b'\n_START_ARTICLE_\nDerecha de Catalu\xc3\xb1a\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 de Derecha de Catalu\xc3\xb1a\n_START_PARAGRAPH_\nEl dia 9 de febrer de 1933, Antonio Goicoechea fundava Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, amb el vistiplau rebut a trav\xc3\xa9s de Jorge Vig\xc3\xb3n, de l\xe2\x80\x99exrei Alfonso XIII, que li atorgava poders per assumir la direcci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica mon\xc3\xa0rquica. Li donaren suport des de l\xe2\x80\x99exili franc\xc3\xa8s: Severiano Mart\xc3\xadnez Anido, el capit\xc3\xa0 Juan Antonio Ansaldo, Jos\xc3\xa9 Calvo Sotelo, Eduardo Aun\xc3\xb3s, Jorge Vig\xc3\xb3n, Darius Rumeu i Freixa, bar\xc3\xb3 de Viver; el tinent coronel d\'estat major Valent\xc3\xadn Galarza, etc_NEWLINE_Dos mesos despr\xc3\xa9s, el dia 6 d\xe2\x80\x99abril, es constitu\xc3\xafa a Barcelona, Derecha de Catalu\xc3\xb1a com a partit federat a Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola El formaren membres procedents de Pe\xc3\xb1a Blanca. Presidit per Javier de Ros y de Dalmases, el partit fou organitzat de la seg\xc3\xbcent manera: vicepresident primer Jos\xc3\xa9 de Olano y Loyzaga, comte de F\xc3\xadgols; Santiago Torent Bux\xc3\xb3, vicepresident segon; Julio D\xc3\xadaz Camps, vicepresident tercer; Lu\xc3\xads Satr\xc3\xbastegui, tresorer; Jorge Girona, vicetresorer; Jos\xc3\xa9 Bertr\xc3\xa1n G\xc3\xbcell,  secretari general; Miguel Mart\xc3\xad Cabrera, vicesecretari primer; Joaqu\xc3\xadn de Arquer, vicesecretari segon; vocals: Marqu\xc3\xa8s de Barber\xc3\xa0, Comte de Sant Miquel de Castellar, Alejandro Linati, Manuel Albert Despujol, Antonio Sala Amat, Guillermo de Benavent, Enrique de Angulo i Jos\xc3\xa9 Eduardo de Olano. Cal destacar-ne tamb\xc3\xa9: Aurelio Joaniquet Extremo, Santiago Nadal, Juan Campmaj\xc3\xb3, Dami\xc3\xa1n Mateu Bisa, Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Despujol, etc., que ocuparen diversos c\xc3\xa0rrecs._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s es crearia la secci\xc3\xb3 de les Juventudes de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, que presidiria Lu\xc3\xads de Foronda que seria secundada per Enrique Garc\xc3\xada-Ramal, Joaqu\xc3\xadn de Ros y de Ramis i Pablo Miracle i la secci\xc3\xb3 femenina, que presid\xc3\xad Alfonsa L\xc3\xb3pez de Ost\xc3\xa9 i la dirigia Elvira Torent, Mar\xc3\xada Flaquer, M. Josefa Vi\xc3\xb1amata Casta\xc3\xb1er._NEWLINE_Ideol\xc3\xb2gicament, defensaven un catolicisme vinculat al poder, eren contraris al parlamentarisme i al sistema de partits, centralistes i corporativistes. El seu corporativisme es basava en l\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncia feixista italiana. El seu te\xc3\xb2ric, n\xe2\x80\x99era Eduardo Aun\xc3\xb3s, que va defensar les seves teories a trav\xc3\xa9s de la revista Acci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, \xc3\xa8mul d\xe2\x80\x99Action Fran\xc3\xa7aise. El seu lema era: religi\xc3\xb3n, patria, orden y jerarqu\xc3\xada._NEWLINE_Derecha de Catalu\xc3\xb1a, comptava amb el Diario de Barcelona per difondre la seva ideologia i