b'\n_START_ARTICLE_\nInterfer\xc3\xa8ncies gramaticals del castell\xc3\xa0 sobre el catal\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nNo caiguda de preposici\xc3\xb3 o canvi de preposici\xc3\xb3 quan caldria\n_START_PARAGRAPH_\nEn catal\xc3\xa0 no s\'admet el contacte entre una preposici\xc3\xb3 i la conjunci\xc3\xb3 completiva "que". Per aix\xc3\xb2 no es pot dir "em refereixo *a que/qu\xc3\xa8" ans s\'ha de dir "em refereixo que" o millor "em refereixo al fet que". Igualment no s\'ha de dir "tinc esperan\xc3\xa7a de que vingui" o \xe2\x80\x94per confusi\xc3\xb3 amb el relatiu\xe2\x80\x94 "tinc esperan\xc3\xa7a de *que/qu\xc3\xa8 vingui" sin\xc3\xb3 "tinc esperan\xc3\xa7a que vingui". Tampoc no s\'ha de dir "es basa en *qu\xc3\xa8/que" sin\xc3\xb3 "es basa en el fet que" o "es basa en la idea que". Tampoc "confio en *qu\xc3\xa8/que vindr\xc3\xa0" sin\xc3\xb3 "confio que vindr\xc3\xa0". _NEWLINE_Les preposicions "a", "de", "amb" i "en" o b\xc3\xa9 cauen obligat\xc3\xb2riament davant la conjunci\xc3\xb3 "que" o b\xc3\xa9 cal inserir un element entre la preposici\xc3\xb3 i la conjunci\xc3\xb3 "fet", "idea", "tesi". Construccions com "la idea *de que/qu\xc3\xa8", "l\'esperan\xc3\xa7a de *qu\xc3\xa8/que", "per tal *de que/qu\xc3\xa8", o "des *de que" s\xc3\xb3n igualment err\xc3\xb2nies._NEWLINE_La preposici\xc3\xb3 "en" no es considera acceptable davant un infinitiu sempre que no sigui una construcci\xc3\xb3 temporal del tipus "en arribar, jo ja hi era", per aix\xc3\xb2 s\'ha de canviar: "insisteixen en la seva innoc\xc3\xa8ncia" (en + sintagma nominal), "insisteixen que s\xc3\xb3n innocents" (caiguda de preposici\xc3\xb3 davant "que" completiu), o "insisteixen a dir que s\xc3\xb3n innocents" (canvi de preposici\xc3\xb3 davant l\'infinitiu).\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as extensiu de la preposici\xc3\xb3 "a" davant els objectes directes de persona\n_START_PARAGRAPH_\nLa preposici\xc3\xb3 "a" davant objecte directe de persona nom\xc3\xa9s s\'utilitza davant quantificadors com "tots", "ning\xc3\xba", mai davant la resta de construccions. Es diu "aix\xc3\xb2 afecta a tothom" per\xc3\xb2 no pas "aix\xc3\xb2 afecta al tr\xc3\xa0nsit aeri" sin\xc3\xb3 "aix\xc3\xb2 afecta el tr\xc3\xa0nsit aeri". Cal no confondre el complement directe amb l\'indirecte, tal com succeeix en castell\xc3\xa0. "Afectar", "concernir", etc. regeixen objecte directe i per tant no porten "a".\n_START_SECTION_\nAMB abusiu\n_START_PARAGRAPH_\nAmb verbs en els quals el catal\xc3\xa0 no fa servir "amb" i que no hi aporta pas res, com ara "Continuar *amb alguna cosa": continuar alguna cosa.\n_START_SECTION_\nConfusi\xc3\xb3 entre els pronoms relatius i les oracions subordinades completives\n_START_PARAGRAPH_\nQuan alg\xc3\xba escriu, per exemple, "parlava de qu\xc3\xa8 aquella situaci\xc3\xb3 no li agradava" comet dues errades. Primer no fa caure la preposici\xc3\xb3 davant el "que", segon, confon un "que" completiu amb un pronom relatiu. Com distingir un "que" completiu d\'un "que" relatiu? Nom\xc3\xa9s cal substituir el "que" en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 per un "qual"; si sona b\xc3\xa9 \xc3\xa9s relatiu, si no sona, \xc3\xa9s que es tracta d\'una completiva: "Parla del qual aquella situaci\xc3\xb3 no li agradava". No t\xc3\xa9 sentit, es tracta doncs d\'un "que" completiu._NEWLINE_Millor f\xc3\xb3ra "Diu que... " i no fer el calc "Parlar de..." aix\xc3\xad s\'evitarien dues interfer\xc3\xa8ncies.\n_START_SECTION_\nEliminaci\xc3\xb3 de negacions\n_START_PARAGRAPH_\nDesaparici\xc3\xb3 de l\'adverbi "no" quan apareix abans a l\'interior de la frase un adverbi negatiu, exactament com en castell\xc3\xa0. Per exemple "Mai vindr\xc3\xa9" en lloc de "mai no vindr\xc3\xa9".