b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s\n_START_SECTION_\nEl poble d'\xc3\x92pol\n_START_PARAGRAPH_\nL'origen d'\xc3\x92pol, tant pel que fa al nom com respecte de la poblaci\xc3\xb3, \xc3\xa9s el castell, en el qual es cre\xc3\xa0 la poblaci\xc3\xb3, anomenada Salvaterra per Jaume I el Conqueridor, la qual al segle XVI baix\xc3\xa0 al pla de sota del castell, 1.200 metres al sud-est del tur\xc3\xb3 del castell, al bell mig de l'altipl\xc3\xa0 d'\xc3\x92pol._NEWLINE_El poble nou, creat en un moment de sovintejades confrontacions b\xc3\xa8l\xc2\xb7liques, adopt\xc3\xa0 igualment una forma de vila closa, encara que no parteixi d'una cellera medieval. El poble vell, dalt del tur\xc3\xb3 del castell, conserva diverses cisternes molt grans, cobertes amb volta. Hi ha tamb\xc3\xa9 vestigis de l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Lloren\xc3\xa7 del Castell d'\xc3\x92pol, capella del castell i possiblement parroquial del poble primigeni de Salvaterra, aix\xc3\xad com restes d'altres construccions del castell i del poble, tot en ru\xc3\xafnes._NEWLINE_El poble actual est\xc3\xa0 bastit al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Lloren\xc3\xa7 d'\xc3\x92pol, que conserv\xc3\xa0 el patronatge de l'esgl\xc3\xa9sia del castell, cosa que demostra que en fou la successora. L'esgl\xc3\xa9sia hi ocupa un lloc central, i el poble s'organitza a l'entorn seu bastant agrupat, amb una forma arrodonida. Tot al sud i sud-est del nucli primigeni s'ha anat desenvolupant el poble contemporani, en carrers de tra\xc3\xa7at m\xc3\xa9s regular, i amb edificacions basades principalment en habitacles unifamiliars amb espais a l'entorn de la casa. En les altres direccions hi ha tamb\xc3\xa9 algunes cases, en part enfilant-se en el pend\xc3\xads a la base del qual es troba el poble._NEWLINE_A la perif\xc3\xa8ria del poble actual, a la zona sud-est, hi ha el cementiri municipal actual (l'antic era a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial), amb la capella de la Mare de D\xc3\xa9u dels Morts i a prop i al seu nord-est, la capella de la Mare de D\xc3\xa9u de la Vict\xc3\xb2ria. Actualment s\xc3\xb3n dins del nucli urb\xc3\xa0, tot i que en el seu extrem.\n_START_SECTION_\nEl poble de Perell\xc3\xb3s\n_START_PARAGRAPH_\nEl vell poble de Perellons, esdevingut posteriorment Perell\xc3\xb3s i escrit Perill\xc3\xb3s des del segle XVIII, est\xc3\xa0 situat al nord del terme actual, per la qual cosa, quan existia com a comuna independent, era la comuna m\xc3\xa9s septentrional dels Pa\xc3\xafsos Catalans. Sota la Serra de Perell\xc3\xb3s, la import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica del lloc confer\xc3\xad una gran import\xc3\xa0ncia a l'edat mitjana a la fam\xc3\xadlia que posse\xc3\xafa el lloc. El 1100 n'era senyor Ramon Seguer de Perellons, un descendent del qual, Francesc de Perell\xc3\xb3s. fou erigit el 1366 vescomte de Rueda i d'\xc3\x89pila (a l'Arag\xc3\xb3) per Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s com a recompensa pels seus serveis militars i diplom\xc3\xa0tica. Aquest