recorrien a les personalitats consolidades de Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola com: Antonio Goicoechea, Santiago Fuentes Pila, Honorio Maura, Ramiro de Maeztu, Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Pem\xc3\xa1n, Pedro Sainz Rodr\xc3\xadguez \xe2\x80\xa6 i, m\xc3\xa9s endavant, Jos\xc3\xa9 Calvo Sotelo que, sovint donaven confer\xc3\xa8ncies a Barcelona i a altres localitats de Catalunya._NEWLINE_Van cercar l\'alian\xc3\xa7a del Partit Agrari de Catalunya, creat a l\xe2\x80\x99abril de 1931 a Barcelona. Els membres de Derecha de Catalu\xc3\xb1a que s\'hi integraren foren: Salvador Palau Rabass\xc3\xb3, Xavier de Ros i de Dalmases, i Josep Bertran G\xc3\xbcell, tots ells, amb doble milit\xc3\xa0ncia._NEWLINE_Es van estendre per tots els districtes electorals de Barcelona, establint delegaci\xc3\xb3 a Girona (Derecha Social Agraria) a Lleida (novembre de 1934), a Tarragona, Terrassa, on comptaven amb la influ\xc3\xa8ncia del salisme, Igualada, Vic, Arenys de Mar, Badalona i altres poblacions.\n_START_SECTION_\nAccions pol\xc3\xadtiques del partit\n_START_PARAGRAPH_\nPel seu radicalisme conservador, a les eleccions a Corts de 19 de novembre de 1933, Derecha de Catalu\xc3\xb1a es va haver de presentar sola als comicis. No van treure ni un sol diputat, per\xc3\xb2 la seva matriu Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, en tragu\xc3\xa9 14. Tanmateix cal tenir en compte que la CEDAn\xe2\x80\x99havia tret 119, el Partido Republicano Radical 102 i, la Lliga Catalana, que nom\xc3\xa9s concorria a Catalunya en va treure 25. Foren unes eleccions guanyades pels partits conservadors_NEWLINE_Tot seguit, el 16 de desembre, Alejandro Lerroux formava el seu segon govern amb la intenci\xc3\xb3 de corregir el cam\xc3\xad que s\xe2\x80\x99havia recorregut durant el per\xc3\xadode reformista. De fet per\xc3\xb2, els partits conservadors que li donaren suport, pretenien refer-lo.\n_START_SECTION_\nPosicionament sobre la llei de Contractes de Conreu\n_START_PARAGRAPH_\nA Catalunya tamb\xc3\xa9 havien guanyat les forces conservadores, creant-se una forta tensi\xc3\xb3 entre la Lliga Catalana i Esquerra Republicana de Catalunya, que governava la Generalitat. El 25 de desembre moria, Francesc Maci\xc3\xa0 i el dia 1 de gener de 1934 es nomenava a Llu\xc3\xads Companys com a nou President de la Generalitat, convocant per al 14 de gener, eleccions municipals. Derecha de Catalu\xc3\xb1a no s\'hi va presentar. Les va guanyar l\'Esquerra Republicana de Catalunya per\xc3\xb2 degut a la duresa de la campanya, la Lliga Catalana es va retirar del Parlament de Catalunya._NEWLINE_El 12 d\xe2\x80\x99abril de 1934, el Parlament de Catalunya aprovava la llei de Contractes de Conreu, sense oposici\xc3\xb3, per abs\xc3\xa8ncia de la Lliga Catalana._NEWLINE_Tanmateix, l\xe2\x80\x99Institut Agr\xc3\xadcola Catal\xc3\xa0 de Sant Isidre (I.A.C.S.I.), representant dels propietaris rurals, amb una Junta formada per membres de la Lliga i afins, disconformes amb la Llei, cercaren suports a trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99aquest partit i de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, per