Barca, cap dels cartaginesos durant la Segona Guerra P\xc3\xbanica, va travessar la vall amb les seves tropes l\'any 219 aC de cam\xc3\xad cap a Roma.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nCau l\'Imperi Rom\xc3\xa0 i el m\xc3\xb3n cau a la foscor. Durant el s. IV la nombrosa pres\xc3\xa8ncia cristiana a la comarca obliga a crear el Bisbat d\'Urgell. Ser\xc3\xa0 aleshores quan naixer\xc3\xa0 la primitiva esgl\xc3\xa9sia de Sant Serni de Cab\xc3\xb3 qu\xc3\xa8 m\xc3\xa9s tard esdevindr\xc3\xa0 monestir (documentat a l\'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral de Santa Maria de la Seu d\'Urgell de l\'any 839). _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 musulmana d\'Invasi\xc3\xb3 d\'Hisp\xc3\xa0nia l\'any 714 i de la formaci\xc3\xb3 de la Marca Hisp\xc3\xa0nica per Carlemany l\'any 785 la vall passa sota jurisdicci\xc3\xb3 del Comtat d\'Urgell. Borrell I d\'Osona "\xe2\x80\xa0820", primer comte d\'Urgell despr\xc3\xa9s de la reconquesta, va ser probablement qui va instituir el t\xc3\xadtol de Senyors de Caboet. La riquesa de la vall de Cab\xc3\xb3 era donada pel monestir benedict\xc3\xad al cap d\'un pujol del qual ens resta l\'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica del s. X orientada de sud a nord assentada sobre una altra esgl\xc3\xa9sia anterior orientada d\'est a oest._NEWLINE_La menci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antiga que es conserva referent a la vall de Cab\xc3\xb3 es troba en un document de venda d\'un hort situat "in valle Nempetana" datat l\'any 867. _NEWLINE_L\'any 839 la Vall de Cab\xc3\xb3 ja apareix mencionada a l\'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral de Santa Maria de la Seu d\'Urgell sota el nom de Kapudeizo, tamb\xc3\xa9 apareixen els parr\xc3\xb2quies d\'Organy\xc3\xa0 (Horganiano) i Fav\xc3\xa0 (Favano). _NEWLINE_En els documents procedents de la col\xc2\xb7legiata d\'Organy\xc3\xa0 dels segles IX al principi del XII apareixen documentats com a nuclis de poblaci\xc3\xb3 de la vall; Fav\xc3\xa0 (867), el Vilar (929), Espodolla (990), l\'Ametlla (1006), Anell (1009), Coma (1015), Cab\xc3\xb3 (1017), Fontanet (1021), Pujal (1038), Trag\xc3\xb3 (1038), Boixadera (1065), Ares (1068, mentre el castell ja apareix el 1027), i el Puig o Pui (1089), a m\xc3\xa9s de la vila d\'Organy\xc3\xa0.  _NEWLINE_Els enlla\xc3\xa7os matrimonials dels Senyors de Caboet van fer que aquests gaudissin d\'un poder econ\xc3\xb2mic i influ\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica amb els mateixos bisbes d\'Urgell. Isarn de Caboet \xc3\xa9s el primer senyor de Caboet del qual en tenim const\xc3\xa0ncia i va viure durant el s. X. El seu fill Ram\xc3\xb3n I de Caboet (mort vers el 1020), el seu n\xc3\xa9t Isarn Ram\xc3\xb3n (\xe2\x80\xa01065-1067) i el seu besn\xc3\xa9t Guitard Isarn de Caboet (\xe2\x80\xa01102-1104) van continuar el seu llegat ampliant els dominis dels senyors de Caboet per les valls de Sant Joan i Andorra. Aix\xc3\xad l\'any 1095 el Bisbat d\'Urgell a canvi de protecci\xc3\xb3 militar, va cedir els seus drets pol\xc3\xadtics, militars i judicials a la fam\xc3\xadlia Caboet del qual va quedar const\xc3\xa0ncia al testament del senyor de Caboet (Greuges de Guitard Isarn), el text complex m\xc3\xa9s antic en catal\xc3\xa0._NEWLINE_A la mort de Guitard Isarn el senyoriu va passar a mans del seu fill Guillem de Caboet (\xe2\x80\xa01110-1112) i al morir aquest el testa a favor del seu germ\xc3\xa0 Mir\xc3\xb3 Guitard de Caboet (\xe2\x80\xa01154-1155) el qual es va casar amb Valencia. A la mort de Mir\xc3\xb3 i despr\xc3\xa9s de la mort del seu fill gran\xc2\xa0: Ram\xc3\xb3n II de Caboet (\xe2\x80\xa01156) se\'n f\xc3\xa9u c\xc3\xa0rrec del senyoriu el fill petit Arnau de Caboet (\xe2\x80\xa01170). Arnau es va casar amb Ermergarda de Ta\xc3\xbas i amb aquest matrimoni les Valls d\'Aguilar van passar al poder dels Caboet._NEWLINE_Arnaua o Arnaldeta de Caboet (segons les fonts) era filla d\'Arnau de Caboet i Ermergarda de Ta\xc3\xbas i visqu\xc3\xa9 sota la protecci\xc3\xb3 del comte d\'Urgell Ermengol VII tota la seva inf\xc3\xa0ncia. L\'any 1180 va contreure matrimoni amb Bertran de Tarasc\xc3\xb3 a petici\xc3\xb3 del mateix comte per\xc3\xb2 aquest va morir poc despr\xc3\xa9s deixant un nad\xc3\xb3 de pocs mesos: Bertran de Tarasc\xc3\xb3 (\xe2\x80\xa01194-1198). Desobeint els consells del successor i fill d\'Ermengol VII, Ermengol VIII, es va casar l\'any 1185 amb Arnau I de Castellb\xc3\xb2 (\xe2\x80\xa01226) vinculat al catarisme. _NEWLINE_Amb la mort de Bernat de Tarasc\xc3\xb3, hereu leg\xc3\xadtim del senyoriu de Caboet, l\'any 1194, Ermengol VIII es va negar a recon\xc3\xa8ixer que l\'hereva del senyoriu passava a ser la filla del segon matrimoni d\'Arnaldeta\xc2\xa0: Ermessenda vescomtessa de Castellb\xc3\xb2 i senyora de Caboet. La guerra entre el comte i el vescomte va acabar l\'any 1199 amb el reconeixement del poder d\'Arnau de Castellb\xc3\xb2 sobre les valls de Cab\xc3\xb3, Sant Joan i Andorra. _NEWLINE_Amb la mort d\'Arnaldeta (1202), la seva filla Ermessenda de Castellb\xc3\xb2 va casar-se amb Roger Bernat II de Foix l\'any 1208. Aix\xc3\xad despr\xc3\xa9s de la mort d\'Arnau de Castellb\xc3\xb2 el 1226 Ermessenda va passar a ser vescomtessa de Castellb\xc3\xb2 i senyora de Caboet, Sant Juan i Andorra._NEWLINE_A la mort d\'aquesta el 1230 el t\xc3\xadtol de Senyors de Caboet va passar a pert\xc3\xa0nyer al seu marit que el donar als descendents del matrimoni amb Ermessenda. Aix\xc3\xad la vall de Cab\xc3\xb3 va passar a pert\xc3\xa0nyer al Comtat de Foix i m\xc3\xa9s tard al Regne de Navarra l\'any 1479. L\'any 1278 els comtes de Foix van acceptar tenir en feu honrat les valls de Cab\xc3\xb3, Sant Joan i Andorra amb el Bisbat d\'Urgell d\'acord amb la sent\xc3\xa8ncia del Pariatge d\'Andorra. Tot i aix\xc3\xb2 l\'any 1162 els cent setze caps de casa de la vall de Cab\xc3\xb3 ja havien prestat homenatge al bisbe d\'Urgell._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del casament d\'Arnaldeta i Arnau la casa pairal dels senyors abandona la vall i ja no va tornar a establir-s\'hi mai m\xc3\xa9s. L\'allunyament del poder pol\xc3\xadtic, la inseguretat i les epid\xc3\xa8mies dels segles XIII, XIV i XV van provocar i conduir a un abandonament progressiu de la vall durant la baixa edat mitjana (molt pitjor que l\'actual).