mateix Francesc de Perell\xc3\xb3s esdevingu\xc3\xa9 el 1368 almirall del Rei de Fran\xc3\xa7a. Casat amb Constan\xc3\xa7a de Fenollet, fou pare de Miquel de Perell\xc3\xb3s, que fou arquebisbe d'Ambrun, i de Ramon de Perell\xc3\xb3s, per a qui el rei Joan I cre\xc3\xa0 el 1391 el vescomtat de Perell\xc3\xb3s._NEWLINE_Dominen les restes del poble el castell del Senyor o del vescomte, a prop de l'antiga esgl\xc3\xa9sia parroquial, rom\xc3\xa0nica, de Sant Miquel de Perell\xc3\xb3s. Prop del poble hi ha tamb\xc3\xa9 les ru\xc3\xafnes de la capella de Santa B\xc3\xa0rbara de Perell\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nValloriola\n_START_PARAGRAPH_\nAntic terme (vallem Ariolam), pertanyia de primer al prior d'Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad i despr\xc3\xa9s, com tot aquell priorat, al monestir de Santa Maria de la Real, de Perpiny\xc3\xa0. Valloriola conserva la capella de Sant Josep de Valloriola.\n_START_SECTION_\nVestigis arqueol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nA diversos indrets del terme d'\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s van ser trobats vestigis arqueol\xc3\xb2gics importants: al Pla del Barranc, del Serrat Alt, hi ha una cova amb dibuixos fets amb carb\xc3\xb3, d'\xc3\xa8poca indeterminada, i enterraments del paleol\xc3\xadtic final i del calcol\xc3\xadtic. A la Cauna de Perell\xc3\xb3s, gravats amb motius cruciforme i fragments d'\xc3\xa0mfora d'\xc3\xa8poca romana. Prop del Castell d'\xc3\x92pol, nombroses restes romanes.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme d'\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s t\xc3\xa9 un bon nombre de construccions a\xc3\xafllades, per\xc3\xb2 moltes s\xc3\xb3n en ru\xc3\xafnes, actualment. Aix\xc3\xad, s'hi troben la Capella, el Casot, el Casot de Laborie, el de Robert Calmon, el de Roger Calmon, tres edificacions denominades simplement el Cortal, el Cortal de Coma Ramiol, o d'en Cerd\xc3\xa0, el de la Bosiga, el de la Carina, abans d'en Carrera, el de la Coma Fosca, el del Crest del Mill, el del Ferrer, abans d'en Fabra, el d'en Benet, el d'en Bernadoi, abans del Sant, el d'en F\xc3\xa9licien, el d'en Fogar, el Cortal o Mas d'en Lalana, el Cortal d'en Vilatis, el Forn de Cal\xc3\xa7 de Montpeir\xc3\xb3s, el Mas d'en Vilatis, el Mas Farines, abans Cortal d'en Viola, el Mol\xc3\xad Nou, la Poudri\xc3\xa8re, la Quera (mas) i la Vall Oriola (mas). Vora el poble, a m\xc3\xa9s, hi ha l'antiga Cava cooperativa, ara desafectada. _NEWLINE_De construccions en ru\xc3\xafnes, la llista \xc3\xa9s llarga: quatre de denominades Cortal, sense complement, el Cortal d'Amat, el de Gratall\xc3\xa0, el de la Cauna, abans d'en Cerd\xc3\xa0, un altre tamb\xc3\xa9 anomenat de la Cauna, el de la Ja\xc3\xa7a del Bou, el de la Murtra, el de la Salina, el de l'Auriol (dos de diferents amb el mateix nom), el del Duc, el de l'Esquella, el del Quisc\xc3\xb3, el del Remol\xc3\xad, el del R\xc3\xb2bol, o de l'Hilari i del Bert\xc3\xad, el del Tirolet, o d'en Malet, el d'en Boneu, el d'en Botet, el d'en Carrera (dos de diferents amb el mateix nom), el d'en Castany (dos de diferents amb el mateix nom, un d'ells antigament denominat de l'Eimeric), el d'en Cavaller, el d'en Fanfan\xc3\xad, abans denominat d'en Lalana, el d'en Farines, el d'en Ferrer, el d'en Jouer, abans d'en Saleta, el d'en Lalana (dos de diferents amb el mateix nom), el d'en Patruix, o d'en Verger, el d'en Pitot, o d'en Saurines, el d'en Pujol, el d'en Reinald, el d'en Sanyes (dos de diferents amb el mateix nom), el d'en Cerd\xc3\xa0, el d'en Vilatis, el d'en Vallat, el de Sant Miquel, el Cortal Nou, abans Ja\xc3\xa7a d'en Fabra, els Cortals d'en Drilles, el Mas o Cortal Forquier, el Mas o Cortal Nou i el Mol\xc3\xad Vell. Alguns d'aquests top\xc3\xb2nims s\xc3\xb3n, a m\xc3\xa9s, noms antics pel seu des\xc3\xbas actual. Altres noms antics s\xc3\xb3n el Cortal del Tort, el d'en Calmon, antigament del Noi, el d'en Lalana i la Ja\xc3\xa7a del Jepota.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'accidentada orografia del terme d'\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s, sobretot a la part de Perell\xc3\xb3s, fa que aquest terme estigui ple de torrents, amb diverses denominacions, i c\xc3\xb2rrecs. El terme est\xc3\xa0 organitzada majorit\xc3\xa0riament a l'entorn del R\xc3\xb2bol. Travessa, de forma sinuosa, el terme de nord a sud, i rep les aflu\xc3\xa8ncies, de llevant a ponent, de la Coma de l'Esquella, del C\xc3\xb2rrec del Matavent, o de la Coma de Matavent, i del de les Salines, del de la Coma del Bou, dels C\xc3\xb2rrecs dels Vivers i, a trav\xc3\xa9s d'ells, dels c\xc3\xb2rrecs de la Font del Genegal, del de la Galera, de diversos c\xc3\xb2rrecs sense nom propi, del del Trauc del Cavall, del del Garrollar, del del Garrollar Rodon, del del Clot del Garrollar, del del Roc Rodon, del de la Coma Fosca (dos amb el mateix nom), del Crest de Carriera, del Roire, del C\xc3\xb2rrec de la Llaquera, que aporta els c\xc3\xb2rrecs del Pou d'en Noris, de la Coma d'en Canaval, del Camp d'en Bodoll, de l'Assalador, del Cortal d'en Botet, i de la Coma de la Ja\xc3\xa7a de les Ferles, els c\xc3\xb2rrecs de la Cadieira de la Pau, el de la Cadieira dels Arbocers, la Coma de Camp Rodill, la dels Veirals de Camp Rodill, la dels Porcs, la dels Conills, la del Comellar del Camp Rodill, la de la Coma de l'Escloper, la del C\xc3\xb2rrec de la Murtra, el Comellar de la Romanissera, la Coma de la Murtra, el Comellar, el Comellar de la Bosiga, la Coma de l'Artiga de Micolau, els Comellars de l'Artiga de Micolau, la Coma de la Rasimiera, el C\xc3\xb2rrec dels Veiralets, la Coma de Fer, el Comellar del Trauc de les Abelles, la Coma dels Fangassos, la Coma del Roc Roig, la Coma del Remol\xc3\xad, la Coma del Cabrit la Coma Reinald, la Coma Boixera, el C\xc3\xb2rrec del Costal\xc3\xb3, el de la Ginebreda, el de la Perdici\xc3\xb3, el de la Basseta, o les Bassetes, el de la Coma del Bou i el de la Coma del R\xc3\xb2bol._NEWLINE_La depressi\xc3\xb3 on es troba el poble d'\xc3\x92pol t\xc3\xa9 alguns cursos d'aigua que no tenen continu\xc3\xaftat, ja que aboquen l'aigua, quan