tal que l\xe2\x80\x99impugnessin. La Lliga Catalana feu la petici\xc3\xb3 al govern central, presidit per Ricardo Samper, demanant que la llei de Contractes de Conreu fos recorreguda davant del Tribunal de Garanties Constitucionals. La Lliga Catalana pretenia evitar conflictes de compet\xc3\xa8ncies entre la llei auton\xc3\xb2mica i les lleis agr\xc3\xa0ries aprovades a les Corts. Tanmateix, era una impugnaci\xc3\xb3 molt arriscada, ja que el Tribunal estava molt polititzat,i les pr\xc3\xb2pies Corts estaven compostes per una majoria conservadora contraris a l\xe2\x80\x99autonomia de Catalunya. Tramitat per\xc3\xb2 el recurs a trav\xc3\xa9s del Govern, el Tribunal de Garanties Constitucionals, va dictar sent\xc3\xa8ncia el dia 8 de juny, declarant nul\xc2\xb7la tota la Llei, no solament els articles que podien ser incompatibles amb la llei general, sin\xc3\xb3 tota ella, q\xc3\xbcestionant, amb la sent\xc3\xa8ncia, la capacitat legislativa del Parlament de Catalunya. Com a reacci\xc3\xb3 el president Llu\xc3\xads Companys feu aprovar la mateixa llei, el 12 de juny. Era una arg\xc3\xbacia jur\xc3\xaddica, ja que s\'havia anul\xc2\xb7lat la primera per\xc3\xb2 entrava en vigor la segona, que caldria impugnar-la de bell nou._NEWLINE_Per cercar la soluci\xc3\xb3 jur\xc3\xaddica al problema que es va crear, s\'hi implicaren Niceto Alcal\xc3\xa1 Zamora, Ricardo Samper, Llu\xc3\xads Companys, Amadeu Hurtado, i el conseller de Just\xc3\xadcia Joan Lluh\xc3\xad i Vallesc\xc3\xa0, ja que calia donar cabuda legal a la Llei dins de l\'ordenament jur\xc3\xaddic de la Rep\xc3\xbablica, adaptant-la a la Constituci\xc3\xb3 i a l\'Estatut._NEWLINE_Derecha de Catalu\xc3\xb1a i Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, no volien que es cerqu\xc3\xa9s cap soluci\xc3\xb3. Simplement volien que es fes complir la sent\xc3\xa8ncia i prou. Fins i tot, volien aprofitar l\'avinentesa per fer retornar a l\'Estat els serveis traspassats d\'Ordre P\xc3\xbablic i Just\xc3\xadcia. Des de l\xe2\x80\x99aprovaci\xc3\xb3 de la llei de Contractes de Conreu, el 12 d\xe2\x80\x99abril, Derecha de Catalu\xc3\xb1a va mostrar una posici\xc3\xb3 hostil i, durant l\xe2\x80\x99estiu, van fer m\xc3\xadtings, confer\xc3\xa8ncies i articles de diari contra ella. Contraris a l\'autonomia de Catalunya eren favorables a qualsevol limitaci\xc3\xb3 de les lleis emanades del Parlament de Catalunya. Tanmateix, l\'I.A.C.S.I,per crear un corrent d\'opini\xc3\xb3 contrari a la llei de Contractes de Conreu, va convocar a Madrid, per al 8 de setembre, una manifestaci\xc3\xb3 de propietaris rurals, sota l\'empara de la CEDA, el Partit Agrari Espanyol i el Partit Liberal-Dem\xc3\xb2crata. Derecha de Catalu\xc3\xb1a i Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola no hi foren convidats per\xc3\xb2 hi assistiren. La Lliga Catalana que si que hi fou convidada no hi va assistir per considerar que es tractava d\'un acte pol\xc3\xadtic._NEWLINE_Finalment, es trob\xc3\xa0 una soluci\xc3\xb3 jur\xc3\xaddica a la llei de Contractes de Conreu, publicant-se el 30 de setembre al Butllet\xc3\xad Oficial de la Generalitat. El