b'\n_START_ARTICLE_\nHoysala\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons explica la llegenda kannada un jove, Sala, animat pel seu guru jaina, va colpejar fins a donar mort a un tigre que es trobava al costat del temple de la deessa Vasantika a Sosevur. En canar\xc3\xa9s antic, la paraula \'colpejar\' es tradueix literalment com hoy, i d\'all\xc3\xa0 el nom de hoy sala. Aquesta llegenda va apar\xc3\xa8ixer per primera vegada en la inscripci\xc3\xb3 de Vishnuvardhana a Belur (1117), per\xc3\xb2 les inconsist\xc3\xa8ncies en el relat releguen la hist\xc3\xb2ria al m\xc3\xb3n del folklore. La llegenda va poder apar\xc3\xa8ixer i cobrar popularitat despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria del rei Vishuvardhana sobre els Txola a Talakad, ja que l\'emblema dels Hoysala mostra la lluita entre Sala i el tigre, emblema dels Txola._NEWLINE_Algunes inscripcions primerenques, de 1078 al 1090, suggereixen que els Hoysala van descendir dels Yadava en referir-se al vamsa (clan) Yadava com a Hoysala. Per\xc3\xb2 no hi ha registres que enllacin els Hoysala directament amb els Yadava del nord de l\'\xc3\x8dndia. Tamb\xc3\xa9 hi ha la possibilitat que els Hoysala descendissin de la comunitat Halumatha. Halumatha s\'hauria apocopat com a Hasala, i d\'all\xc3\xa0 hauria derivat a Hoysala. Els historiadors consideren els fundadors de la dinastia originaris de Malnad (a Karnataka) a partir de les nombroses inscripcions que els anomenen maleparolganda (senyors de les malepes o turons). Els reis de Hoysala portaven aquest t\xc3\xadtol amb orgull en canar\xc3\xa8s en la seva firma real i en les seves inscripcions. Les fonts liter\xc3\xa0ries de l\'\xc3\xa8poca en canar\xc3\xa8s (Jatakatilaka) i s\xc3\xa0nscrit (Gadya karnamrita) han confirmat que la nissaga era nadiua de Karnataka._NEWLINE_El primer registre de la fam\xc3\xadlia Hoysala est\xc3\xa0 datat en l\'any 950 i cita Arekalla com a cap, seguit per Maruga i Nripa Kama I (976). El seg\xc3\xbcent sobir\xc3\xa0, Munda (1006-1026), va ser succe\xc3\xaft per Nripa Kama II, ostentador del t\xc3\xadtol Permanadi, que mostra una alian\xc3\xa7a ja per aquell temps amb la Dinastia Ganga Occidental. Els seus comen\xc3\xa7aments van ser modestos, per\xc3\xb2 en un moment donat, la dinastia Hoysala va posar en marxa el seu proc\xc3\xa9s de transformaci\xc3\xb3 fins a convertir-se en un dels subordinats m\xc3\xa9s poderosos de l\'imperi Txalukya Occidental. Finalment, mitjan\xc3\xa7ant les conquestes militars de Vishnuvardhana els Hoysala van assolir l\'estatus de regne per primera vegada. Li va arrabassar Gangavadi als txola en 1116 i va traslladar la capital de Belur a Halebidu._NEWLINE_L\'ambici\xc3\xb3 de Vishnuvardhana de crear un imperi independent es va veure acomplerta pel seu n\xc3\xa9t Vira Ballala II, que va alliberar els Hoysala de la subordinaci\xc3\xb3 en el per\xc3\xadode que va de 1187 a 1193. \xc3\x89s a dir: els hoysala van comen\xc3\xa7ar com a subordinats dels Txalukya de l\'Oest i van formar a poc a poc el seu propi imperi a Karnataka amb reis forts com ara Vishnuvardhana, Vira Ballala II i Vira Ballala III. Durant aquesta \xc3\xa8poca, el D\xc3\xa8can va ser testimoni d\'una lluita a quatre bandes per l\'hegemonia entre els hoysala, pandya, kakatiya i els seuna. Vira Ballala II va derrotar als agressius pandya quan van envair el regne txola i va assumir els t\xc3\xadtols de Chola Rayia Pratishta Acharia (Fundador del regne Txola), Dakshina Chakravarti (Emperador del Sud) i Hoysala Chakravarti (Emperador dels Hoysala). A m\xc3\xa9s, segons la tradici\xc3\xb3 local, va fundar la ciutat de Bangalore._NEWLINE_Els Hoysala van estendre els seus dominis per zones que en l\'actualitat pertanyen a Tamil Nadu cap a 1225, i van fer de la ciutat de Kannanur Kuppam la capital provincial al costat de Srirangam; li atorgaren tamb\xc3\xa9 el control de la pol\xc3\xadtica del sud de l\'\xc3\x8dndia, amb la qual cosa va comen\xc3\xa7ar el per\xc3\xadode d\'hegemonia hoysala al sud del D\xc3\xa8can. Vira Someshwara, fill de Vira Narasimha II, va rebre el t\xc3\xadtol de mamadi (oncle) per part dels Pandya i els Chola. El regne Pandya va rebre tamb\xc3\xa9 la influ\xc3\xa8ncia hoysala. Cap a finals del segle XIII, Vira Ballala III va recapturar el terreny perdut a les mans dels pandya i va expandir el seu regne de manera que va cobrir tot el territori al sud del riu Krishna. Cap a finals del segle XIII, Vira Ballala III va reconquerir els territoris tamils que s\'havien perdut quan la insurrecci\xc3\xb3 dels Pandya, unint aix\xc3\xad els territoris Nord i Sud del seu regne._NEWLINE_A comen\xc3\xa7aments del segle XIV, l\'altipl\xc3\xa0 del D\xc3\xa8can es trobava en efervesc\xc3\xa8ncia, ja que gran part del nord de l\'\xc3\x8dndia va quedar sota domini musulm\xc3\xa0. Muhammad Shah I Khalji, sult\xc3\xa0 de Delhi, tenia la determinaci\xc3\xb3 d\'aconseguir el control del sud de l\'\xc3\x8dndia, un territori a\xc3\xafllat de la resta del m\xc3\xb3n conegut, i va enviar al seu comandant, Malik Kafur, en una expedici\xc3\xb3 al sud per espoliar la capital dels seuna, Devagiri, en 1311. L\'imperi Seuna va ser subjugat pels musulmans en 1318 i la ciutat de Halebidu (tamb\xc3\xa9 anomenada Dorasamudra o Dwarasamudra) va ser saquejada dues vegades, en 1311 i 1327._NEWLINE_Cap a 1336 el sult\xc3\xa0 havia conquerit els pandya de Madurai, els kakatiya de Warangal i el petit regne de Kampili. Els hoysala eren l\'\xc3\xbanic imperi hind\xc3\xba que resistia els invasors. Vira Ballala III es va instal\xc2\xb7lar a Tiruvannamalai i va presentar una dura resist\xc3\xa8ncia a les invasions del nord i al Soldanat de Madurai al sud. Despr\xc3\xa9s de prop de tres d\xc3\xa8cades de resist\xc3\xa8ncia, Vira Ballala III va morir en el transcurs de la Batalla de Madurai en 1343 i els territoris pertanyents a l\'imperi Hoysala van acabar sota el govern de Harihara I de Tungabhadra. Aquest nou regne hind\xc3\xba va resistir les invasions del nord i prosperaria m\xc3\xa9s tard fins a convertir-se en l\'Imperi Vijayanagara.