b'\n_START_ARTICLE_\nLlac de Bolsena\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 del llac\n_START_PARAGRAPH_\nEl llac es va originar fa 370.000 anys en una caldera d\'un complex volc\xc3\xa0nic format per set volcans (actuals monts Volsini). Arran d\'una explosi\xc3\xb3 volc\xc3\xa0nica violenta el cr\xc3\xa0ter s\'esfondr\xc3\xa0 sobre si mateix, creant una enorme caldera que \xc3\xa9s anar cobrint gradualment per les aig\xc3\xbces del futur llac. Les empremtes d\'aquests antics cr\xc3\xa0ters s\'han mantingut al llarg del costat de l\'illa i a la vall de Bisentina Latera. El volc\xc3\xa0 fou per darrera vegada actiu el 104 aC. T\xc3\xa9 forma oval i 113,5 km\xc2\xb2 de superf\xc3\xadcie. Se situa a una altitud de 305 metres sobre el nivell del mar i t\xc3\xa9 una profunditat m\xc3\xa0xima de 151 metres (81 m de mitjana).\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes ribes del llac s\xc3\xb3n generalment baixes i sorrenques, amb una sorra de color negre residu de l\'antic volc\xc3\xa0, en alguns trams formen aiguamolls. De tant en tant hi ha petites pen\xc3\xadnsules. Els promontoris s\xc3\xb3n pocs: el Mont Bisenzio cap a l\'oest, els Monts Volsini, la Punta San Bernardino, la pen\xc3\xadnsula de Capodimonte i la punta de Sant\'Antonio. La resta de la riba \xc3\xa9s una zona tranquil\xc2\xb7la on es practica la pesca, hi ha horts juntament amb conreus d\'oliveres i vinyes. Tamb\xc3\xa9 hi ha boscos de roures, castanyers, salzes i extensions de canyissars on troben refugi molts ocells. Als arbres sovint es pengen a assecar les xarxes de pesca, al costat dels vaixells, el mateix tipus que han fet servir durant segles, amb rems i la part posterior asim\xc3\xa8trica que actua com a tim\xc3\xb3 i que es maniobra estant de peus. El turisme i els assentaments humans es concentren al llarg de la costa est i al sud, on hi ha tres ciutats costaneres (Bolsena, Marta, Capodimonte). La costa nord \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s baixa, mentre que l\'oest \xc3\xa9s m\xc3\xa9s salvatge i solit\xc3\xa0ria. En els \xc3\xbaltims anys, el llac ha vist un alarmant augment del seu nivell que est\xc3\xa0 erosionant la platja i amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, a causa de les fortes pluges d\'hivern, inunda els camps i llogarets de les ribes, causant danys considerables._NEWLINE_El 2006, el nivell del llac es va acostar als camins de terra de la costa. Per a tornar a nivells normals, nom\xc3\xa9s hi ha una sortida, el riu Marta, controlat per comportes que ajusten el flux d\'aigua. Un detall del llac \xc3\xa9s la pres\xc3\xa8ncia de seixes, produ\xc3\xafdes per canvis espec\xc3\xadfics en el nivell del llac, sobretot s\xc3\xb3n importants les que marquen elevacions impredictibles i inexplicables. Una seixa va assolir l\'any 2000 una caiguda d\'uns 50 cm.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nPer la biodiversitat existent al llac de Bolsena, ha estat proposat com a lloc d\'inter\xc3\xa8s comunitari._NEWLINE_Hi ha moltes esp\xc3\xa8cies de peixos nadius: el llu\xc3\xa7 de riu, la tenca, el joell, el besuc, la llissera, el protochondrostoma genei, el cranc de riu de potes blanques, el cranc d\'aigua dol\xc3\xa7a, i les anguiles que, segons Dante havien d\'atacar al Papa Mart\xc3\xad IV._NEWLINE_D\'altres han esp\xc3\xa8cies que han estat introdu\xc3\xafdes s\xc3\xb3n: el peix sol, el peix gat negre, el coregoni, la perca de riu, la perca americana, la carpa i l\'alosa._NEWLINE_L\'abund\xc3\xa0ncia de peixos i la natura verge han atret esp\xc3\xa8cies d\'aus aqu\xc3\xa0tiques de tota classe que s\'aturen al llac durant la