b"\n_START_ARTICLE_\nMare de D\xc3\xa9u del Roser\n_START_SECTION_\nDifusi\xc3\xb3 en l'\xc3\xa0mbit catal\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl culte i devoci\xc3\xb3 al Roser o a la Mare de D\xc3\xa9u del Roser fins a la fi del s. XVI \xc3\xa9s limitat als convents dominics i a llur \xc3\xa0mbit d'acci\xc3\xb3. Al llarg dels s. XIV i XV hi ha indicis d'aquesta devoci\xc3\xb3 en les mencions de saltiris (nom popular del rosari) i patern\xc3\xb2sters (rosaris i collarets, per\xc3\xb2 amb finalitat de comptar les avemaries i els parenostres). L'avan\xc3\xa7ada devocional del Roser i de l'erecci\xc3\xb3 de les confraries i l'exist\xc3\xa8ncia d'un ofici dedicat a fer rosaris tingu\xc3\xa9 lloc a partir del 1571, quan, amb ocasi\xc3\xb3 de guanyar-se la Batalla de Lepant (1571) la festa del 7 d'octubre, hom cregu\xc3\xa9 que fou per la intervenci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u. Aix\xc3\xb2 ho declar\xc3\xa0 el papa Pius V i ho ampli\xc3\xa0 el seu successor Gregori XIII, que f\xc3\xa9u del dia 7 d'octubre el dia de la Mare de D\xc3\xa9u del Roser de tot el m\xc3\xb3n o festa universal del Roser. Entre el 1570 i el 1620 hi hagu\xc3\xa9 arreu del m\xc3\xb3n i en especial als Pa\xc3\xafsos Catalans una extraordin\xc3\xa0ria florida d'erecci\xc3\xb3 de confraries del Roser, regides pel rector de la parr\xc3\xb2quia i dos priors i dues prioresses (dits en altres indrets majorals, pabordes, c\xc3\xb2nsols, cambrers o simplement administradors). Modernament eren dos casats i dos solters que solien \xc3\xa9sser canviats cada any per la Candelera, pel Roser de Maig, per la Pasqua Granada o altres dies assenyalats, segons les localitats. El rellevament anava acompanyat de festes paralit\xc3\xbargiques i folkl\xc3\xb2riques, com el ball del ciri o ball de les majorales, que ballaven els pabordes o priors sortints i els entrants. La confraria cobrava una m\xc3\xb2dica quantitat dels confrares, que s'inscrivien en el llibre del Roser, i amb ells organitzava les noves festes (Roser de Maig, Roser d'Octubre o de tot lo m\xc3\xb3n, ciris per al monument i retaule del Roser, rosari de l'aurora, octavari de predicacions per l'octubre) i celebrava un aniversari a la mort dels confrares. Es feien tamb\xc3\xa9 captiris especials per les principals festes, amb una bacina ornada d'una Mare de D\xc3\xa9u del Roser, i actes populars, com les caramelles a c\xc3\xa0rrec de la confraria, seguits de rifes d'ous i de llonganisses. Eren tamb\xc3\xa9 t\xc3\xadpics els captiris per la confraria fets amb motiu de bateigs i noces. Els confrares es beneficiaven d'indulg\xc3\xa8ncies especials concedides pels papes en moltes ocasions (1586, 1593, 1657, 1726, 1770, 1808) i tenien com a t\xc3\xadpica la celebraci\xc3\xb3 cada primer diumenge d'un rosari, amb un cant dels goigs i process\xc3\xb3 redu\xc3\xafda pel temple o pels voltants d'ell._NEWLINE_Les grans process\xc3\xb3 religiosa eren per les festes del Roser i rosari de l'aurora. Les creacions de les confraries feren apar\xc3\xa8ixer en totes les esgl\xc3\xa9sies un altar i una capella del Roser, quasi sempre afegit a les velles esgl\xc3\xa9sies rom\xc3\xa0niques, com a annex, cobert de nerviacions g\xc3\xb2tiques amb una clau de volta amb la Mare de D\xc3\xa9u i l'infant envoltats d'un rosari o cercle de roses. La rosa fou sempre la flor t\xc3\xadpica dels confrares i eren bene\xc3\xafdes i repartides entre ells pel Roser de Maig, dit tamb\xc3\xa9 festa de la Rosa. La vida de les confraries arrib\xc3\xa0 fins al principi del segle XX, tingu\xc3\xa9 una nova revifalla amb les aparicions de Lorda i les campanyes de predicaci\xc3\xb3 del s. XIX. Al Principat foren especials ap\xc3\xb2stols del rosari Francesc Coll i Guitart, Antoni Maria Claret i la majoritat de predicadors populars. Lle\xc3\xb3 XIII fou un especial propagador del rosari, i despr\xc3\xa9s d'ell ho han estat tots els seus successors. Malgrat tot han desaparegut gaireb\xc3\xa9 completament les confraries del Roser i el seu ric folklore i \xc3\xa9s una devoci\xc3\xb3 que ha disminu\xc3\xaft palesament davant l'empenta renovadora lit\xc3\xbargica moderna."