b'\n_START_ARTICLE_\nConflicte turco-kurd\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la fundaci\xc3\xb3 de la Republica de Turquia l\'any 1923 es defin\xc3\xad a la seva constituci\xc3\xb3 la naci\xc3\xb3 turca com a p\xc3\xa0tria dels turcs \xc3\xa8tnics. Aix\xc3\xad doncs, els kurds, que no eren m\xc3\xa9s d\'un 20 per cent de la poblaci\xc3\xb3 actual, no nom\xc3\xa9s serien ignorats culturalment i com a poble independent, sin\xc3\xb3 que haurien d\'\xc3\xa9sser assimilats per mesures coercitives o b\xc3\xa9 turquificats, i eren considerats com a Turcs de les muntanyes. Aix\xc3\xb2 va incloure deportacions i reassentaments a ciutats turques occidentals, sobretot al voltant del Tuz G\xc3\xb6l\xc3\xbc, la supressi\xc3\xb3 de la independ\xc3\xa8ncia cultural, com per exemple la prohibici\xc3\xb3 de la llengua kurda en la vida en p\xc3\xbablic i privada. Tamb\xc3\xa9 la destrucci\xc3\xb3 de les estructures tribals kurdes tradicionals amb i despr\xc3\xa9s de la repressi\xc3\xb3 de les grans insurreccions kurdes dels anys 1920 fins als anys 1940 tenien com a objectiu l\'assimilaci\xc3\xb3 de la pobliaci\xc3\xb3 kurda. Particularment, gran part de la classe alta kurda dels aghes (i antics caps tribals), que des de mitjan segle\xc2\xa0xix havien passat de tradicionals terratinents tribals a propietaris comunals de granges, acceptaria els avantatges de la rep\xc3\xbablica burgesa i podrien ser integrats aix\xc3\xad en la societat turca._NEWLINE_El desenvolupament socioecon\xc3\xb2mic a l\'oest de Turquia experiment\xc3\xa0 fins al comen\xc3\xa7ament dels anys 1970 un repunt significatiu. Fins a cert punt es desenvoluparen modernes estructures econ\xc3\xb2miques amb una classe empresarial puixant. Tot i aix\xc3\xad la necessitat d\'importacions corresponents existia a causa d\'una ind\xc3\xbastria de b\xc3\xa9ns d\'inversi\xc3\xb3 amb prou feines desenvolupada. El finan\xc3\xa7ament del deute va donar lloc a un deute extern que port\xc3\xa0 el pa\xc3\xads  - agreujat per la crisi del petroli dels anys 70- a una depend\xc3\xa8ndcia del Fons Monetari Internacional. Les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'aix\xc3\xb2 foren un augment massiu de l\'atur i un empobriment general de la poblaci\xc3\xb3 a tot el pa\xc3\xads. L\'econ\xc3\xb2micament subdesenvolupat i descuidat, des de la fundaci\xc3\xb3 de la rep\xc3\xbablica, sud-est de Turquia, amb la seva poblaci\xc3\xb3 majorit\xc3\xa0riament kurda, pat\xc3\xad especialment les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'aquesta situaci\xc3\xb3._NEWLINE_El 27 de novembre de 1978 el PKK fou fundat formalment, per\xc3\xb2 en secret, al poble de Ziyaret, districte de Lice a la prov\xc3\xadncia de Diyarbak\xc4\xb1r. L\'objectiu de l\'organitzaci\xc3\xb3, d\'orientaci\xc3\xb3 marxista-leninista, era el d\'aconseguir una revoluci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant una guerra de guerrilles i fundar a continuaci\xc3\xb3 un estat kurd propi. Es considerava que hi havia una doble opressi\xc3\xb3 com a problema central al Kurdistan: Una opressi\xc3\xb3 nacional per l\'estat turc i els poders imperialistes que li donen suport; una opressi\xc3\xb3 de la democr\xc3\xa0cia per les estructures interiors kurdes feudals. Es concedia prioritat a la lluita contra l\'opressi\xc3\xb3 nacional. El suport a la revoluci\xc3\xb3 kurda havien de ser els obrers, camperols pobres i la joventut kurda._NEWLINE_Fins al Cop d\'estat del 1980 a Turquia, el PKK havia sostingut conflictes armats amb altres grups radicals turcs i kurds i contra els que qualificaven com a opressors de les tribus populars per les armes._NEWLINE_Mitjan\xc3\xa7ant una revoluci\xc3\xb3, el PKK volia aconseguir un Kurdistan independent i socialista, primer a les \xc3\xa0rees kurdes de Turquia i tamb\xc3\xa9, posteriorment, integrar les zones kurdes iraquianes, iranianes i sirianes en un estat nacional. Des de 1993, el PKK defin\xc3\xad els seus objectius, seguint les realitats del curs de la guerra, de manera que ara es buscava l\'autonomia cultural i l\'autonomia local dins l\'estat turc.