b'\n_START_ARTICLE_\nSant Pere de Serrateix\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCal destacar, com a elements m\xc3\xa9s interessants, d\'una banda, els fonaments dels tres absis prerom\xc3\xa0nics, de forma rectangular i en l\xc3\xadnia, que segueixen un model paleocristi\xc3\xa0 tard\xc3\xa0. \xc3\x89s un dels pocs exemplars conservats a Catalunya. I de l\'altra, els arcs de ferradura de la cap\xc3\xa7alera de l\'\xc3\xa8poca prerom\xc3\xa0nica. T\xc3\xa9 la planta basilical amb tres naus separades per arcs de mig punt sobre pilars. _NEWLINE_L\'edifici fou transformat en habitacle en \xc3\xa8poca contempor\xc3\xa0nia, de manera que passava for\xc3\xa7a desapercebut com a construcci\xc3\xb3 religiosa. De l\'antic edifici resten, englobats dins la construcci\xc3\xb3 moderna, el mur de tramuntana, una part del mur sud amb restes de finestrals, les arcades de separaci\xc3\xb3 de la nau central amb la nau nord i les fa\xc3\xa7anes de llevant i de ponent, for\xc3\xa7a transformades per\xc3\xb2 amb elements destacables com dos arcs i alguns finestrals. Una reforma de finals del segle XX li va restituir l\'aspecte prerom\xc3\xa0nic original._NEWLINE_L\'aparell originari de l\'edifici \xc3\xa9s a base de carreus de mides petites, molt ben desbastats i escantonats, que es disposen en filades regulars i lligats amb morter de cal\xc3\xa7.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSant Pere de Serrateix \xc3\xa9s un monument singular pels seus or\xc3\xadgens i per les seves transformacions. Durant nou-cents anys va ser l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Serrateix, des del segle IX fins a mitjan segle XVIII, i des del segle X depenia del Monestir. \xc3\x89s un edifici amb una cap\xc3\xa7alera prerom\xc3\xa0nica (segle IX) i la resta d\xc2\xb4\xc3\xa8poca rom\xc3\xa0nica (segle XI). Durant el segle XV s\'hi produ\xc3\xad una profunda transformaci\xc3\xb3. A principis del segle XX, s\'hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 l\'Escola i l\'Ajuntament, i m\xc3\xa9s tard un forn de pa. La restauraci\xc3\xb3 efectuada el 1991-95 va recuperar la fesomia del segle XI. Actualment \xc3\xa9s la seu de l\'Ajuntament de Viver i Serrateix._NEWLINE_L\'exist\xc3\xa8ncia dels documents de consagraci\xc3\xb3 de dues esgl\xc3\xa9sies (l\'any 977 i el 1126), dedicades a Santa Maria, i l\'exist\xc3\xa8ncia de les restes de l\'esgl\xc3\xa9sia prerom\xc3\xa0nica de Sant Pere de Serrateix han fet creure que hi havia dues esgl\xc3\xa9sies en \xc3\xa8poca anterior a la rom\xc3\xa0nica: l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere seria la parroquial, l\'\xc3\xbanica que es conserva d\'\xc3\xa8poca prerom\xc3\xa0nica._NEWLINE_Estudis recents han demostrat que l\'edifici de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere correspon a la primera esgl\xc3\xa9sia del monestir, dedicada a santa Maria, sant Pere i sant Urbici, consagrada el 3 d\'octubre del 977 i que conserv\xc3\xa0 la titularitat de Sant Pere; aquesta mateixa esgl\xc3\xa9sia consta que era la parr\xc3\xb2quia quan als segles XI-XII es constru\xc3\xad la nova esgl\xc3\xa9sia del monestir sota l\'advocaci\xc3\xb3 de Santa Maria. En fundar-se la nova esgl\xc3\xa9sia monacal, Sant Pere pass\xc3\xa0 a dependre del monestir quedant per\xc3\xb2 com esgl\xc3\xa9sia parroquial. Aquestes funcions les mantindria durant tota l\'Edat Mitjana i Moderna._NEWLINE_Segons consta al Llibre del Sindicat de Remen\xc3\xa7a de 1448, custodiat a l\'Arxiu Municipal de Girona, el dimecres 15 de gener de 1449 tingu\xc3\xa9 lloc a la sagrera de la vila una reuni\xc3\xb3 d\'homes de remen\xc3\xa7a convocats per a ratificar la proposta d\'abolici\xc3\xb3 dels mals usos que els afectaven. La reuni\xc3\xb3 es feu sota llic\xc3\xa8ncia del veguer de Manresa Esteve Parets, que actu\xc3\xa0 de testimoni, i en pres\xc3\xa8ncia de Jaume Serrol\xc3\xad, notari substitut. Convocats els homes de remen\xc3\xa7a del terme amb repic de campanes i so de viafora hi assistiren Joan de Casadess\xc3\xbas, Pere de Casamitjana, Bernat de la Coma, Francesc de Niub\xc3\xb3 Juss\xc3\xa0, Joan de Niub\xc3\xb3 Sobir\xc3\xa0, Pere de  Perearnau, Bartomeu de Santpere i Jaume de la Serra._NEWLINE_Al llarg dels segles XVII i XVIII hi va haver enfrontaments entre l\'abat i el bisbe pel control d\'aquesta esgl\xc3\xa9sia. Al segle XVIII s\'hi varen fer obres menors: arranjament de la teulada, la volta i l\'altar; en aquest segle ja nom\xc3\xa9s hi havia un sol altar i l\'esgl\xc3\xa9sia havia perdut les dues naus laterals i els corresponents absis de l\'esgl\xc3\xa9sia prerom\xc3\xa0nica._NEWLINE_A mitjan segle XIX l\'esgl\xc3\xa9sia ja no s\'utilitzava com a tal. El 1899 l\'Ajuntament ced\xc3\xad el monestir al bisbat de Solsona i aquest entreg\xc3\xa0 "la antigua y derru\xc3\xadda iglesia de S. Pedro de Serrateix" per a instal\xc2\xb7lar-hi l\'escola i la casa consistorial.'