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'administraci\xc3\xb3 Hoysala es recolzava en les rendes agr\xc3\xa0ries. Els reis concedien terrenys en pagament al servei dels beneficiaris, que passaven a ser terratinents que conreaven i extreien la riquesa de les seves terres. Hi havia dos tipus de terratinents o gavunda, els humils o praja gavunda i els m\xc3\xa9s acabalats prabhu gavunda. Les terres altes (malnad) tenien un clima temperat molt apropiat per a la ramaderia i el manteniment d\'horts i esp\xc3\xa8cies. L\'arr\xc3\xb2s era un cultiu b\xc3\xa0sic a les zones tropicals (bailnad). Els Hoysala recollien impostos per l\'\xc3\xbas dels sistemes d\'irrigaci\xc3\xb3, com aljubs, canals, rescloses i molins, que es constru\xc3\xafen i mantenien amb els diners dels vilatjans. Les basses (Vishnusagara Shantisagara i  Ballalarayasagara) es constru\xc3\xafen amb fons estatals._NEWLINE_La importaci\xc3\xb3 de cavalls per al seu \xc3\xbas com a mitj\xc3\xa0 de transport i per a la cavalleria militar dels regnes hind\xc3\xbas va ser un pr\xc3\xb2sper negoci per a la Costa Oest. Els boscos produ\xc3\xafen fustes com el tec, que s\'exportava a trav\xc3\xa9s de ports en l\'\xc3\xa0rea de l\'actual Kerala. Testimonis de la dinastia xinesa Song esmenten la pres\xc3\xa8ncia de mercaders de l\'\xc3\x8dndia en ports del sud de la Xina, la qual cosa indica un comer\xc3\xa7 actiu amb els regnes d\'ultramar. El Sud de l\'\xc3\x8dndia exportava teixits, perfums, fusta de s\xc3\xa0ndal, c\xc3\xa0mfora i condiments a la Xina, Dhofar, Aden i Siraf (el port d\'entrada a Egipte, l\'Ar\xc3\xa0bia i P\xc3\xa8rsia). Amb l\'apogeu de la construcci\xc3\xb3 de temples, els arquitectes (vishwakarmas), escultors, picapedrers, orfebres i altres treballadors qualificats van viure una \xc3\xa8poca de prosperitat._NEWLINE_L\'asamblea de cada poble era la responsable de recollir els impostos del govern. Els impostos de la terra s\'anomenaven siddhaya i inclo\xc3\xafen les taxes originals (kula) m\xc3\xa9s diversos c\xc3\xa0rrecs addicionals. Tamb\xc3\xa9 es cobraven impostos a les diferents professions, en els casaments, al transport de b\xc3\xa9ns i als animals dom\xc3\xa8stics. Els impostos als b\xc3\xa9ns (or, pedres precioses, perfums, fusta de s\xc3\xa0ndal, cordes, fil, habitatges, botigues, premses de canyes de sucre, etc.) aix\xc3\xad com a la seva producci\xc3\xb3 (pebre negre, nous d\'areca, arr\xc3\xb2s, esp\xc3\xa8cies, palmes, cocos, sucre) es registraven mitjan\xc3\xa7ant una s\xc3\xa8rie de procediments burocr\xc3\xa0tics a cada llogarret. L\'assemblea local podia establir impostos especials per a prop\xc3\xb2sits espec\xc3\xadfics com ara la construcci\xc3\xb3 de basses.\n_START_SECTION_\nSocietat\n_START_PARAGRAPH_\nLa societat Hoysala era un reflex dels moviments culturals, religiosos i pol\xc3\xadtics que comen\xc3\xa7aven a sorgir en aquella \xc3\xa8poca. Durant aquest per\xc3\xadode la societat canaresa va iniciar un moviment de modernitzaci\xc3\xb3. La situaci\xc3\xb3 de les dones podia ser molt variada. Les dones de la fam\xc3\xadlia reial podien tenir responsabilitats administratives, com ens expliquen algunes fonts que parlen del treball que va realitzar la reina Umadevi a Halebidu en abs\xc3\xa8ncia de Vira Ballala II, quan aquest es va dirigir al nord per dur a terme diverses campanyes militars. Tamb\xc3\xa9 es va enfrontar amb \xc3\xa8xit