\n_START_SECTION_\nPrimers enfrontaments\n_START_PARAGRAPH_\nPetites unitats del PKK executaren, ja el 1983, atacs sobre oleoductes petroliers i mantingueren escaramusses amb soldats turcs. Una alian\xc3\xa7a amb el Partit Democr\xc3\xa0tic del Kurdistan iraqui\xc3\xa0 (PDK) permet\xc3\xa9 la construcci\xc3\xb3 de camps d\'entrenament del PKK i del seu quarter general, l\'anomenat campament de Lolan, en l\'\xc3\xa0rea iraquiana._NEWLINE_Aquests primers atacs importants van ser presos com una oportunitat per anunciar la formaci\xc3\xb3 de l\'ala militar H\xc3\xaaz\xc3\xaan Rizgariya Kurdistan (HRK) i marquen el comen\xc3\xa7ament de la guerra del PKK a Turquia. Els primers anys de la guerra va tenir poc \xc3\xa8xit per al PKK i li van causar grans p\xc3\xa8rdues. L\'organitzaci\xc3\xb3 patia d\'escassetat de combatents experts, i pels seus m\xc3\xa8todes de reclutament i l\'\xc3\xbas del terror contra presumptes col\xc2\xb7laboradors kurds, que no es va aturar davant dels nens i les dones, difongu\xc3\xa9 un sentiment de terror, m\xc3\xa9s que no pas de simpatia, entre la poblaci\xc3\xb3 civil kurda. La creaci\xc3\xb3 de l\'Eniya Rizgariya Neteva Kurdistan (ERNK, Front d\'Alliberament Nacional del Kurdistan) hauria de posar remei a aquesta defici\xc3\xa8ncia mitjan\xc3\xa7ant altres m\xc3\xa8todes de reclutament, la formaci\xc3\xb3 i els atacs militars i duent a terme activitats de propaganda per a la poblaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEscalada\n_START_PARAGRAPH_\nEl 15 d\'agost de 1984 unitats de combatents del PKK ocuparen amb metralladores i llan\xc3\xa7a-granades ocuparen les dues petites ciutats de \xc5\x9eemdinli i Eruh, a les prov\xc3\xadncies de Hakkari i Siirt, durant un dia i atacaren les comissaries de policia i instal\xc2\xb7lacions militars que hi havia all\xc3\xa0. Aquest dia, conegut com a Incursi\xc3\xb3 del 15 d\'agost, ocupa un lloc important en la hist\xc3\xb2ria i la ret\xc3\xb2rica del partit i es considera l\'inici de la lluita armada del PKK contra l\'Estat turc_NEWLINE_En el b\xc3\xa0ndol turc \xc3\xa9s recordat pels m\xc3\xa8todes de dominaci\xc3\xb3 indirecta de l\'\xc3\xa8poca otomana. S\'establ\xc3\xad el Sistema de guardians del poble amb el reclutament de tribus kurdes o b\xc3\xa9 els seus caps per lluitar contra el PKK. Se\'ls equip\xc3\xa0 amb armes i reberen altres privilegis, entre els quals figuraven enc\xc3\xa0rrecs de construcci\xc3\xb3 per a instal\xc2\xb7lacions estatals als Aghas. De vegades tamb\xc3\xa9  s\'oblig\xc3\xa0 les tribus a col\xc2\xb7laborar. Pel que fa a aix\xc3\xb2, es va anar amb compte de rearmar les tribus menys poderoses per tal de mantenir l\'equilibri de poder al sud-est.\n_START_SECTION_\nReestructuraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn un congr\xc3\xa9s del partit el 1986, el PKK decid\xc3\xad de dissoldre l\'HRK i crear al seu lloc l\'Art\xc3\xaa\xc5\x9fa Rizgariya Gel\xc3\xaa Kurdistan (ARGK) com a organitzaci\xc3\xb3 exclusivament armada. Les accions de terror que haurien de cessar en el futur, i la baixa efectivitat de l\'HRK foren el motiu per aquesta reestructuraci\xc3\xb3. L\'ERNK s\'hauria d\'ocupar exclusivament de la propaganda i el reclutament al Kurdistan del Nord i Europa en el futur. Efectivament, el PKK aconsegu\xc3\xad quallar a principis dels anys 90 en la poblaci\xc3\xb3 i aconsegu\xc3\xad molts adeptes en la seva lluita._NEWLINE_Tanmateix, la causa d\'aix\xc3\xb2 no foren nom\xc3\xa9s les exitoses activitats de propaganda, sin\xc3\xb3 sobretot la intensificaci\xc3\xb3, des