dia 1 d\'octubre, en obrir-se les Corts, Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Gil Robles feia caure el govern Samper, i el dia 4, en formar-se un nou executiu presidit per Alejandro Lerroux, amb tres ministres de la CEDA, esclataren els anomenats fets d\xe2\x80\x99octubre, que l\xe2\x80\x99Ex\xc3\xa8rcit s\xe2\x80\x99encarreg\xc3\xa0 de neutralitzar._NEWLINE_Es va suspendre l\xe2\x80\x99Estatut i la llei de Contractes de Conreu. El Govern de la Generalitat fou detingut, processat i empresonat i, per extensi\xc3\xb3, se suspengu\xc3\xa9 el Patronat de la Universitat Aut\xc3\xb2noma, detenint, per raons dels seus c\xc3\xa0rrecs, el seu president, Pompeu Fabra i el rector Pere Bosch i Gimpera._NEWLINE_La posici\xc3\xb3 de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, fou demanar que es complissin les sent\xc3\xa8ncies que dictaminessin els tribunals de just\xc3\xadcia, que s\'elimin\xc3\xa9s el Patronat de la Universitat Aut\xc3\xb2noma i Antonio Goicoechea i Honorio Maura defensaren a les Corts, que es derogu\xc3\xa9s l\'Estatut de Catalunya._NEWLINE_El 27 de novembre de 1934, Antonio Goicoechea va promoure la reorganitzaci\xc3\xb3 de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, creant un Consell Regional presidit per ell mateix, amb representants de les quatre prov\xc3\xadncies catalanes. Es nomen\xc3\xa0 vicepresident primer al Bar\xc3\xb3 de Viver; a Llu\xc3\xads Mass\xc3\xb3 com a vicepresident segon, a Salvador Palau i Rabass\xc3\xb3 com a secretari i a Santiago Nadal com a vicesecretari. L\xe2\x80\x99objectiu, delimitat pel Comit\xc3\xa9 de Organitzaci\xc3\xb3n Provincial de Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola era: \xc2\xabcoordinar los esfuerzos de los elementos adictos de las cuatro provincias, imprimiendo a las mismas unidad de pensamiento y acci\xc3\xb3n y respetando la autonom\xc3\xada de cada organizaci\xc3\xb3n provincial.\xc2\xbb Es feia necessari establir una organitzaci\xc3\xb3 forta i disciplinada, tant en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit provincial com en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit regional._NEWLINE_El 31 de mar\xc3\xa7 de 1934 Antonio Goicoechea, havia signat, junt amb els tradicionalistes Rafael Olaz\xc3\xa1bal, Antonio Lizarza Iribarren i el general Emilio Barrera, en representaci\xc3\xb3 militar, un pacte secret amb Benito Mussolini en el que el dictador itali\xc3\xa0 es comprometia a proporcionar recursos econ\xc3\xb2mics i mitjans t\xc3\xa8cnics per preparar una insurrecci\xc3\xb3. No va tenir massa efectivitat per\xc3\xb2 fou l\xe2\x80\x99inici perqu\xc3\xa8 el 1936, Mussolini confirm\xc3\xa9s el suport al general Franco._NEWLINE_L\'Estatut de Catalunya malgrat que estava susp\xc3\xa8s no estava anul\xc2\xb7lat i Derecha de Catalu\xc3\xb1a i Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, van continuar lluitant perqu\xc3\xa8 no es restitu\xc3\xads a la Generalitat, ni l\'Ordre P\xc3\xbablic, ni Just\xc3\xadcia, ni l\'Ensenyament. Tanmateix, obriren un altre front: impedir la restituci\xc3\xb3 del Patronat de la Universitat Aut\xc3\xb2noma. Crearen la