plou, cap a pous o cap a capes fre\xc3\xa0tiques subterr\xc3\xa0nies. Entre aquests es troben la Coma Ramiol, el C\xc3\xb2rrec d'en Costera i el de la Coma de Bell Senyor, el C\xc3\xb2rrec dels Aladers, la Coma de Mont Pla, el C\xc3\xb2rrec de Mont Pla, la Coma Forcada, el C\xc3\xb2rrec de Jon, el C\xc3\xb2rrec de la Costa de Mont Pla, el C\xc3\xb2rrec d'en Joan Drilles, el C\xc3\xb2rrec de la Marga, l'Agulla -o Cam\xc3\xad, malgrat ser un torrent- dels Clots Roigs, l'Agulla del Barranc, el C\xc3\xb2rrec d'en Mir, o de la Coma del Mir, el de la Font Nova, el Rec de la Vernadella, el Barranc dels Ametllers._NEWLINE_Cap al terme de Salses, de forma paral\xc2\xb7lela al R\xc3\xb2bol, davallen uns quants c\xc3\xb2rrecs que tenen la cap\xc3\xa7alera a \xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s. Es tracta dels c\xc3\xb2rrecs del Mas d'en Costa i el dels Clots d'en Boquer, o de les Fontanilles._NEWLINE_Entre les fonts destacades hi ha les que alimenten d'aigua el poble d'\xc3\x92pol, la Font del Castell, les fonts captades de la Cauna Negra i de la Cauna Roja, la Font d'\xc3\x92pol i l'Aq\xc3\xbceducte de la Font d'\xc3\x92pol. Tamb\xc3\xa9, a llevant del poble, la Bassa i la Bassa Llarga. Altres fonts importants s\xc3\xb3n la del Carrer del Castell, la de la Tua, la dels Vivers, la de Sant Salvador i la Fonteta. Entre els pous destaquen el Pou de Fran\xc3\xa7a, comunal, el de la Bassa, el de la Cauna, el del Ferrer, el del Gratall\xc3\xa0, el del Pla, el d'en Bernadoi i els Pous.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nEls indrets espec\xc3\xadfics del terme, aix\xc3\xad com les partides cadastrals, s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents: l'Aiguera Gran, l'Aiguera Mixau, o Mixal, l'Aiguera de Janbon, l'Aiguera d'en Nyerro, les Aiguarasses, l'Artiga del Micolau, l'Artiga del Rosset, l'Artiga d'en Grana, els Artigots, l'Assalador, les Barres, la Bassa, les Bassetes, abans la Basseta, les Bigues, les Blacasses, la Bosiga, les Bosigotes, els Bruguers, el Cabanot de Terra Baixa, abans d'en Terra Baixa, els Cabanots, la Cadieira o Sietge de la Mort, la Cadieira o Sietge de la Pau, la Cadieira o Sietge de les Gentiscles, la Cadieira o Sietge dels Arbocers, la Cadieira o Sietge del Sord, el Cam\xc3\xad de Fran\xc3\xa7a, el Cam\xc3\xad de la Bassa, el Cam\xc3\xad de les Vinyes, el Cam\xc3\xad del Mol\xc3\xad, el Cam\xc3\xad de Perell\xc3\xb3s, els Camins Crusiers, el Camp de Lader, el Camp de la Filla, el Camp de l'Auca, el Camp de l'Auzina, el Camp del Duc, el Camp de l'Esperit, el Camp de l'Espinet, el Camp del Pil\xc3\xb3, el Camp d'en Bordoll, el Camp Llong, el Camp Rodill, els Camps de la Bassa, els Camps de la Senyora, els Camps del Castell, els Camps del Cortal, la Cauna, la Cauna del Violon, els Closells, el Coll de Carriera, el Coll de la Marga, el Coll de la Sabina, les Colomines, o els Colomers, els Cortgraners, els Cortgraners Alts, el Cotiu d'en Llu\xc3\xads, el Crest Blanc, el Crest de Coll de Carnera, el Crest de Janbon, el Crest de Ferratxo (nom antic), el Crest de la Galera, el Crest