b"\n_START_ARTICLE_\nFrancesc P\xc3\xa9rez Bayer\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer al n\xc3\xbamero 6 del Carrer Palomar de la ciutat de Val\xc3\xa8ncia l'11 de novembre de 1711 i l'endem\xc3\xa0 passat va ser batejat a l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan del Mercat d'aquesta mateixa ciutat. El seu pare, Pedro P\xc3\xa9rez la Huerta, era natural de Sald\xc3\xb3n (Terol). La seva mare, Josefa Mar\xc3\xada Bayer Nos, era natural de Castell\xc3\xb3, igual que els seus avis materns,\xc2\xa0Pedro Bayer i Mar\xc3\xada Nos Cominges. La fam\xc3\xadlia posse\xc3\xafa nombroses terres en el que despr\xc3\xa9s seria anomenat Benic\xc3\xa0ssim. Va iniciar els seus primers estudis entre Benic\xc3\xa0ssim i Val\xc3\xa8ncia; a la Universitat de Val\xc3\xa8ncia va estudiar Teologia. Va estudiar batxillerat en c\xc3\xa0nons a Gandia. Atret per les lleis, es va traslladar a Salamanca per completar els estudis de tots dos Drets, i arrib\xc3\xa0 a formar part a l'Acad\xc3\xa8mia Jur\xc3\xaddica de Salamanca. Origin\xc3\xa0riament, escrivia Perez sense accent i Bay\xc3\xa9r amb accent, encara que ocasionalment tamb\xc3\xa9 el perdria._NEWLINE_L'any 1738 va marxar de nou a Val\xc3\xa8ncia, com a secretari de l'arquebisbe Mayoral, fins que va aconseguir la pla\xc3\xa7a de catedr\xc3\xa0tic d'hebreu a la Universitat de Salamanca. L'any 1749 va ser associat al costat del jesu\xc3\xafta Andr\xc3\xa9s Marcos Burriel en la Comissi\xc3\xb3 d'Arxius, amb la comesa d'ordenar els arxius de Toledo i L'Escorial. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del canvi de govern de Ferran VI, i l'expulsi\xc3\xb3 dels jesu\xc3\xaftes del govern, P\xc3\xa9rez Bayer es va guanyar el favor del nou govern presidit per Ricardo Wall, i de personatges com Campomanes. En aquells dies va marxar amb una beca a It\xc3\xa0lia, on a m\xc3\xa9s de conrear la seva passi\xc3\xb3 per les antiguitats, va tenir l'oportunitat de con\xc3\xa8ixer personalment el gran hebraista Biagio Ugolino i el futur monarca Carles III. Al seu retorn a Espanya va ser nomenat canonge tresorer de la catedral de Toledo, i va realitzar el cat\xc3\xa0leg de manuscrits de la biblioteca de l'Escorial. Arran de l'expulsi\xc3\xb3 dels jesu\xc3\xaftes va ser nomenat preceptor dels infants reials, des d'on va comen\xc3\xa7ar a influir sobre la pol\xc3\xadtica cultural del govern, en \xc3\xa0mbits com la reforma de la Universitat i dels Col\xc2\xb7legis Majors. Va ser llavors quan va comen\xc3\xa7ar a situar els seus fidels en els principals c\xc3\xa0rrecs culturals, com els Reials Estudis de San Isidro, la pla\xc3\xa7a de Cronista d'\xc3\x8dndies, o el rectorat de la Universitat de Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Va accedir a la pla\xc3\xa7a de bibliotecari major de la Biblioteca Reial l'any 1783 despla\xc3\xa7ant el seu enemic i pretendent al mateix lloc Juan de Santander, i va dirigir tan important instituci\xc3\xb3 fins al 1794, emprenent nombrosos projectes, com per exemple la reedici\xc3\xb3 de les importants bibliografies de Nicol\xc3\xa1s Antonio. Va ser nomenat