b'\n_START_ARTICLE_\nChinanteca\n_START_SECTION_\nGram\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de vista tipol\xc3\xb2gic el chinanteca \xc3\xa9s una llengua amb ordre b\xc3\xa0sic VSO. En alguns casos en cert tipus de cl\xc3\xa0usules algunes variants com el chinanteca de Sochiapan pot presentar ordre V\xc3\x93S, encara que amb refer\xc3\xa8ncia creuada inversa. A m\xc3\xa9s presenten un alineament morfosint\xc3\xa0ctic de tipus ergatiu._NEWLINE_Quant a la morfologia flexiva i derivacional, el chinanteca usa exclusivament prefixos, tret com\xc3\xba a altres lleng\xc3\xbces otomang on els sufixos o b\xc3\xa9 no existeixen o b\xc3\xa9 s\xc3\xb3n molt escassos. A m\xc3\xa9s en la flexi\xc3\xb3 verbal s\'empra tamb\xc3\xa9 el to; la mateixa arrel amb diferents tons i maneres de fonaci\xc3\xb3 serveixen per a expressar la persona gramatical i de vegades el temps gramatical (present i futur). L\'aspecte verbal i el passat se solen indicar mitjan\xc3\xa7ant prefixos, i de la mateixa manera la veu gramatical. Igual que en altres lleng\xc3\xbces ergatives el chinanteca posseeix veu antipassiva i posseeix a m\xc3\xa9s una veu passiva pr\xc3\xb2piament dita._NEWLINE_En comptes d\'un sistema d\'honor\xc3\xadfics, hi ha un sistema de "deshonor\xc3\xadfics": una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 variada de pronoms de primera i segona persona li permeten al parlant expressar la seva actitud cap a si mateix i cap a l\'o\xc3\xafdor. Tamb\xc3\xa9 hi ha un pronom de "quarta persona" que permet mantenir la refer\xc3\xa8ncia encertada quan hi ha dos participants de tercera persona en el discurs.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as als mitjans\n_START_PARAGRAPH_\nS\'estan fent programes de r\xc3\xa0dio en chinanteca a les emissores XEOJN de San Lucas Ojitl\xc3\xa1n (Oaxaca) i XEGLO, de Guelatao de Ju\xc3\xa1rez (Oaxaca), ambdues dependents de la CDI.'