de la Sabina, el Crest del Camp de l'Auca, el Crest del Forn de Montpeir\xc3\xb3s, el Crest del Mill, el Crest del Roire, el Crest de Vilaplana, la Creu de la Novella, la Creueta, Darrer Coll, les Eres, o les Ieres, les Escomelles, l'Esglesieta, els Fangassos, els Farratjals, les Feixetes, les Fontanilles, la Font de l'Ase (dos llocs diferents amb el mateix nom), la Font del Castell, la Font del Genegal, la Fonteta, la Font Nova, les Gardis, la Garriga Negra, el Garrollar Rodon, el Gentisclar, o les Gentiscles, la Ginebreda, Gineiroles, la Gran Cremada, el Gratall\xc3\xa0, la Ja\xc3\xa7a del Bou, la Ja\xc3\xa7a del Cogotier, la Ja\xc3\xa7a de les Ferles, la Llonganissa, el Mas d'en Blanc, el Mas d'en Cabota, el Mas d'en Costa, el Mol\xc3\xad Nou, el Mol\xc3\xad Vell, Morrada del Puig Petit, la Murtra, el Pas Estret, el Pixador, Pixa l'Agulla, Porcaracs, els Posets, el Pou del Ferrer, el Poud'en Noris, el Puig de Montpeir\xc3\xb3s, la Rasimiera, la Rasimiera Auta, el Rec de la Vernadella, el Remol\xc3\xad, el R\xc3\xb2bol, el Roc de la Perdici\xc3\xb3, el Roc Rodon, el Roc Roig, la Romanissera, el Salt del Cabrit, Santa B\xc3\xa0rbara, Sant Lloren\xc3\xa7, Sant Miquel, els Set Olius, els Terrers, la Tesana, el Tirolet, els Travessers, Trauc del Boix, Trauc del Cavall, Trauc del Colom, Trauc de les Abelles, els Tres Quillons, Vacarissa, Veiral Agre, el Veiralet, els Veiralets, Veirals de Camp Rodill, Vilaplana, els Vinyers de Baix i els Vivers._NEWLINE_Alguns top\xc3\xb2nims indiquen senyals termenals, com les Aiguarasses, el Claper de Matamala, la Creu de Baix del Serrat de les Auques, la Creu de la Font del Genegal, la Creu del Mill, la Creu dels Tres Senyors, la Peira Dreta, el Pil\xc3\xb3 del Cam\xc3\xad del Mas d'en Bac, el Pil\xc3\xb3 del Camp del Pil\xc3\xb3, el Pil\xc3\xb3 del Coll de Carriera, el Pil\xc3\xb3 del Coll de Lad\xc3\xa0s, el Pil\xc3\xb3 de les Auques, el Pil\xc3\xb3 del Coll del Cortal Nou, el Pil\xc3\xb3 del Pla dels Selvis, el Pil\xc3\xb3 del Serrat Alt del Solellar, el Pil\xc3\xb3 del Serrat del Boix, el Pil\xc3\xb3 del Serrat de l'Escloper, el Pil\xc3\xb3 del Trauc del Boix, el Pil\xc3\xb3 de Montpeir\xc3\xb3s i el Roc Rodon.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nTravessen el terme comunal d'\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s dues carreteres departamentals: la D - 5 i la D - 9, a part de la carretera local que uneix \xc3\x92pol amb Perell\xc3\xb3s._NEWLINE_La D - 5 (D - 227 de l'Aude, al l\xc3\xadmit territorial - Sant Esteve del Monestir), que, cap al nord d'\xc3\x92pol, s'adre\xc3\xa7a al departament de l'Aude, Occit\xc3\xa0nia, i cap al sud, a Ribesaltes (13 quil\xc3\xb2metres) i a Sant Esteve del Monestir (24,5)._NEWLINE_Finalment, la D - 9 (l\xc3\xadmit territorial, a Salses - D - 611, a Talte\xc3\xbcll), que, procedent d'Occit\xc3\xa0nia, travessa el terme de Salses sense passar per aquesta vila, i s'adre\xc3\xa7a a \xc3\x92pol, Vingrau (10,5 quil\xc3\xb2metres) i Talte\xc3\xbcll (15,5).