migraci\xc3\xb3. Els exemplars que s\'han vist s\xc3\xb3n: el morell cap-roig, el xibec, la fotja, el cabuss\xc3\xb3 emplomallat, el cabusset, el martinet blanc i el bernat pescaire, esp\xc3\xa8cies t\xc3\xadpiques del nord d\'Europa. Entre les aus que resideixen permanentment aqu\xc3\xad, estan: els coloms, les gavines i cignes. Entre les esp\xc3\xa8cies que nien en les canyes hi ha ard\xc3\xa8ids petits, balquers i la boscarla de canyar, dues esp\xc3\xa8cies d\'aus que fan els nius teixint joncs, mentre que el cabuss\xc3\xb3 emplomallat crea plataformes flotants per fer el niu. Els depredadors m\xc3\xa9s comuns s\xc3\xb3n el corb mar\xc3\xad gros i la gavia, una au amb prou feines present a It\xc3\xa0lia que van arribar aqu\xc3\xad espont\xc3\xa0niament des de Fran\xc3\xa7a. _NEWLINE_Altres habitants comuns de les ribes del llac s\xc3\xb3n el bufo, la granota, la serp de collaret, el trit\xc3\xb3 i la tortuga d\'estany.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima \xc3\xa9s relativament temperat, sobretot a la riba sud. Durant l\'hivern el fort vent del nord causa onatge que xoca i forma espectaculars caramells penjant dels arbres i les fonts._NEWLINE_Aquesta caracter\xc3\xadstica \xc3\xa9s t\xc3\xadpica de la riba sud als municipis de Marta i Capodimonte per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 s\'ha presenciat a Montefiascone i han esdevingut encara m\xc3\xa9s espectaculars els anys que el llac ha tingut un nivell d\'aigua m\xc3\xa9s alt.\n_START_SECTION_\nEl riu Marta\n_START_PARAGRAPH_\nEl llac de Bolsena, des de la ciutat de Marta, desguassa formant un riu que acaba a la mar Tirrena. Despr\xc3\xa9s de creuar els municipis de Marta, Tusc\xc3\xa0nia i Tarqu\xc3\xadnia, es troba amb el mar. A una bella zona entre la desembocadura del riu Marta i el riu Mignone, es va establir la Reserva Natural de Poblacions Animals anomenada "Salina Tarquinia". El cabal del riu est\xc3\xa0   regulat pels unes comportes en una presa, capa\xc3\xa7os de regular el flux d\'aigua.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes ribes del llac Bolsena van comen\xc3\xa7ar a tenir assentaments humans cap a finals del Neol\xc3\xadtic, la forma d\'habitatge era el palafit. Va continuar estant poblat durant l\'edat del ferro i la del bronze per\xc3\xb2 estaven fortament condicionats a les variacions del nivell de l\'aigua i, en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, a la posici\xc3\xb3 de la riba.\n_START_SECTION_\nCultura vil\xc2\xb7lanoviana i etrusca\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han trobat restes arqueol\xc3\xb2giques que identifiquen la pres\xc3\xa8ncia de la cultura vil\xc2\xb7lanoviana, els seus nuclis de poblaci\xc3\xb3 eren: Visentum (Bisenzio) i Volsinii (Bolsena) que van assolir un notable grau de riquesa i  benestar. Amb els etruscs, la rodalia del llac va viure un per\xc3\xadode de gran esplendor: segons algunes hip\xc3\xb2tesis a la seva riba estava el Fanum Voltumnae (\xc2\xabtemple de Vertumne\xc2\xbb), un santuari on es trobaven cada any les dotze ciutats de la Confederaci\xc3\xb3 Etrusca. Durant aquest per\xc3\xadode va haver un enfrontament entre les dues ciutats rivals que volien tenir el control sobre el llac i Volsinii en va sortir vencedora.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca romana\n_START_PARAGRAPH_\nEls romans van arribar aqu\xc3\xad el 264 aC, quan van ocupar i van destruir Volsinii i Visentum despr\xc3\xa9s d\'un setge que semblava interminable. Les dues ciutats van ser reconstru\xc3\xafdes i repoblades per ciutadans romans. El llac \xc3\xa9s esmentat per Plini en el seu Naturalis Hist\xc3\xb2ria i a finals de l\'imperi en la dram\xc3\xa0tica hist\xc3\xb2ria de Santa Cristina, una m\xc3\xa0rtir cristiana del segle III que posteriorment seria proclamada patrona del llac.