b"\n_START_ARTICLE_\nCabusset com\xc3\xba\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s f\xc3\xa0cil de diferenciar de la resta de cabussaires pel fet de no presentar, en cap \xc3\xa8poca de l'any, marques o dissenys crom\xc3\xa0tics cef\xc3\xa0lics. Semblantment a com succeeix a la resta d'Europa, \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s abundant dels cabussaires als Pa\xc3\xafsos Catalans. _NEWLINE_En plomatge nupcial, els adults llueixen el coll i la cara castanys rogencs i el cap i el mantell bru negr\xc3\xb3s. Destaca el bec, gruixut i punxegut, negre i amb la punta m\xc3\xa9s clara, que s'implanta en unes comissures groguenques molt consp\xc3\xadcues. _NEWLINE_Veient l'estructura dels peus, hom s'adona de la difer\xc3\xa8ncia amb els \xc3\xa0necs, puix els cabussets presenten uns l\xc3\xb2buls de pell al costat dels dits i no una membrana interdigital com els anseriformes. _NEWLINE_L'estructura de la part final del cos, m\xc3\xa9s aplatada i sense cua aparent, li d\xc3\xb3na un aspecte rodanx\xc3\xb3, la qual cosa acaba de perfilar els trets discriminadors de l'ocell._NEWLINE_La veu \xc3\xa9s una mena de trinat que sona com un renill sentit de lluny.\n_START_SECTION_\nCostums\n_START_PARAGRAPH_\nEs capbussa amb molta freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia durant per\xc3\xadodes curts (de 15 a 20 segons), podent romandre parcialment submergit a voluntat si se sent alertat, bo i emergint fora de l'aigua solament part del cos, per exemple el cap, la qual cosa dificulta molt de localitzar-lo i m\xc3\xa9s si ho fa enmig de la vegetaci\xc3\xb3 palud\xc3\xadcola._NEWLINE_\xc3\x89s sedentari i sotm\xc3\xa8s a moviments hivernals, essent aleshores quan \xc3\xa9s m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment observable, car estem parlant d'un ocell molt discret, reservat i amagad\xc3\xads en \xc3\xa8poca de cria, durant la qual passa extraordin\xc3\xa0riament desapercebut i del qual costa molt obtindre dades de cria confirmada._NEWLINE_\xc3\x89s repatani a volar i, quan ho fa, \xc3\xa9s sempre en curtes volades. _NEWLINE_Pot instal\xc2\xb7lar-se i niuar en aig\xc3\xbces estancades molt variades (i for\xc3\xa7a eutrofitzades), des d'un petit bassiol, una bassa de reg o la tolla de riera, fins a basses grans artificials, sempre amb vegetaci\xc3\xb3 aqu\xc3\xa0tica o de ribera._NEWLINE_A l'hivern s'observa en indrets fluvials de tota mena (tamb\xc3\xa9 dels grans rius) molt m\xc3\xa9s del que \xc3\xa9s habitual la resta de l'any, fet que cal imputar a la visita d'hivernants extrapirinencs._NEWLINE_L'\xc3\xb2ptim de distribuci\xc3\xb3 sembla ser la terra baixa, tot i que nia en contrades m\xc3\xa9s altes, com ara les faldes del Prepirineu.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAmb mat\xc3\xa8ria vegetal aportada per ambd\xc3\xb3s sexes, basteixen una caracter\xc3\xadstica plataforma de restes semip\xc3\xbatrides, sovint for\xc3\xa7a amagada a la riba. _NEWLINE_Dues niuades a l'any generalment.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'alimentaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 basada en invertebrats (larves d'insectes i mol\xc2\xb7luscs) i peixos petits m\xc3\xa9s que no pas en mat\xc3\xa8ria vegetal.\n_START_SECTION_\nTaxonomia\n_START_PARAGRAPH_\nS'han considerat un bon nombre de subesp\xc3\xa8cies. Alguns autors consideren que les que conformen la poblaci\xc3\xb3 d'Indon\xc3\xa8sia, Nova Guinea i Melan\xc3\xa8sia han de ser considerades una esp\xc3\xa8cie diferent (Tachybaptus tricolor), arran els estudis de Ml\xc3\xadkovsk\xc3\xbd (2010)."