\n_START_SECTION_\nEdat Moderna i Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nAl s.XVI la Vall de Cab\xc3\xb3 passa a formar part del Regne d\'Espanya amb la conquesta del Regne de Navarra per Ferran el Cat\xc3\xb2lic._NEWLINE_Durant el s.XIX la vall va experimentar un augment demogr\xc3\xa0fic qu\xc3\xa8 culmina el 1860 amb una poblaci\xc3\xb3 total de 680 habitants (sumant els pobles de Cab\xc3\xb3, El Vilar de Cab\xc3\xb3, El Pujal d\'Organy\xc3\xa0, Ares i Seny\xc3\xbas). _NEWLINE_A partir del darrer ter\xc3\xa7 del s.XIX i durant tot el segle XX la vall ha experimentat una caiguda constant de poblaci\xc3\xb3 i actualment t\xc3\xa9 98 habitants empadronats\xc2\xa0: la majoria gent gran i de mitjana edat. Tot i aix\xc3\xb2, en els darrers anys, fam\xc3\xadlies amb alguna vinculaci\xc3\xb3 a la Vall de Cab\xc3\xb3 han decidit fixar de nou la seva resid\xc3\xa8ncia aqu\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica i vida municipal a la Vall de Cab\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 3 d\'abril de 1979, despr\xc3\xa9s del suport majoritari del poble espanyol a la Constituci\xc3\xb3 de 1978, es van celebrar les primeres eleccions municipals que van significar un pas endavant cap a la consolidaci\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia, la llibertat i els drets dels ciutadans. Despr\xc3\xa9s de quaranta anys de dictadura, els ve\xc3\xafns de la Vall de Cab\xc3\xb3 van poder tornar a exercir el seu dret a vot i elegiren els seus representants m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xims, aix\xc3\xad com el dret a ser elegits per constituir els primers governs municipals democr\xc3\xa0tics._NEWLINE_Les eleccions van tenir lloc amb total normalitat i l\'\xc3\xbanica candidatura presentada als comicis, sota els auspicis del secretari municipal del franquisme, va esdevenir la guanyadora. Aquesta es va presentar sota el paraig\xc3\xbces del partit democratacristi\xc3\xa0 Centristes de Catalunya-UCD i va obtenir 83 vots (un 50,6% del cens de 163 ve\xc3\xafns del municipi). Josep Bullich Bosa, ve\xc3\xad de Cab\xc3\xb3, fou escollit alcalde essent el primer alcalde de la recent inaugurada democr\xc3\xa0cia. Formaven part del primer consistori democr\xc3\xa0tic, despr\xc3\xa9s de la dictadura, els ve\xc3\xafns Ram\xc3\xb3n Solanelles Graell, Josep M\xc2\xaa Ubach Cardenes, Francesc Bullich Salvad\xc3\xb3 i Josep Tarr\xc3\xa9s Bentanachs.\xc2\xa0_NEWLINE_Un dels problemes m\xc3\xa9s greus amb el qual va haver de fer front l\'ajuntament fou els Aiguats de la conca del Segre de 1982. Entre el 7 i 8 de novembre del 1982 un greu episodi de pluges va provocar el desbordament del riu de Cab\xc3\xb3 i dels seus afluents. Nombroses peixeres van desapar\xc3\xa8ixer i tres edificis del poble de Cab\xc3\xb3 es van esfondrar parcialment. Els danys a la resta d\'immobles i instal\xc2\xb7lacions ramaderes van ser quantiosos a m\xc3\xa9s dels danys causats per la for\xc3\xa7a de l\'aigua sobre les finques r\xc3\xbastiques. Un dels edificis afectats fou el mateix edifici municipal, el solar del qual fou subhastat poc temps despr\xc3\xa9s a favor d\'un particular.