\n_START_SECTION_\nL\'Edat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEls longobards i els sarra\xc3\xafns van portar els seus ex\xc3\xa8rcits aqu\xc3\xad i van saquejar els principals centres urbans. Bolsena va ser saquejada i un grup de persones va traslladar les restes de Santa Cristina a l\'illa Martana. Bisenzio fou destru\xc3\xafda i el seu bisbat es va traslladar a Castro. El rei got Te\xc3\xb2dat, va fer que empresonessin a l\'illa Martana i matessin la seva cosina Amalasunta filla de Teodoric el Gran. L\'Edat Mitjana va ser per al llac un per\xc3\xadode de tristesa i decad\xc3\xa8ncia. A partir del segle XII, les terres del llac van ser disputades entre les localitats d\'Orvieto, Viterbo, l\'Esgl\xc3\xa9sia i els poderosos senyors feudals de Bisenzio. Els pobles de la riba van viure un per\xc3\xadode de declivi constant, i van patir saquejos freq\xc3\xbcents. El gran poeta Francesco Petrarca, va ser copejat per la greu situaci\xc3\xb3 i va demanar al papa Climent VI la seva intervenci\xc3\xb3. Climent VI va enviar el cardenal Albornoz, que va aconseguir portar el llac sota el control de l\'Esgl\xc3\xa9sia, per\xc3\xb2 el descontentament de la gent era tal que es van desencadenar violents disturbis i rebel\xc2\xb7lions.\n_START_SECTION_\nEl Ducat de Castro\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el retorn del Papa a Roma, li va permetre consolidar els seus dominis a l\'\xc3\xa0rea del llac. La ciutat de Montefiascone va con\xc3\xa8ixer una \xc3\xa8poca de gran desenvolupament, esdevenint el refugi de nombrosos pont\xc3\xadfex._NEWLINE_El 1537 el papa Pau III va crear el Ducat de Castro i va posar com a governant el seu fill Pere Llu\xc3\xads Farnese. A partir de llavors, a les vores del llac, s\'inicia un nou per\xc3\xadode de grandesa i esplendor. S\'hi construeixen palaus i resid\xc3\xa8ncies senyorials de fam\xc3\xadlies nobles romanes, ja que els Farnese posen de moda estiuejar aqu\xc3\xad, apartats de la calor sufocant de Roma. El 1649 Ranuccio Farnese havia adquirit tants deutes, que va haver de tornar el domi a l\'Esgl\xc3\xa9sia.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s del ducat fins a la unificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XVII el llac va estar governat pel cardenal Marcantonio Barbarigo, que va aprovar l\'obra de santa Lucia Filippini fundadora d\'un orde (l\'Ordine delle Maestre Pie) dedicada a l\'assist\xc3\xa8ncia religiosa i educativa de nens, pobres i desnonats. Al segle XVIII el nivell de l\'aigua va pujar notablement, causant la inundaci\xc3\xb3 i embassament de les ribes m\xc3\xa9s baixes i aix\xc3\xb2 va portar la difusi\xc3\xb3 de la mal\xc3\xa0ria. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia es van abandonar les ciutats de Bisenzio (territori que acabaria unit al de Capodimonte el 1816) i el Borghetto (que es va unir al de Grotte di Castro el 1745). Els habitants de San Lorenzo es van traslladar a un tur\xc3\xb3 ve\xc3\xad formant San Lorenzo Nuovo. El 1860 un destacament de Giuseppe Garibaldi va arribar a Talamone i va provar d\'aixecar una revolta popular, ocupant la fortalesa de Valentano. La temptativa va fallar ja fos per l\'hostilitat dels habitants del llac o per la intervenci\xc3\xb3 decisiva de les forces pontif\xc3\xadcies. No obstant aix\xc3\xb2, l\'\xc3\xa0rea del llac va passar a formar part del Regne d\'It\xc3\xa0lia el 1871.