Agrupaci\xc3\xb3n Escolar de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, per combatre l\xe2\x80\x99alumnat nacionalista integrat a la F.N.E.C. (Federaci\xc3\xb3 Nacional d\'Estudiants de Catalunya), il\xc2\xb7legalitzada en aquell moment. A finals de 1935, la Agrupaci\xc3\xb3n Escolar de Derecha de Catalu\xc3\xb1a s\xe2\x80\x99integr\xc3\xa0 al Frente de Derechas pro Universidad Espa\xc3\xb1ola, origen de la Federaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola Universitaria (FEU), que comptava, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, amb Acci\xc3\xb3n Universitaria Espa\xc3\xb1ola (AUE), Asociaci\xc3\xb3n Escolar Tradicionalista (AET), Sindicato Espa\xc3\xb1ol Universitario (SEU), de la Falange, i la Secci\xc3\xb3n Escolar de las J.A.P. Organitzacions, totes elles, contr\xc3\xa0ries a la Universitat Aut\xc3\xb2noma de Catalunya i a la introducci\xc3\xb3 del catal\xc3\xa0 en els estudis universitaris.\n_START_SECTION_\nAdhesi\xc3\xb3 al Bloque Nacional de Derechas de Jos\xc3\xa9 Calvo Sotelo\n_START_PARAGRAPH_\nEl dia 22 de novembre, Jos\xc3\xa9 Calvo Sotelo va llan\xc3\xa7ar el Manifest del Bloque Nacional de Derechas al que s\xe2\x80\x99hi adheriren tot l\'entramat de Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, \xc3\xa0dhuc Derecha de Catalu\xc3\xb1a, i els parlamentaris de la Comuni\xc3\xb3n Tradicionalista, exceptuant Esteban Bilbao._NEWLINE_El signants del Manifest de Derecha de Catalu\xc3\xb1a foren: Fernando \xc3\x81lvarez de la Campa, president del Comit\xc3\xa8 Pol\xc3\xadtic, Jos\xc3\xa9 Bertr\xc3\xa1n G\xc3\xbcell, Secretari General, Aurelio Joaniquet Extremo, Emilio Juncadella, Dar\xc3\xado Rumeu y Freixa, Jos\xc3\xa9 Maria Mil\xc3\xa1 y Camps, Alfonso Sala, Eduardo Aun\xc3\xb3s, etc., m\xc3\xa9s del 19 per cent dels signants eren catalans, si b\xc3\xa9, no tots eren de Derecha de Catalu\xc3\xb1a. El Bloque Nacional de Derechas confirmava un canvi de lideratge entre els alfonsins, en la figura de Jos\xc3\xa9 Calvo Sotelo, incrementant el radicalisme mon\xc3\xa0rquic amb un discurs feixistitzant._NEWLINE_El dia 2 de gener de 1935 s\xe2\x80\x99aprov\xc3\xa0 el Decret de Suspensi\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99Estatut de Catalunya en el que es determinava que mentre no es restabl\xc3\xads el r\xc3\xa8gim auton\xc3\xb2mic, es nomenaria un Governador General que tindria les funcions del President de la Generalitat, podent nomenar aquest, un Consell Executiu per ajudar-lo en llurs funcions._NEWLINE_Una de les primeres conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\xe2\x80\x99aquest decret fou el retorn a la Generalitat dels serveis de Just\xc3\xadcia i Ensenyament, amb l\xe2\x80\x99oposici\xc3\xb3 de Derecha de Catalu\xc3\xb1a/Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola.