b'\n_START_ARTICLE_\nAlmaz\n_START_PARAGRAPH_\nEl programa Almaz ( en rus: \xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb7.  "diamant") consist\xc3\xad en una s\xc3\xa8rie d\'estacions espacials militars (o "Estacions Orbitals Pilotades", OPS en rus), llan\xc3\xa7at per la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica a l\'empara del programa civil DOS-17K (Estaci\xc3\xb3 espacial orbital), denominat Saliut despr\xc3\xa9s del 1971. L\'objectiu d\'Almaz era determinar la utilitat de les observacions terrestres fetes per humans en \xc3\xb2rbita. Per fer-ho les estacions Almaz anirien equipades amb c\xc3\xa0meres \xc3\xb2ptiques de molt alta resoluci\xc3\xb3 i sensors infrarojos._NEWLINE_Almaz entr\xc3\xa0 en competici\xc3\xb3 directa amb el projecte Soiuz R (R de Razvedki, intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia, en rus) de Serguei Koroliov, que consistia en una c\xc3\xa0psula Soiuz tripulada que s\'acoblaria amb un m\xc3\xb2dul equipat amb l\'equip de reconeixement militar._NEWLINE_Es llan\xc3\xa7aren tres estacions Almaz: Saliut 2, Saliut 3 i Saliut 5._NEWLINE_La Saliut 2 fall\xc3\xa0 just despr\xc3\xa9s d\'assolir l\'\xc3\xb2rbita, per\xc3\xb2 tant la Saliut 3 com la Saliut 5 dugueren a terme proves tripulades amb \xc3\xa8xit. Seguint amb la Saliut 5, el ministre de Defensa sovi\xc3\xa8tic consider\xc3\xa0 el 1978 que el temps emprat en el manteniment de l\'estaci\xc3\xb3 sobrepassava els beneficis relatius respecte al funcionament autom\xc3\xa0tic dels sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits de reconeixement._NEWLINE_Els nuclis de les estacions espacials van ser coneguts internament com a (en rus: \xd0\x9e\xd0\x9f\xd0\xa1, GRAU index 11F71 i 11F71B), de "Orbital Piloted Station" (en rus: \xd0\x9e\xd1\x80\xd0\xb1\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\x9f\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x80\xd1\x83\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xa1\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x86\xd0\xb8\xd1\x8f). Com a part del programa Almaz, van ser creades diverses naus espacials per a \xc3\xbas de suport: la nau espacial VA, el Functional Cargo Block i la nau espacial TKS, que van ser utilitzades en diverses combinacions. El llegat del programa Almaz continua avui en dia amb el m\xc3\xb2dul Zari\xc3\xa0 de l\'EEI com a exemple.\n_START_SECTION_\nEstacions Orbitals Pilotades (OPS)\n_START_PARAGRAPH_\nEls m\xc3\xb2duls a ser utilitzats en l\'estaci\xc3\xb3 Almaz mesuraven 4,15 m de di\xc3\xa0metre i tenien un pes de 20 tones. Entre el 1965 i 1970 es constru\xc3\xafren 8 models de prova i 2 models preparats per ser llan\xc3\xa7ats.\n_START_SECTION_\nOPS-1 (Saliut 2)\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera estaci\xc3\xb3 Almaz (OPS-1 o Almaz 101.1), anunciada com a Saliut 2, fou llan\xc3\xa7ada el 3 d\'abril del 1973. Per mantenir el secret militar, fou denominada Saliut 2 nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s d\'assolir \xc3\xb2rbita. Es prepar\xc3\xa0 una tripulaci\xc3\xb3 per volar a l\'estaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 un accident en la mateixa estaci\xc3\xb3 pocs dies despr\xc3\xa9s la deix\xc3\xa0 despressuritzada i inutilitzable.