b'\n_START_ARTICLE_\nQuint Cecili Metel Pius Escipi\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nConnexions familiars i nom\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill adoptiu de Publi Corneli Escipi\xc3\xb3 Nasica (pretor) i de Lic\xc3\xadnia (filla de l\'orador Luci Licini Cras) i n\xc3\xa9t per adopci\xc3\xb3 de Publi Corneli Escipi\xc3\xb3 Nasica (c\xc3\xb2nsol 111\xc2\xa0aC) i de Cec\xc3\xadlia (filla de Metel Maced\xc3\xb2nic). El seu nom legal segons un senatusconsultum, \xc3\xa9s el que s\'ha indicat, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s anomenat d\'altres formes. Malgrat l\'adopci\xc3\xb3, Quint va mantenir el nom d\'Escipi\xc3\xb3 per la seva rellev\xc3\xa0ncia en la hist\xc3\xb2ria de Roma. _NEWLINE_Es va casar amb Aemilia L\xc3\xa8pida, filla de Mamerc Emili L\xc3\xa8pid Livi\xc3\xa0, c\xc3\xb2nsol el 77\xc2\xa0aC. Aemilia tenia com a segon pretendent a Cat\xc3\xb3 el Jove. _NEWLINE_La parella tingu\xc3\xa9 un fill que va morir quan tenia 18 anys. La seva filla m\xc3\xa9s reconeguda fou Corn\xc3\xa8lia Metella, a qui van casar primerament amb Publi Licini Cras, fill de Cras, per\xc3\xb2 quan aquest va morir juntament amb el seu pare a la Batalla de Carrhae, Escipi\xc3\xb3 la va casar amb Gneu Pompeu Magne, 30 m\xc3\xa9s gran que la noia. Pompeu acabava d\'enviudar de J\xc3\xbalia, filla de C\xc3\xa8sar. Amb aquest matrimoni, doncs, es donava per acabada l\'alian\xc3\xa7a entre C\xc3\xa8sar i Pompeu i aquest passava a liderar la facci\xc3\xb3 conservadora del Senat, l\'Optimat.\n_START_SECTION_\nVida pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nApareix per primer cop el 63\xc2\xa0aC quan va donar informaci\xc3\xb3 a Cicer\xc3\xb3 sobre la conspiraci\xc3\xb3 de Catilina. L\'any 60\xc2\xa0aC va ser elegit trib\xc3\xba de la plebs i acusat de suborn en l\'elecci\xc3\xb3 pel candidat derrotat, Marc Favoni, va ser defensat per Cicer\xc3\xb3. El 59\xc2\xa0aC va exercir com a trib\xc3\xba del poble i va ser membre del col\xc2\xb7legi de pont\xc3\xadfexs. El 57\xc2\xa0aC va celebrar jocs de gladiadors en honor del seu pare difunt, Quint Cecili Metel Pius. _NEWLINE_L\'any 53\xc2\xa0aC va ser candidat al consolat, sent altres candidats Plauci Hipseu i Mil\xc3\xb3, i va tenir el suport de Publi Clodi. Es van produir seriosos disturbis als carrers durant l\'elecci\xc3\xb3, en bona part fomentats per Pompeu que volia ser nomenat dictador rom\xc3\xa0 i disposar de poder per esclafar a Juli C\xc3\xa8sar. Els comicis no van poder elegir als c\xc3\xb2nsols. Assassinat Clodi al comen\xc3\xa7ament del 52\xc2\xa0aC el senat va consentir el nomenament de Pompeu com a c\xc3\xb2nsol \xc3\xbanic (febrer del 52\xc2\xa0aC)._NEWLINE_Una mica despr\xc3\xa9s Metel Escipi\xc3\xb3 i Hipseu van ser acusats de suborn als comicis, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s Hipseu va ser condemnat. L\'1 d\'agost del 52\xc2\xa0aC Pompeu va fer a Pius Escipi\xc3\xb3 el seu col\xc2\xb7lega al consolat i aquest el va ajudar a refor\xc3\xa7ar el seu poder contra C\xc3\xa8sar. Pompeu va entrar llavors al partit aristocr\xc3\xa0tic al qual pertanyia Pius Escipi\xc3\xb3._NEWLINE_Una de les primeres lleis que va fer aprovar va ser la que restaurava el poder dels censors, del que n\'havien estat privats per Clodi, amb la intenci\xc3\xb3 d\'expulsar del senat als partidaris de C\xc3\xa8sar. El 51\xc2\xa0aC va proposar al senat la recuperaci\xc3\xb3 