\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 a la insurrecci\xc3\xb3 militar de juliol de 1936\n_START_PARAGRAPH_\nDar\xc3\xado Rumeu y Freixa, bar\xc3\xb3 de Viver, l\'any 1935 va entrar en contacte amb el coronel Francisco Issarre cap de la Uni\xc3\xb3n Militar Espa\xc3\xb1ola (U.M.E.) de la Ciutat Comtal, el coronel d\'intend\xc3\xa8ncia retirat Emilio Pujol i el capit\xc3\xa0 Luis L\xc3\xb3pez Varela, que constitu\xc3\xafen l\'\xc3\xa0nima de l\'organitzaci\xc3\xb3. Lu\xc3\xads L\xc3\xb3pez Varela, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, era l\'enlla\xc3\xa7 amb Madrid i Pamplona (general Emilio Mola Vidal). El Bar\xc3\xb3 de Viver s\xe2\x80\x99encarreg\xc3\xa0 de cercar recursos i de posar els homes Derecha de Catalu\xc3\xb1a al servei de l\xe2\x80\x99U.M.E. Poc abans de la insurrecci\xc3\xb3 militar, a la seva finca d\xe2\x80\x99Argentona es feu una reuni\xc3\xb3 important amb els comandaments militars.  Feien arribar els diners a l\xe2\x80\x99U.M.E, procedent, b\xc3\xa0sicament de Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola i armes a trav\xc3\xa9s de la frontera catalana amb l\'ajuda de Derecha de Catalu\xc3\xb1a (Enrique Garc\xc3\xada-Ramal)._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de diverses crisis de govern, Niceto Alcal\xc3\xa1 Zamora, president de la Rep\xc3\xbablica, va nomenar cap de govern, a Manuel Portela Valladares, excloent-hi la CEDA i convocant noves eleccions per al 16 de febrer de 1936. S\'havia arribat a un frontisme entre les esquerres i les dretes. Les esquerres s\'agruparen en el Frente Popular que a Catalunya s\'anomen\xc3\xa0 Front d\'Esquerres i les dretes en el Frente Nacional Contrarrevolucionario anomenat a Catalunya Front Catal\xc3\xa0 d\'Ordre._NEWLINE_Joan Ventosa i Calvell de la Lliga Catalana, va manifestar que calia la unitat de les dretes constituint una sola coalici\xc3\xb3 electoral amb una unitat de comandament que havia de recaure en la Lliga, tant a Barcelona Ciutat com a Barcelona circumscripci\xc3\xb3, donant llibertat a les organitzacions locals de Girona, Tarragona i Lleida per establir el pactes que m\xc3\xa9s els convinguessin_NEWLINE_Amb moltes dificultats per acceptar aquest plantejament, finalment la candidatura per Barcelona Ciutat qued\xc3\xa0 formada per un diputat de la Comuni\xc3\xb3n Tradicionalista, un de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, Santiago Torent Bux\xc3\xb3; i tres de Acci\xc3\xb3n Popular Catalana. La resta fins a divuit eren tots de la Lliga Catalana. A Barcelona Circumscripci\xc3\xb3 no es va acceptar cap membre de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, ni a Girona, Tarragona i Lleida. Llevat de Tarragona que sort\xc3\xad elegit el carl\xc3\xad calvosotelista Joaqu\xc3\xadn Bau Nolla tots els diputat elegits foren de la Lliga Catalana. Santiago Torent Bux\xc3\xb3 va treure els pitjors resultats de la candidatura. Nom\xc3\xa9s tingu\xc3\xa9 per sota a Alejandro Lerroux que es va posar dins de la candidatura per conveni\xc3\xa8ncies t\xc3\xa0ctiques._NEWLINE_De la campanya electoral en destacaria unes paraules de Josep Bertran G\xc3\xbcell perqu\xc3\xa8 ens ajuden a comprendre la ideologia de Derecha de Catalu\xc3\xb1a: "nosotros no somos ni dem\xc3\xb3cratas ni absolutistas, sino partidarios de la Monarqu\xc3\xada responsable y corporativa en raz\xc3\xb3n de un concepto, de una ideolog\xc3\xada cat\xc3\xb3lica y escol\xc3\xa1stica, diversa en la unidad pero de una