b'\n_START_ARTICLE_\nLouise Farrenc\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'etapa del directori i amb la conseg\xc3\xbcent presa del poder per Napole\xc3\xb3. El\xc2\xa01799 es va establir un r\xc3\xa8gim autoritari que concentrava el poder en mans de Bonaparte, per a, suposadament, salvar la rep\xc3\xbablica d\'una possible restauraci\xc3\xb3 mon\xc3\xa0rquica. Va posar en pr\xc3\xa0ctica una gran quantitat de lleis molt espec\xc3\xadfiques, incloent la import\xc3\xa0ncia de l\'art com una forma d\'educar les societats. Tamb\xc3\xa9 va ser responsable d\'incorporar la idea del capitalisme a Fran\xc3\xa7a, fomentant el creixement i les finances personals._NEWLINE_Quant al context musical, la vida a Europa es desenvolupa durant un per\xc3\xadode de transici\xc3\xb3 al romanticisme, i a una decantaci\xc3\xb3 cap a la tend\xc3\xa8ncia de l\'\xc3\xb2pera, i m\xc3\xa9s en nuclis com Par\xc3\xads, on la m\xc3\xbasica de cambra i instrumental ocupen un segon pla.\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFou descendent d\'una llarga l\xc3\xadnia d\'artistes reials (incloent diverses pintores) i una germana de l\'escultor Auguste Dumont; va mostrar talent art\xc3\xadstic i musical de primer ordre a una edat molt primerenca. A mitjans de l\'adolesc\xc3\xa8ncia s\'havia convertit en una pianista professional, aix\xc3\xad com una estudiant excepcional i compositora prometedora. Als 15 anys va comen\xc3\xa7ar a estudiar i practicar la composici\xc3\xb3 i orquestraci\xc3\xb3 amb Anton Reicha, un gran compositor i flautista txec, nacionalitzat franc\xc3\xa8s posteriorment al Conservatori de Par\xc3\xads; el seu matrimoni el 1821 amb Aristide Farrenc i els viatges posteriors van interrompre els seus estudis, per\xc3\xb2 els va reprendre amb un treball intensiu amb Reicha uns anys m\xc3\xa9s tard._NEWLINE_Va realitzar les seves primeres obres per a piano, intermitentment entre 1825 i 1839; totes van ser publicades pel seu marit i diverses van ser publicades a Londres i Bonn. D\'especial inter\xc3\xa8s s\xc3\xb3n Aire russe vari\xc3\xa9, revisat el 1836 per Schumann en el Neue Zeitschrift f\xc3\xbcr Musik (\'Gran forma, de manera l\xc3\xb2gica en el desenvolupament [...] una subtil aroma de romanticisme vola sobre ells\'), i els 30 \xc3\x89tudes en totes les tonalitats majors i menors, enaltits per la cr\xc3\xadtica de Maurici Bourges (la Revue et Gaseta Musical, 1840), que va profetitzar que la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 es convertiria en un cl\xc3\xa0ssic del piano, "no sols per desenvolupar la t\xc3\xa8cnica, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per modelar el gust". Els anys seg\xc3\xbcents confirmaren la predicci\xc3\xb3 de Bourges: el 1845 al Conservatori es va adoptar els \xc3\x89tudes com a estudi requerit per a totes les classes de piano, i la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 va ser reeditada el 1886._NEWLINE_Les composicions orquestrals de Farrenc comprenen dues obertures (1834) i tres simfonies completades en els anys 1840 -totes in\xc3\xa8dites, tot i que cada obra es va tocar m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99una volta a Par\xc3\xads, Copenhaguen, Brussel\xc2\xb7les i Ginebra. La seva contribuci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s notable \xc3\xa9s la m\xc3\xbasica de cambra. Dos quintets de piano (1839 i 1840) van establir la seva reputaci\xc3\xb3 entre els cr\xc3\xadtics i entesos; ambd\xc3\xb3s treballs van se interpretats per la compositora moltes vegades en els anys seg\xc3\xbcents a les vetllades musicals i sessions matinals. En 1844 Farrenc va completar dos trios de piano, tamb\xc3\xa9 foren interpretats amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia i va rebre un gener\xc3\xb3s aplaudiment de la cr\xc3\xadtica. Les seves produccions de 1848 a 1858 inclouen dues sonates per a viol\xc3\xad, una per a violoncel, dos trios m\xc3\xa9s i dues obres per a combinacions inusuals - nonet de vent i cordes, i un sextet per a piano i vent. Tot i l\'audi\xc3\xa8ncia limitada per la m\xc3\xbasica instrumental en un Par\xc3\xads dominat per l\'\xc3\xb2pera, el nonet va catapultar la seva compositora gaireb\xc3\xa9 a una celebritat i el propi \xc2\xa0violinista Joachim van prendre part en l\'estrena el 1850. L\'Institut de Fran\xc3\xa7a va homenatjear Farrenc el 1861 i 1869 per atorgar-li el seu Premi Chartier per les seves contribucions a la m\xc3\xbasica de cambra._NEWLINE_En 1842 Auber, el director del Conservatori, va nomenar Louise Farrenc professora de piano, un lloc que va conservar fins al seu retir l\'1 de gener de 1873. L\'\xc3\xbanica m\xc3\xbasic dona al Conservatori de Paris durant el segle XIX a tenir una pla\xc3\xa7a permanent d\'aquest rang i import\xc3\xa0ncia, es va distingir per l\'excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia del seu ensenyament, demostrat per l\'alta proporci\xc3\xb3 dels seus alumnes que van guanyar competicions i van tenir carreres professionals. Destaquen entre ells la filla dels Farrenc, Victorine Louise._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de Victorine en 1859 Louise Farrenc es va submergir en la tasca de compilaci\xc3\xb3 i edici\xc3\xb3 de Le Tr\xc3\xa9sor des pianistes, inicialment en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb el seu marit i, despr\xc3\xa9s de la seva mort, com a \xc3\xbanica editora. Ella tenia un ideal de reviure la m\xc3\xbasica primerenca per a teclat i va ajudar que fos una realitat a trav\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie de sessions hist\xc3\xb2riques, en les quals ella i els seus alumnes realitzaren seleccions des del segle XVII i el repertori del segle XVIII. A partir de la seva pr\xc3\xb2pia investigaci\xc3\xb3 i experimentaci\xc3\xb3 havia adquirit una notable comprensi\xc3\xb3 dels problemes essencials de l\'estil interpretatiu de les primeres representacions de la m\xc3\xbasica dels segles anteriors._NEWLINE_El paper de Farrenc en la hist\xc3\xb2ria de la m\xc3\xbasica t\xc3\xa9 un significat m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'ordinari concedit als compositors menors competents. Despr\xc3\xa9s d\'haver treballat en una societat on les dones m\xc3\xbasics\xc2\xa0treballaven principalment com a int\xc3\xa8rprets, i en un entorn cultural que valora nom\xc3\xa9s el teatre i la m\xc3\xbasica de sal\xc3\xb3, el reconeixement que mereix com a acad\xc3\xa8mica pionera i precursora del renaixement musical franc\xc3\xa8s de la d\xc3\xa8cada del 1870.'