\n_START_SECTION_\nMitjans p\xc3\xbablics de transport\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x92pol est\xc3\xa0 incl\xc3\xb2s en la l\xc3\xadnia 25 de la Compagnie de Transports Perpignan M\xc3\xa9diterran\xc3\xa9e, Ribesaltes - \xc3\x92pol, que uneix aquestes dues poblacions directament. Ofereix cinc serveis diaris en cada direcci\xc3\xb3, de dilluns a dissabte. El diumenge i els dies de festa, t\xc3\xa9 dos serveis en cada direcci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls camins del terme d'\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s es poden classificar entre els que enllacen indrets del mateix terme propi, i els que enllacen amb els termes i pobles ve\xc3\xafns. Entre aquests darrers hi ha el Cam\xc3\xad de Fit\xc3\xb3, el de Fran\xc3\xa7a, o Ruta de Fuelhar, el de Perell\xc3\xb3s a Fuelhar, el d'Embras, el de Salses, el de Perell\xc3\xb3s a Vingrau, el de Vingrau a Vespella, la Ruta de Fit\xc3\xb3, la de Perell\xc3\xb3s, abans Cam\xc3\xad de Perell\xc3\xb3s, la de Perpiny\xc3\xa0, abans Cam\xc3\xad de Perpiny\xc3\xa0, i la de Vingrau, tamb\xc3\xa9 abans Cam\xc3\xad de Vingrau (des d'\xc3\x92pol)._NEWLINE_Els camins de l'interior del terme s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad de Coma Ramiol, el de Fontanilles, el de la Bassa Llarga, o de Nobel, o del Trauc del Boix, el de la Cadieira de la Pau, el de la Coma de l'Agla, el de la Coma Fosca, el de la Font de Genegal, el de la Font de l'Ase, el de l'Aiguera Mixau, el de la Ja\xc3\xa7a del Bou, el de la Pujada dels Carboners, el del Coll de la Sabina, o de Mont Pla, el del Crest del Forn, el del Crest del Mill, el de les Gardis, el de les Vinyes, el del Forn, el del Mas d'en Bac, el del Mas d'en Costa, el del Mol\xc3\xad Vell, el del R\xc3\xb2bol, el dels Camps d'en Jord\xc3\xa0, el dels Clots d'en Boquer, el dels Fangassos, el dels Vivers, el del Trauc de Reinald, el del Tirolet, el de Mont Pla i el de Vall Oriola o Valloriola.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nBona part del terme \xc3\xa9s improductiu, des del punt de vista agr\xc3\xadcola. La vinya ocupa una gran part de les hect\xc3\xa0rees conreades del terme, quasi totes a la depressi\xc3\xb3 on es troba el poble. S'hi conrea sobretot vinya, destinada la major part a vins de qualitat, de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada. Els arbres fruiters i les hortalisses ocupen una petita part, poc m\xc3\xa9s que testimonial._NEWLINE_Antigament es destinava a la ramaderia les zones m\xc3\xa9s altes i trencades del terme, per\xc3\xb2 avui dia ha disminu\xc3\xaft molt, i els caps ovins no arriben a 300, mentre que el bestiar cabrum es redueix a una trentena d'exemplars.\n_START_SECTION_\nEdat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nJ. B. Alart postula que \xc3\x92pol \xc3\xa9s l'antiga clausura Sordonia, ocupada pel rei Vamba l'any 672; tanmateix, fins que s'hi facin prospeccions arqueol\xc3\xb2giques a fons resta com a una inc\xc3\xb2gnita, aquesta hip\xc3\xb2tesi.