\n_START_SECTION_\n"Cap", "mai", "ning\xc3\xba" i "res"\n_START_PARAGRAPH_\nAquests adverbis i pronoms ja no s\'utilitzen en frases condicionals i interrogatives en el sentit de les seves formes afirmatives, \xc3\xa9s a dir, d\'"algun cop", d\'"alg\xc3\xba" i d\'"alguna cosa" o "quelcom". "Ha vingut alg\xc3\xba avui?" en comptes del catal\xc3\xa0 "que ha vingut ning\xc3\xba avui?". "Si mai v\xc3\xa9ns, fes-m\'ho saber". "Vols que et dugui res?".\n_START_SECTION_\nDifer\xc3\xa8ncies en el g\xc3\xa8nere d\'algunes paraules\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha algunes paraules que tenen g\xc3\xa8neres diferents en catal\xc3\xa0 i en castell\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa8xic castell\xc3\xa0 substitutori\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest conjunt s\'agrupa una pila de castellanismes substitutoris \xe2\x80\x94que no aporten cap valor sem\xc3\xa0ntic indispensable\xe2\x80\x94 que fan part de la llengua de cada dia i que se senten tothora. Es tracta d\'una tria dels m\xc3\xa9s significatius. El grau de castellanitzaci\xc3\xb3 \xe2\x80\x94i d\'\xc3\xbas de castellanismes\xe2\x80\x94 es relaciona, val a dir, amb el nivell d\'integraci\xc3\xb3 a la cultura catalana de l\'emissor del missatge:_NEWLINE_"abarcar" en lloc de "abra\xc3\xa7ar" i "abastar", "aforament d\'una sala" en comptes de "capacitat d\'una sala", "agobiar" en lloc d\'"angoixar" o "atabalar" o "aclaparar", "arandela" en comptes de "volandera", "averiguar" en comptes de "fer per saber com", "esbrinar" o "escatir", "bulto" en comptes de "bony", "cabrejar" en lloc de "emprenyar", "caradura" en comptes de "penques" o "barrut", "cuentacuentos" en comptes de "rondallaire", "cundir" en comptes de "allargar, rendir", "currar" en lloc de "pencar", "despilfarrar" en lloc de "balafiar" o "dilapidar" o "malgastar", "despotricar" en comptes de "malparlar", "disfrutar" en comptes de "gaudir" o "fruir", "donar-se compte" en lloc d\'"adonar-se", "donar temps" en lloc de "tenir temps", "donat que" en comptes de "at\xc3\xa8s que", "escaquejar-se" en lloc de "fugir d\'estudi", "event" \xe2\x80\x94o "aconteixement"\xe2\x80\x94 en comptes de "esdeveniment", "fallo" en comptes de "fallada, error", "fastidiar" en comptes de "fer la guitza", "f\xc3\xbamer", "fer-se amb" en lloc de "aconseguir", "hombrera" en comptes de "musclera", "impactant" en lloc de "colpidor" o "punyent", "inal\xc3\xa0mbric" en comptes de "sense fils", "insertar" en comptes de "inserir", "m\xc3\xa1stil" en comptes de "pal" (o, en els instruments musicals "m\xc3\xa0nec"), "medi" en comptes de "mitj\xc3\xa0" (= instrument), "medir" en lloc de "mesurar", "peat\xc3\xb3" en comptes de "pedestre, vianant" (Joan Coromines condemna l\'\xc3\xbas de "vianant" perqu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s vol dir \'passant\' i proposa "pedestre"), "peatonal" en lloc de "pedestre" o "de vianants", "per a qu\xc3\xa8" en comptes de "perqu\xc3\xa8" \xe2\x80\x94en oracions finals\xe2\x80\x94, "per suposat" en lloc de "per descomptat, naturalment", "portar temps" en lloc de "fer temps", "reaci" en lloc de "refractari" o "renitent", "recapacitar" en comptes de "repensar", "solapar-se" en lloc de "encavalcar-se" o "encobrir-se" (angl. "overlap", fr. "chevaucher"), "tamany" en comptes de "mida, dimensions", "suggerent" en lloc de "suggestiu" o "suggeridor", "tenir que" en comptes de "haver de", "tornillo" en comptes de "cargol" o "vis", "tuerca" en lloc de "femella", etc.'