acad\xc3\xa8mic d'honor de Sant Petersburg i Gotinga, va participar molt activament en els projectes de la Reial Acad\xc3\xa8mia de la Hist\xc3\xb2ria i va fer un viatge arqueol\xc3\xb2gic per Andalusia i Portugal que ens va deixar manuscrit. Va ser autor de nombroses obres sobre temes hist\xc3\xb2rics i literaris, i sobre lleng\xc3\xbces orientals, com l'hebreu i el fenici. Va entrar a formar part com a soci de la Reial Societat Econ\xc3\xb2mica d'Amics del Pa\xc3\xads de Val\xc3\xa8ncia en 1776. _NEWLINE_Va ser canonge dels cap\xc3\xadtols de Val\xc3\xa8ncia, Barcelona, Salamanca i Toledo; catedr\xc3\xa0tic d'hebreu a Val\xc3\xa8ncia i Salamanca; arabista, fil\xc3\xb2leg, hel\xc2\xb7lenista, llatinista, arque\xc3\xb2leg i numism\xc3\xa0tic. Existeix un retrat seu en el Paranimf de la Universitat de Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_La decisi\xc3\xb3 de P\xc3\xa9rez Bayer de construir una esgl\xc3\xa9sia a Benic\xc3\xa0ssim coincideix en dates amb la llavors recent desaparici\xc3\xb3 del conegut actualment com a Desert vell dels Palmells. A les seves expenses i obtingut el benepl\xc3\xa0cit de Sa Majestat, P\xc3\xa9rez Bayer va manar construir l'esgl\xc3\xa9sia en els terrenys que tenia enfront de la seva casa i aquesta decisi\xc3\xb3 es considera que va propiciar la definitiva fundaci\xc3\xb3 de Benic\xc3\xa0ssim, ja que va tenir el m\xc3\xa8rit d'aglutinar al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia que va fundar tots els ve\xc3\xafns, fins llavors disseminats en petits nuclis de poblaci\xc3\xb3 i en masies._NEWLINE_Va escriure nombrosos llibres, fins a l'extrem que Marcelino Men\xc3\xa9ndez i Pelayo diu d'ell que les seves obres fan \xc3\xa8poca en l'estudi de la numism\xc3\xa0tica hebrea. Francisco Cant\xc3\xb3 afirma que va ser precisament a Benic\xc3\xa0ssim on P\xc3\xa9rez Bayer va escriure la seva \xc3\xbaltima obra. Es tracta d'una controv\xc3\xa8rsia que mantenia amb el savi prussi\xc3\xa0 Dr. Olav Gerardo Tichen per l'obra publicada per P\xc3\xa9rez Bayer titulada Vindiciae. La contrar\xc3\xa8plica es titulava Legitimidad de las monedas hebreo-samaritanas. Confutaci\xc3\xb3n de la diatriba de nummis hebraciis de Olav Gerardo Tichsen. Val\xc3\xa8ncia 1793. _NEWLINE_Francisco P\xc3\xa9rez Bayer va ser un dels personatges m\xc3\xa9s influents de l'Espanya del segle XVIII, que des de la Cort va saber guanyar-se l'amistat del monarca, dels ministres, i d'influents personalitats que li van permetre situar-se en les m\xc3\xa9s altes responsabilitats pol\xc3\xadtiques, culturals i religioses del moment. La defunci\xc3\xb3 de P\xc3\xa9rez Bayer va ser sentida i va constituir motiu de comentaris en tots els ambients culturals d'Espanya._NEWLINE_L'entitat cultural Acci\xc3\xb3 pel Patrimoni Valenci\xc3\xa0 amb l'ajuda de l'Ajuntament de Benic\xc3\xa0ssim va acordar el 26 de gener de 2008, en un acte cultural i civil a la Catedral de Val\xc3\xa8ncia, proclamar l'any 2011 Any de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 Valenciana, ja que va ser el tercer centenari del naixement de Francesc P\xc3\xa9rez Bayer."