pel senat de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia, gest que va ser considerat una declaraci\xc3\xb3 contra C\xc3\xa8sar. El gener del 49\xc2\xa0aC va donar suport al c\xc3\xb2nsol Luci Corneli L\xc3\xa8ntul quan va proposar que C\xc3\xa8sar fes ren\xc3\xbancia del seu ex\xc3\xa8rcit o seria declarat enemic de l\'estat, proposat vetada pels tribuns Marc Antoni i Quint Cassi. Tamb\xc3\xa9 va proposar l\'obertura d\'hostilitats sense escoltar les propostes de pau, de manera que els dos tribuns van fugir de la ciutat i C\xc3\xa8sar va agafar les armes i poc despr\xc3\xa9s va creuar el Rubic\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nGuerra Civil\n_START_PARAGRAPH_\nDavant de l\'avan\xc3\xa7 de C\xc3\xa8sar, el senat va repartir les prov\xc3\xadncies fidels i a Pius Escipi\xc3\xb3 li va correspondre S\xc3\xadria, de la que va agafar immediata possessi\xc3\xb3. La seva administraci\xc3\xb3 (49\xc2\xa0aC a 48\xc2\xa0aC i nominalment fins al 47\xc2\xa0aC) \xc3\xa9s pintada de manera fosca per C\xc3\xa8sar que diu que va assolir el t\xc3\xadtol honor\xc3\xadfic de "imperator", va augmentar les taxes i va fer nombroses exaccions. Durant el seu mandat, va condemnar a mort a Alexandre Asmoneu. Despr\xc3\xa9s va passar l\'hivern a P\xc3\xa8rgam deixant la seva prov\xc3\xadncia sense protecci\xc3\xb3 davant de possibles atacs dels parts._NEWLINE_El 48\xc2\xa0aC s\'estava preparant per saquejar el temple de Diana a Efes, quan va ser cridat per Pompeu, ja que C\xc3\xa8sar havia creuat a Gr\xc3\xa8cia. C\xc3\xa8sar va enviar a Domici Calv\xc3\xad a Maced\xc3\xb2nia i a Luci Cassi Long\xc3\xad a Tess\xc3\xa0lia, per oposar-se a les forces de Pius Escipi\xc3\xb3 i segons C\xc3\xa8sar no hi va haver enfrontament encara que d\'altres escriptors diuen que si. Pius Escipi\xc3\xb3 no es va poder unir a Pompeu fins que la vict\xc3\xb2ria d\'aquest a la Batalla de Dyrrhachium (48\xc2\xa0aC) va obligar a Calv\xc3\xad a unir-se al seu cap. Llavors Pius va entrar a Larissa i tot seguit es va reunir amb Pompeu. Els caps aristocr\xc3\xa0tics, segurs de la vict\xc3\xb2ria, es van comen\xc3\xa7ar a barallar pel repartiment dels c\xc3\xa0rrecs, per\xc3\xb2 la seva derrota a la Batalla de Fars\xc3\xa0lia va posar fi a aquestes expectatives. En aquesta batalla Pius Escipi\xc3\xb3 dirigia el centre dels pompeians._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la batalla va fugir a C\xc3\xb2rcira i despr\xc3\xa9s a \xc3\x80frica. Per influ\xc3\xa8ncia de Cat\xc3\xb3 va obtenir el comandament suprem per ser de rang consular, per damunt de Publi Atti Var. Pius Escipi\xc3\xb3 volia destruir \xc3\x9atica per acontentar al rei Juba I de Num\xc3\xaddia, per\xc3\xb2 Cat\xc3\xb3 va aconseguir impedir-ho. La seva conducta a \xc3\x80frica va ser opressiva, d\'una manera similar a com ho havia fet a S\xc3\xadria, i va saquejar i deixar assolat el pa\xc3\xads. El desembre del 47\xc2\xa0aC C\xc3\xa8sar va desembarcar i l\'abril del 46\xc2\xa0aC va derrotar a Juba i Pius Escipi\xc3\xb3 a la decisiva Batalla de Thapsus.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nPius va fugir per mar cap a \xc3\x9atica i despr\xc3\xa9s cap a Hisp\xc3\xa0nia, per\xc3\xb2 els vents contraris el van obligar a recalar a Hippo Regius on es va trobar amb la flota de Publi Sitti, partidari de C\xc3\xa8sar. Veient-se sense escapat\xc3\xb2ria, es va clavar un punyal i es va tirar a l\'aigua.'