diversidad cualitativa que conduce al organismo, a la jerarqu\xc3\xada y fatalmente a la corporaci\xc3\xb3n"._NEWLINE_Les eleccions foren guanyades per les esquerres, nomenant Manuel Aza\xc3\xb1a com a cap de govern._NEWLINE_El dia 4 de mar\xc3\xa7 de 1936 es restabl\xc3\xad el Govern de la Generalitat amb tots els serveis traspassats i entrant en vigor la llei de Contractes de Conreu del 30 de setembre._NEWLINE_El 7 d\xe2\x80\x99abril es destitu\xc3\xafa Niceto Alcal\xc3\xa1 Zamora i el 26 d\xe2\x80\x99abril s\'escollia Manuel Aza\xc3\xb1a com a nou president de la Rep\xc3\xbablica._NEWLINE_Els militars, dirigits per Emilio Mola Vidal comen\xc3\xa7aren a prepara un cop d\xe2\x80\x99estat. S\'increment\xc3\xa0 l\'activitat clandestina. L\xe2\x80\x99U.M.E. de Barcelona va adquirir l\'entitat Espa\xc3\xb1a Club, reunint-s\xe2\x80\x99hi militars antirepublicans, membres  de la Comuni\xc3\xb3n Tradicionalista, Falange, J.O.N.S., J.A.P., Derecha de Catalu\xc3\xb1a, Sindicatos Libres i Juventudes Anti-marxistas. Es va crear un grup denominat el Voluntariado Espa\xc3\xb1ol amb representants de cadascun dels grups mencionats. Jos\xc3\xa9 Cunill Postius, representava als tradicionalistes; Jos\xc3\xa9 Fern\xc3\xa1ndez Ram\xc3\xadrez, a la Falange, Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Poblador a las J.O.N.S; Camas a la J.A.P.; Enrique Garc\xc3\xada-Ramal Cerralbo a Derecha de Catalu\xc3\xb1a; Ram\xc3\xb3n Sales als Sindicatos Libres i a les Juventudes Anti-marxistas, Juan Segura Nieto. Aquest grup fou integrat a Derecha de Catalu\xc3\xb1a._NEWLINE_Enrique Garc\xc3\xada-Ramal Cerralbo s\'encarregava de passar armes per la frontera i subministrar-les a Madrid a trav\xc3\xa9s de Pedro Sainz Rodr\xc3\xadguez, que les feia arribar a les casernes. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, Derecha de Catalu\xc3\xb1a es van comprometre a aportar unes noranta persones civils per a la insurrecci\xc3\xb3 de Barcelona, que serien dirigides per Juan Segura Nieto, policia retirat que ostentaria el comandament militar del grup. Finalment per\xc3\xb2, en foren solament seixanta. Els militars exigiren el 17 de juny de 1936, que la insurrecci\xc3\xb3 fos genu\xc3\xafnament militar._NEWLINE_En ser assassinat Jos\xc3\xa9 Calvo Sotelo, el 13 de juliol, la responsabilitat de tot l\'entramat de Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola recaigu\xc3\xa9 de bell nou en Antonio Goicoechea. _NEWLINE_El 19 de juliol els membres de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, es van distribuir entre la Caserna d\'Artilleria de Sant Andreu i la Caserna de Cavalleria Montesa, del carrer Tarragona de Barcelona._NEWLINE_D\'una manera desorganitzada, el 17, 18 i 19 de juliol, s\'inici\xc3\xa0 a tot Espanya la insurrecci\xc3\xb3 militar que va desembocar en la Guerra Civil. A Barcelona fou la matinada del dia 19. Fou l\xe2\x80\x99\xc3\xbanica confrontaci\xc3\xb3 urbana a tot l\xe2\x80\x99Estat entre l\'Exercit i les forces de seguretat de la Rep\xc3\xbablica: Gu\xc3\xa0rdia Nacional Republicana, Seguretat i Assalt i els Mossos d\xe2\x80\x99Esquadra, decantant-se la vict\xc3\xb2ria a favor d\'aquestes._NEWLINE_Els membres de Derecha de Catalu\xc3\xb1a s\'escapoliren com pogueren. La majoria s\'amagaren i despr\xc3\xa9s de diverses vicissituds, passaren al b\xc3\xa0ndol franquista. Altres romangueren amagats a la ciutat fins al final de la Guerra. Alguns foren intercanviats per altres presoners (Jos\xc3\xa9 Maria Mil\xc3\xa1 y Camps, comte de Montseny) i d\xe2\x80\x99altres, detinguts i alguns, executats.