a alguns nobles rebels. Alguns registres parlen de la participaci\xc3\xb3 de les dones al m\xc3\xb3n de l\'art. Se sap de l\'habilitat de la reina Shantala Devi per al ball i la m\xc3\xbasica, i es coneix molt b\xc3\xa9 la filiaci\xc3\xb3 de la poetessa Vachana i de la m\xc3\xadstica Akka Mahadevi al moviment bhakti. Les devadasi (ballarines dels temples) treballaven en una professi\xc3\xb3 molt comuna, i podien haver rebut bona educaci\xc3\xb3 i gust per les arts. Aix\xc3\xb2 els donava m\xc3\xa9s llibertat que a altres dones del m\xc3\xb3n rural o fins i tot de les ciutats, que veien la seva vida redu\xc3\xafda al compliment de tasques m\xc3\xa9s rutin\xc3\xa0ries. La pr\xc3\xa0ctica volunt\xc3\xa0ria del sati era molt habitual i la prostituci\xc3\xb3 estava socialment ben vista. Aix\xc3\xad mateix, el sistema de castes estava present, com en gaireb\xc3\xa9 tota l\'\xc3\x8dndia._NEWLINE_El comer\xc3\xa7 a les costes occidentals va atreure immigrants de diferents or\xc3\xadgens, incloent-hi \xc3\xa0rabs, jueus, perses, xinesos i malais. Les migracions internes, a mesura que l\'imperi es va anar expandint, va fer que la tradici\xc3\xb3 local es vei\xc3\xa9s influ\xc3\xafda per altres cultures locals. Al sud de l\'\xc3\x8dndia els pobles rebien el nom de pattana o pattanam. El mercat era denominat nagara o nagaram, i era el nucli central de la localitat. Alguns pobles, com Shravanabelagola, van comen\xc3\xa7ar sent amb prou feines un assentament religi\xc3\xb3s durant el segle VII i es van desenvolupar fins a convertir-se en importants centres de comer\xc3\xa7 al segle XII gr\xc3\xa0cies a l\'arribada de mercaders pr\xc3\xb2spers, mentre que un lloc com Belur es va transformar en un lloc majestu\xc3\xb3s quan el rei Vishnuvardana hi va erigir el temple Chennakesava. Els temples m\xc3\xa9s grans, els subvencionats pel rei, servien com centres d\'activitats religioses, socials i judicials, i la seva construcci\xc3\xb3 li assegurava al rei el t\xc3\xadtol de "D\xc3\xa9u a la Terra". _NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 de temples tenia un prop\xc3\xb2sit comercial m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del purament religi\xc3\xb3s i no es limitava a cap corrent hind\xc3\xba en particular. Els mercaders xives d\'Halebidu van finan\xc3\xa7ar la construcci\xc3\xb3 del temple Hoysaleswara per competir amb el temple Chennakesava de Bellur, fent aix\xc3\xad de Halebidu una ciutat igual d\'important. Els temples Hoysala, tanmateix, eren seculars, \xc3\xa9s a dir, admetien la pres\xc3\xa8ncia de pelegrins de qualsevol confessi\xc3\xb3 hind\xc3\xba, amb l\'excepci\xc3\xb3 del temple Kesava de Somanathapura, que era exclusivament vaishnava. Els temples que erigien els terratinents en els ambients rurals cobrien les necessitats religioses, fiscals, pol\xc3\xadtiques i culturals de les comunitats agr\xc3\xa0ries. Per\xc3\xb2, de forma independent als qui els finan\xc3\xa7aven, els temples proporcionarien treball a professionals agrupats en gremis, que ajudarien al desenvolupament de la comunitat quan, amb el temps, els temples comencessin a assemblar-se a rics monestirs budistes.'