\n_START_SECTION_\nOPS-2 (Saliut 3)\n_START_PARAGRAPH_\nOPS-2 (o Almaz 101.2), anunciada com a Saliut 3, fou llan\xc3\xa7ada el 25 de juny del 1974. La tripulaci\xc3\xb3, llan\xc3\xa7ada en la missi\xc3\xb3 Soiuz 14, pass\xc3\xa0 15 dies a l\'estaci\xc3\xb3 durant el juliol del 1974. Es llan\xc3\xa7\xc3\xa0 una segona tripulaci\xc3\xb3 l\'agost del 1974, per\xc3\xb2 fou incapa\xc3\xa7 d\'acoblar-se a l\'estaci\xc3\xb3. Mentre estava sense tripulaci\xc3\xb3, es prov\xc3\xa0 un can\xc3\xb3 a bord de l\'estaci\xc3\xb3 disparant a un sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit objectiu. Saliut 3 fou desorbitada al gener del 1975, l\'endem\xc3\xa0 de la prova amb el can\xc3\xb3. Per disparar el can\xc3\xb3 calia moure tota l\'estaci\xc3\xb3 i s\'especula que els trets alteraren significativament l\'\xc3\xb2rbita de l\'estaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nOPS-3 (Saliut 5)\n_START_PARAGRAPH_\nOPS-3 (o Almaz 103), denominada Saliut 5 despr\xc3\xa9s de la posada en \xc3\xb2rbita, fou llan\xc3\xa7ada el 22 de juny del 1976. Fou visitada per dues tripulacions a l\'estiu del 1976 i l\'hivern del 1977.\n_START_SECTION_\nOPS-4\n_START_PARAGRAPH_\nLa seg\xc3\xbcent estaci\xc3\xb3 (OPS-4) es qued\xc3\xa0 a terra per falta de fons. Hauria portat dos m\xc3\xadssils no guiats per fer proves en lloc del can\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nMesures de defensa\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de l\'equip de reconeixement, Almaz hauria portat a bord un can\xc3\xb3 derivat del Nudelman-Rikhter NR-30. Saliut 3 realitz\xc3\xa0 proves amb \xc3\xa8xit sobre un sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit de proves. OPS-4 hauria portat un parell de m\xc3\xadssils no guiats.\n_START_SECTION_\nAlmaz-T (no tripulada)\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la cancel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del programa, l\'estaci\xc3\xb3 fou rebaixada a sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit pesant portador d\'un radar per realitzar reconeixements militars. Es llan\xc3\xa7aren tres Almaz-T, dos dels quals funcionaren correctament.\n_START_SECTION_\nAlmaz-T\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer Almaz-T fou llan\xc3\xa7at des del cosm\xc3\xb2drom de Baikonur el 29 d\'octubre del 1986. No arrib\xc3\xa0 a \xc3\xb2rbita a causa de la fallada de separaci\xc3\xb3 del primer i el segon tram del llan\xc3\xa7ador Proton. El sistema de seguretat destru\xc3\xad el coet.\n_START_SECTION_\nCosmos-1870\n_START_PARAGRAPH_\nCosmos-1870 fou llan\xc3\xa7at el 25 de juliol del 1987, fou la segona nau Almaz-T a ser llan\xc3\xa7ada i aquesta s\xc3\xad que arrib\xc3\xa0 a \xc3\xb2rbita, amb una inclinaci\xc3\xb3 de 71,92 graus respecte de l\'equador. Fou denominada Cosmos-1870 despr\xc3\xa9s d\'assolir \xc3\xb2rbita. Funcion\xc3\xa0 durant dos anys, proporcionant imatges radar amb una resoluci\xc3\xb3 de menys de 25 metres. Fou desorbitada el 30 de juliol del 1989.\n_START_SECTION_\nAlmaz-1\n_START_PARAGRAPH_\nAlmaz 1 fou la tercera Almaz-T. Fou llan\xc3\xa7ada el 31 de mar\xc3\xa7 del 1991, amb el nom Almaz 1. Despr\xc3\xa9s del llan\xc3\xa7ament hi hagu\xc3\xa9 problemes amb l\'antena de comunicacions dedicada a la transmissi\xc3\xb3 de les imatges. A m\xc3\xa9s, un dels panells solars no s\'havia desplegat del tot, bloquejant parcialment el radar principal. Despr\xc3\xa9s de funcionar durant 18 mesos, Almaz 1 fou desorbitada el 17 d\'octubre del 1992 sobre l\'oce\xc3\xa0 pac\xc3\xadfic.\n_START_SECTION_\nAlmaz-2\n_START_PARAGRAPH_\nAlmaz 2 (Almaz-1V) no arrib\xc3\xa0 a volar. Tenia un nou radar que hauria proporcionat una resoluci\xc3\xb3 de 5 a 7 metres. Tamb\xc3\xa9 portava una c\xc3\xa0mera capa\xc3\xa7 d\'obtenir imatges \xc3\xb2ptiques amb una resoluci\xc3\xb3 d\'entre 2,5 i 4 metres.\n_START_SECTION_\nAltres usos\n_START_PARAGRAPH_\nEls m\xc3\xb2duls OPS foren la base de les estacions Saliut, Mir i EEI._NEWLINE_Actualment, la companyia privada Excalibur Almaz t\xc3\xa9 plans per llan\xc3\xa7ar estacions Almaz modernitzades i donar-los servei amb c\xc3\xa0psules derivades de les naus TKS pel turisme espacial.'