\n_START_SECTION_\nAcceptaci\xc3\xb3 del decret d\'unificaci\xc3\xb3 del F.E.T. i de les J.O.N.S. i dissoluci\xc3\xb3 del partit\n_START_PARAGRAPH_\nIniciada la Guerra Civil, Derecha de Catalu\xc3\xb1a-Renovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola, acceptaren el decret d\'unificaci\xc3\xb3 de 19 de abril de 1937, en crear-se la Falange Espa\xc3\xb1ola Tradicionalista y de las J.O.N.S., ja que s\'inclogueren, segons Ram\xc3\xb3n Serrano S\xc3\xba\xc3\xb1er: \xc2\xaben la Unificaci\xc3\xb3n, por disposici\xc3\xb3n especial, a los grupos de \xe2\x80\x9cAcci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola\xe2\x80\x9d y de \xe2\x80\x9cRenovaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola\xe2\x80\x9d, pensando que pod\xc3\xadan constituir un buen fundente de las dos alas unificadas.\xc2\xbb.  El decret d\xe2\x80\x99unificaci\xc3\xb3 va ser acceptat pels mon\xc3\xa0rquics alfonsins, ja que els seus principis s\xe2\x80\x99apartaven poc dels altres partits que s\xe2\x80\x99integraren al Movimiento Nacional. Tal com manifesta el professor Julio Gil Pecharrom\xc3\xa1n referint-se als alfonsins: \xc2\xab[...] No se trataba de meras especulaciones de un grupo de intelectuales marginales: los golpistas de 1936 y, luego, los responsables de la longeva dictadura franquista, les deber\xc3\xadan gran parte de su filosof\xc3\xada pol\xc3\xadtica\xc2\xbb._NEWLINE_De fet, Franco va aplicar tot el programa que defensava Derecha de Catalu\xc3\xb1a: suprimir l\'Estatut i la cooficialitat del catal\xc3\xa0, un parlament org\xc3\xa0nic amb un partit \xc3\xbanic i la defensa de la religi\xc3\xb3 com una de les ess\xc3\xa8ncies de la p\xc3\xa0tria. Fins i tot, va admetre el r\xc3\xa8gim mon\xc3\xa0rquic i el sistema corporatiu, integrant treballadors i patrons en un sindicat \xc3\xbanic que, segons Derecha de Catalu\xc3\xb1a, havia de superar la lluita de classes. _NEWLINE_Membres de Derecha de Catalu\xc3\xb1a, despr\xc3\xa9s de la Guerra, s\'incorporaren com a regidors a l\'Ajuntament de Barcelona a les ordres de Miguel Mateu Pla, o com a diputats provincials de la Diputaci\xc3\xb3. Enrique Garc\xc3\xada-Ramal Cerralbo va ser ministre amb el general Franco i Antonio Goicoechea tamb\xc3\xa9 es va integrar al r\xc3\xa8gim. Hi va haver una part important que, posteriorment, s\xe2\x80\x99adheriren al Consell Privat del Comte de Barcelona, i alguns membres del partit optaren per fer una \xe2\x80\x9coposici\xc3\xb3\xe2\x80\x9d mon\xc3\xa0rquica, consentida pel r\xc3\xa8gim._NEWLINE_L\'\xc3\xbanica cosa que Franco els neg\xc3\xa0 fou la restauraci\xc3\xb3 din\xc3\xa0stica en la figura de Juan de Borb\xc3\xb3 y Battenberg, instaurant la nova monarquia en la figura de Joan Carles I.'