\n_START_SECTION_\nDes de la unificaci\xc3\xb3 fins a l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la unificaci\xc3\xb3 italiana i l\'aparici\xc3\xb3 de nous impostos les condicions de vida dels pescadors i camperols del llac de Bolsena no van millorar i va apar\xc3\xa8ixer el fenomen del brigantaggio (\xc2\xabbandolerisme\xc2\xbb). El bandoler m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s va ser Domenico Tiburzi que s\'amagava a la Selva de san Magno, per\xc3\xb2 aquesta pr\xc3\xa0ctica delictiva va ser frustrada per la policia a comen\xc3\xa7aments del segle XX. Els anys seg\xc3\xbcents d\'aquest segle van estar marcats per moltes intervencions p\xc3\xbabliques, com ara la recuperaci\xc3\xb3 de la Via C\xc3\xa0ssia, l\'arribada de l\'aigua corrent i l\'electricitat. El llac, durant la Segona Guerra Mundial va oferir refugi a molts italians que fugien de Toscana, d\'Orvieto, Viterbo i Roma. En els anys seg\xc3\xbcents s\'hi va experimentar una crisi econ\xc3\xb2mica i una lenta per\xc3\xb2 constant disminuci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 a causa de l\'abandonament de camps i pobles. Avui el llac est\xc3\xa0 en una situaci\xc3\xb3 confusa: per una banda, la crisi continua, amb una taxa de desocupaci\xc3\xb3 de les m\xc3\xa9s altes al Laci, l\'envelliment general de la poblaci\xc3\xb3, l\'\xc3\xa8xode de molts joves que es desplacen cercant feina, per\xc3\xb2 per altra banda no manquen signes encoratjadors. La ind\xc3\xbastria \xc3\xa9s completament inexistent si no es tenen en compte petites empreses artesanals a nivell familiar i diverses cooperatives agr\xc3\xadcoles o de processament de peix. El recurs m\xc3\xa9s important per al futur \xc3\xa9s el turisme, que alhora que atreu l\'ingr\xc3\xa9s de diners a la zona est\xc3\xa0 bloquejat per la falta de connexions apropiades (l\'estaci\xc3\xb3 d\'autobusos i  l\'autopista m\xc3\xa9s properes estan a Orvieto, a 21 km de dist\xc3\xa0ncia del llac). Els turistes s\xc3\xb3n majorit\xc3\xa0riament estrangers, sobretot alemanys, holandesos, francesos i alguns italians procedents principalment d\'Umbria, Toscana i Roma.\n_START_SECTION_\nIlla Bisentina\n_START_PARAGRAPH_\nL\'illa Bisentina \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s gran (17 hm\xc2\xb2) i es pot circumnavegar amb els vaixells tur\xc3\xadstics que parteixen des del port de Bolsena i del port de Capodimonte. Conserva una naturalesa quasi verge, amb densos boscos de roure, jardins italians, bells paisatges i monuments. Entre els edificis destacats est\xc3\xa0 l\'esgl\xc3\xa9sia dels Sants Jaume i Crist\xc3\xb2for, amb la imponent c\xc3\xbapula dissenyada per Vignola, observable des de la riba occidental del llac i el monestir francisc\xc3\xa0. Hi ha set esgl\xc3\xa9sies a l\'illa, entre les quals destaquen: la Rocchina (el nom ve del fet que reprodueix, a mida petita, la fortalesa (en itali\xc3\xa0 rocca) a la riba de Capodimonte), l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Caterina i la capella del Crucifix amb frescos del segle XV. Aqu\xc3\xad hi havia una pres\xc3\xb3 anomenada Malta dei Papa, excavada sota terra i emprada per recloure els condemnats per heretgia, els quals nom\xc3\xa9s tenien un sol forat petit perqu\xc3\xa8 hi entr\xc3\xa9s la llum. A l\'illa Bisentina hi ha, a m\xc3\xa9s, dues est\xc3\xa0tues, una d\'elles representa un lle\xc3\xb3 monumental i est\xc3\xa0 en al cim de les escales que condueixen al Mont Tabor, l\'altra \xc3\xa9s m\xc3\xa9s grossa i est\xc3\xa0 a la banda oriental. A dalt del Tabor hi ha un antic colomar i des d\'all\xc3\xa0 es poden veure els penya-segats rocallosos de la costa est o la costa sud, cap al poble de Capodimonte. Al segle IX s\'hi