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom del lloc rep diverses formes fins a arribar a la forma actual: Oped el 1100, Opidum el 1149, Opet el 1184, \xc3\x92pou el 1323 i \xc3\x92pol el 1346. Hi tenia un alou a finals del segle XI Arnau Guillem de Salses, que va passar a mans del seu fill Oliba juntament amb les altres possessions de son pare. En aquell moment el lloc era deshabitat, i hi havia tan sols el castell, dominant l'altipl\xc3\xa0. El 1246 Jaume I el Conqueridor atorg\xc3\xa0 una generosa carta de poblaci\xc3\xb3 als qui vinguessin a poblar el lloc, amb la promesa que sempre seria un lloc reial, i que es regiria pels Costums de Perpiny\xc3\xa0. En aquesta carta poblacional s'especificava que en endavant el lloc duria el nom de Salvaterra. La carta fou confirmada el 1262 per l'infant Jaume, futur rei de Mallorques, i \xc3\x92pol romangu\xc3\xa9 fins a la fi de l'Antic R\xc3\xa8gim com a lloc reial.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nA principis del segle XVI es produ\xc3\xad el trasllat de la poblaci\xc3\xb3 del lloc antic, a red\xc3\xb3s del castell, a l'empla\xc3\xa7ament actual, a la plana. El fet que en el fogatge del 1553 no consti cap foc a \xc3\x92pol pot correspondre a aquest canvi. El 19 de mar\xc3\xa7 del 1598 els francesos s'empararen del castell i el fortificaren. El 1652 per ordre de Richelieu es desmantell\xc3\xa0, en restaren qualques ru\xc3\xafnes i una torre.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 els pobles d'\xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s han estat inclosos en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 15, denominat de la Vall de l'Agl\xc3\xad, amb capitalitat a la vila de Ribesaltes, juntament amb les viles catalanes d'Estagell i Salses i les occitanes de Sant Pau de Fenollet, Sorni\xc3\xa0 i la Tor de Fran\xc3\xa7a, a m\xc3\xa9s dels pobles catalans d'Arbo\xc3\xa7ols i Tarerac, de la comarca del Conflent, i Cases de Pena, Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Montner, \xc3\x92pol i Perell\xc3\xb3s, Talte\xc3\xbcll i Vingrau, de la del Rossell\xc3\xb3 i occitans d'Ansiny\xc3\xa0, Bellestar, Camposs\xc3\xad, Caramany, Cassanyes, Caudiers de Fenollet, Centernac, l'Esquerda, Felluns, Fenollet, Fossa, Lan\xc3\xa7ac, Maur\xc3\xad, Pesill\xc3\xa0 de Conflent, Planeses, Prats de Sorni\xc3\xa0, Prunyanes, Rasigueres, Rebollet, Sant Mart\xc3\xad de Fenollet, Trevillac, Trill\xc3\xa0, Vir\xc3\xa0 i el Viver. Els seus consellers departamentals s\xc3\xb3n Lola Beuze (PCF - Front d'Esquerres), exconsellera municipal de Pi\xc3\xa0, i Charles Chivilo (PRG), batlle de Maur\xc3\xad, de la Uni\xc3\xb3 de l'Esquerra.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i cultura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x93pol t\xc3\xa9 una escola p\xc3\xbablica maternal i prim\xc3\xa0ria. Per a continuar els estudis secundaris, els nois i les noies d'\xc3\x92pol poden anar als col\xc2\xb7legis d'Espir\xc3\xa0 de l'Agl\xc3\xad, Perpiny\xc3\xa0, Pi\xc3\xa0, Ribesaltes o Sant Lloren\xc3\xa7 de la Salanca, i per al batxillerat, als liceus de Perpiny\xc3\xa0 o Ribesaltes._NEWLINE_Pel que fa als esports, \xc3\xa9s de destacar l'Opoul XIII, club de rugbi a 13."