\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_L\'any 2003 la gran majoria dels ve\xc3\xafns de la Vall van donar la confian\xc3\xa7a en un grup de persones encap\xc3\xa7alat per l\'actual alcalde Josep Marqu\xc3\xa8s Castany, el qual havia estat regidor en anteriors consistoris des dels anys vuitanta. Aquest grup ha dut a terme la dif\xc3\xadcil tasca (i no sempre a gust de tothom) de tirar endavant el municipi. Han estat uns anys on han treballat intensament i amb const\xc3\xa0ncia, buscant recursos per tot arreu, malgrat els ha tocat viure uns temps dif\xc3\xadcils degut a les retallades que han patit les administracions.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nPer la Serra de Boumort (a l\'extrem oest de la vall) hi passa la Cabanera, ruta molt important de transhum\xc3\xa0ncia usada des de l\'\xc3\xa8poca medieval per a portar els ramats d\'ovelles des de les comarques del sud fins als Pirineus (a la primavera) i viceversa (a la tardor). En aquesta serra hi ha un pas, anomenat Pas Comptador, usat els pastors per a poder comptar les ovelles que guiaven i comprovar que no n\'havien perdut gaires. Quan els ramats tornaven a la tardor dels prats del Pirineu, podien optar per fer estada a Ta\xc3\xbas (pocs quil\xc3\xb2metres m\xc3\xa9s al nord, un important centre de compra i venda de ramats) o baixar a vendre\'ls a la Fira de Sant Andreu a Organy\xc3\xa0. Aquesta situaci\xc3\xb3 privilegiada i el Pas Comptador donaven a Cab\xc3\xb3 una gran import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica i econ\xc3\xb2mica. Molt a prop del pas Comptador hi ha tamb\xc3\xa9 un pou de gel, que contribu\xc3\xafa tamb\xc3\xa9 a l\'activitat econ\xc3\xb2mica de la zona.\n_START_SECTION_\nCultura, educaci\xc3\xb3, lleure i esport\n_START_PARAGRAPH_\nEl cam\xc3\xad del bosc, poc transitat, ha tornat a tenir nova vida gr\xc3\xa0cies a rutes en bicicleta que visiten els esmentats d\xc3\xb2lmens i a la pres\xc3\xa8ncia molt nombrosa de boletaires tota la tardor i primavera. A l\'extrem est de la vall, i dins del terme municipal d\'Organy\xc3\xa0, hi ha una zona amb una excel\xc2\xb7lent reputaci\xc3\xb3 entre els amants del parapent, que l\'anomenen la catedral d\'aquest esport (Muntanya m\xc3\xa0gica). M\xc3\xa9s amunt de Cab\xc3\xb3 es pot ascendir fins a l\'ermita de Sant Serni, rom\xc3\xa0nica, que mereix una visita tot i estar en un estat de conservaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7a deplorable._NEWLINE_Per als amants de les caminades a peu, \xc3\xa9s molt recomanable una ruta d\'un parell de dies a trav\xc3\xa9s del Parc Natural de Boumort. \xc3\x89s un cam\xc3\xad senzill, que comen\xc3\xa7a a Cab\xc3\xb3 i puja per Seny\xc3\xbas cap a Prat Montaner, molt a prop de Pas Comptador; passa ben a la vora del Roc dels Quatre Alcaldes (que fa de frontera de quatre municipis) i baixa cap a Cuberes (al Pallars), per tornar a pujar suaument cap als Castells (municipi de les Valls d\'Aguilar) planant cap a Ta\xc3\xbas, i finalment arribant a la Gu\xc3\xa0rdia d\'Ares. Des de la Gu\xc3\xa0rdia hi ha un cam\xc3\xad ben conservat que baixa novament fins a la Vall de Cab\xc3\xb3. A part de l\'inter\xc3\xa8s paisatg\xc3\xadstic de la ruta, freq\xc3\xbcentat per senglars ("porc fer" en la parla local), c\xc3\xa9rvols i exemplars de trencal\xc3\xb2s (Gypaetus barbatus).'