van establir alguns habitants de la propera Bisenzio que fugien dels sarra\xc3\xafns i d\'aqu\xc3\xad li va quedar el nom d\'illa Bisentina._NEWLINE_A mitjan segle XIII es va convertir en propietat dels senyors de Bisenzio, que despr\xc3\xa9s de disputes amb els illencs la van cremar i abandonar. El 1261, Urb\xc3\xa0 IV va reconquerir l\'illa, per\xc3\xb2 el 1333 va ser novament destru\xc3\xafda per Llu\xc3\xads de Baviera qui, acusat d\'heretgia, fou excomunicat pel Papa. Va passar a ser propietat dels Farnese des del 1400 i  va experimentar un per\xc3\xadode de gran prosperitat, incorporada en el Ducat de Castro. Va tornar a l\'Esgl\xc3\xa9sia fins que al segle XIX es va convertir en propietat privada. En l\'actualitat pertany a la fam\xc3\xadlia aristocr\xc3\xa0tica del Pr\xc3\xadncep del Drago, que t\xc3\xa9 un palau a la ve\xc3\xafna Bolsena. A l\'esgl\xc3\xa9sia dels sants Jaume i Crist\xc3\xb2for (ara en ru\xc3\xafnes) va ser enterrat Pere Llu\xc3\xads Farnese, senyor de Parma i Piacenza, l\xc3\xadder militar de fama controvertida._NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial, l\'alzina mil\xc2\xb7len\xc3\xa0ria propera al pont, buida per l\'interior, va ser utilitzada pels homes de la fam\xc3\xadlia del Pr\xc3\xadncep del Drago i els seus servents per escapar dels alemanys, una hist\xc3\xb2ria narrada en una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Carlo Verdone.\n_START_SECTION_\nIlla Martana\n_START_PARAGRAPH_\nSituada davant del nucli habitat del municipi de Marta, est\xc3\xa0 aquesta illa de 10,3 hm\xc2\xb2._NEWLINE_\xc3\x89s l\'illa on es van custodiar les despulles de Santa Cristina, durant els atacs dels b\xc3\xa0rbars. Va ser tamb\xc3\xa9 en centre de la tr\xc3\xa0gica hist\xc3\xb2ria d\'Amalasunta, reina dels gots, que va assumir el poder amb la mort de Teodoric i despr\xc3\xa9s d\'haver estat portada amb enganys a l\'illa i que finalment fou morta pel seu cos\xc3\xb3 Te\xc3\xb2dat. En un mass\xc3\xads a l\'est de l\'illa s\'ha erigit una placa commemorativa._NEWLINE_L\'illa Martana est\xc3\xa0 actualment deshabitada, per\xc3\xb2 hi va haver durant un temps un monestir de l\'orde de Sant Agust\xc3\xad. Avui dia \xc3\xa9s propietat privada i no es permet visitar-a, per\xc3\xb2 es pot circumnavegar amb un vaixell que surt del port de Capodimonte o del de Bolsena.\n_START_SECTION_\nEl museu del llac\n_START_PARAGRAPH_\nEl museu del llac de Bolsena es va crear el 1991 a la ciutat de Bolsena. All\xc3\xa0 es pot trobar informaci\xc3\xb3 sobre els volcans, l\'entorn natural i la hist\xc3\xb2ria de l\'ocupaci\xc3\xb3 humana d\'aquesta zona.\n_START_SECTION_\nProblemes mediambientals\n_START_PARAGRAPH_\nEl turisme intrusiu, la construcci\xc3\xb3 il\xc2\xb7legal, la pesca descontrolada, els residus de fertilitzants agr\xc3\xadcoles s\xc3\xb3n les amenaces reals per a l\'equilibri ecol\xc3\xb2gic del llac. Delicat equilibri si es pensa que el llac tarda m\xc3\xa9s de 100 anys en renovar completament les seves aig\xc3\xbces. Va ser constru\xc3\xaft recentment un sistema central de clavegueram (l\'anomenat "anell") que recull les aig\xc3\xbces residuals dels municipis de tot el llac i que s\'aboca en un col\xc2\xb7lector com\xc3\xba en el riu Marta, per\xc3\xb2, a causa de la neglig\xc3\xa8ncia de les administracions locals sovint es produeixen casos de trencaments, com l\'estiu del 2005, quan a causa d\'un error no aclarit, les clavegueres de la ciutat de Grotte di Castro van abocar al llac, causant la proliferaci\xc3\xb3 bacteriana cent vegades superior als l\xc3\xadmits. Un problema similar es va produir  l\'estiu del 2011 al municipi de Capodimonte.'