de 1987, de les repres\xc3\xa0lies contra la poblaci\xc3\xb3 civil per part de les forces de seguretat turques al sud-est del pa\xc3\xads. El mateix any es proclam\xc3\xa0, sobre onze prov\xc3\xadncies kurdes, la llei marcial; sota les condicions de l\'Estat d\'excepci\xc3\xb3 les forces de seguretat turques consideraven gaireb\xc3\xa9 cada kurd com a terrorista potencial. Hi havia unitats antiterroristes instal\xc2\xb7lades i les forces de seguretat s\'incrementaren en el seu nombre total, de manera que per al 1990 al voltant de 200.000 soldats, 70.000 policies, 25.000 gu\xc3\xa0rdies de poble i 1500 especialistes antiterroristes lluitaven contra 2500 rebels del PKK. Amb la proclamaci\xc3\xb3 de l\'estat d\'excepci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l\'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 les forces turques, amb mesures brutals, deportaren els habitants dels pobles kurds, als quals s\'imputava que donaven suport al PKK, i cremaren les seves cases. Fins a finals de 1997, segons dades oficials turques, 3100 aldees foren destru\xc3\xafdes, la qual cosa deix\xc3\xa0 a m\xc3\xa9s de 370.000 persones sense llar._NEWLINE_L\'any 1991 va estar marcat per l\'anunci del govern turc, al setembre de 1990, de la suspensi\xc3\xb3 dels drets fonamentals, el que va restringir la llibertat de premsa, entre altres coses en relaci\xc3\xb3 amb la informaci\xc3\xb3 sobre la Serhildan. El PKK ja no nom\xc3\xa9s tenia ara els seus partidaris a les regions frontereres, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 a les parts occidentals del Kurdistan del Nord.\n_START_SECTION_\nConflicte oficial\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa8xit de les activitats del PKK el 1992 va fer que la pol\xc3\xadtica turca, per primera vegada hagu\xc3\xa9s d\'admetre oficialment que "la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 kurda" de fet existeix a Turquia. Seguint el curs de la nova Constituci\xc3\xb3 de 1982, la llengua kurda era prohibida, per\xc3\xb2 ara l\'\xc3\xbas privat ja no era punible. El 1992, el PKK va comen\xc3\xa7ar una evoluci\xc3\xb3 que limitava les seves opcions operatives. Amb l\'ampliaci\xc3\xb3 de les seves bases al nord de l\'Iraq, empitjoraren les relacions amb les organitzacions kurdes iraquianes, que amb el temps van passar a ser d\'hostilitats obertes. Tot aix\xc3\xb2 sense oblidar que els militars turcs utilitzaren les circumst\xc3\xa0ncies de la Segona Guerra de Golf i, durant una gran ofensiva a l\'Iraq a finals de 1992, la depend\xc3\xa8ncia dels kurds iraquians dels lliuraments de socors a trav\xc3\xa9s de Turquia, caus\xc3\xa0 que aquests cooperessin amb les tropes turques en la lluita contra el PKK._NEWLINE_Ja el 1995 hi hagu\xc3\xa9 dues expedicions militars, de diversos dies, de les forces armades terrestres turques a la zona de protecci\xc3\xb3 de l\'ONU per als kurds a l\'Iraq, de mode i manera que el 1996 s\'hauria d\'establir una zona de seguretat constant que arrib\xc3\xa9s fins a vint quil\xc3\xb2metres a dins del territori iraqui\xc3\xa0, al llarg de la frontera de gaireb\xc3\xa9 350 quil\xc3\xb2metres de llarg\xc3\xa0ria. Despr\xc3\xa9s de protestes de diversos pa\xc3\xafsos \xc3\xa0rabs i la intervenci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica es declar\xc3\xa0 la zona de seguretat com a provisional. Dins de Turquia les lluites es concentraven en les Muntanyes de Munzur a les prov\xc3\xadncies de Tunceli i Erzincan, en la Muntanya Cudi a la prov\xc3\xadncia de \xc5\x9e\xc4\xb1rnak, en la Muntanya Tend\xc3\xbcreke a la prov\xc3\xadncia d\'A\xc4\x9fr\xc4\xb1 i al Mont Ararat a l\'extrem oriental de Turquia. Tamb\xc3\xa9 el 1997, l\'ex\xc3\xa8rcit turc dugu\xc3\xa9 a terme diverses ofensives importants en les mateixes \xc3\xa0rees que l\'any anterior.'