b'\n_START_ARTICLE_\nBouvet\n_START_SECTION_\nDescobriment i primers albiraments\n_START_PARAGRAPH_\nL\'illa va ser descoberta l\'1 de gener de 1739 per Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier, comandant de les naus franceses d\'Aigle i Marie. Mai abans s\'havia vist terra ferma al paral\xc2\xb7lel 50 sud. Bouvet, que presumiblement cercava un continent meridional, va veure l\'illa a trav\xc3\xa9s de la boira i va anomenar el cap que va veure com a Cap Circoncision. No va ser capa\xc3\xa7 de desembarcar per circumnavegar el seu descobriment, i no va poder esbrinar si es tractava d\'una illa o d\'una part d\'un continent. Va tra\xc3\xa7ar unes coordenades equivocades, i per aix\xc3\xb2 diverses expedicions posteriors van fracassar. El segon viatge de James Cook va sortir del Cap Verd el 22 de novembre de 1772 per arribar a Cap Circoncision, per\xc3\xb2 va ser incapa\xc3\xa7 de trobar-lo. _NEWLINE_La seg\xc3\xbcent expedici\xc3\xb3 que va detectar l\'illa va ser la de James Lindsay, capit\xc3\xa0 del balener Snow Swan de la Samuel Enderby & Sons (SE&S), el 1808. Van vorejar l\'illa i van registrar la seva posici\xc3\xb3, tot i que no van ser capa\xc3\xa7os de desembarcar. El que s\xc3\xad que va confirmar Lindsay va ser que el "cap" era de fet una illa. La seg\xc3\xbcent expedici\xc3\xb3 va ser la del nord-americ\xc3\xa0 Benjamin Morrell i la seva nau de cacera de foques Wasp. Morrell va trobar l\'illa pel seu compte i va desembarcar sense dificultats per ca\xc3\xa7ar 196 foques. En la seva descripci\xc3\xb3 de l\'illa, Morrell no esmenta la seva caracter\xc3\xadstica f\xc3\xadsica m\xc3\xa9s \xc3\xb2bvia: que est\xc3\xa0 coberta de gel de manera permanent. Aquest fet ha fet dubtar alguns historiadors sobre si realment va visitar l\'illa._NEWLINE_El 10 de desembre de 1825, el capit\xc3\xa0 de l\'Sprightly George Norris va desembarcar a l\'illa i la va nomenar illa de Liverpool. Sis dies despr\xc3\xa9s va reclamar la sobirania de l\'illa per la Corona Brit\xc3\xa0nica i Jordi IV. La seg\xc3\xbcent expedici\xc3\xb3 que va trobar l\'illa va ser la de Joseph Fuller i la seva nau Francis Allyn el 1893, per\xc3\xb2 no va poder desembarcar. L\'expedici\xc3\xb3 de l\'alemany Carl Chun a bord del Valdivia va arribar a l\'illa el 1898. Tampoc van ser capa\xc3\xa7os de desembarcar, per\xc3\xb2 s\xc3\xad de dragar mostres geol\xc3\xb2giques del fons mar\xc3\xad. Tamb\xc3\xa9 van ser els primers a registrar amb precisi\xc3\xb3 les coordenades de l\'illa._NEWLINE_Norris tamb\xc3\xa9 va descobrir una segona illa el 1825, la qual va anomenar Illa de Thompson i que va situar 72 quil\xc3\xb2metres al nord-est de l\'illa de Liverpool. L\'illa de Thompson tamb\xc3\xa9 va ser reportada el 1893 per Fuller, per\xc3\xb2 el 1898 Chun no va informar de la seva exist\xc3\xa8ncia, ni ning\xc3\xba m\xc3\xa9s des d\'aleshores. No obstant aix\xc3\xb2, l\'illa de Thompson va continuar apareixent als mapes fins al 1943. Un article del 1967 va suggerir que l\'illa podria haver desaparegut en una erupci\xc3\xb3 volc\xc3\xa0nica sense ser detectada, per\xc3\xb2 el 1997 es va descobrir que aix\xc3\xb2 no era possible perqu\xc3\xa8 la zona on te\xc3\xb2ricament hi hauria d\'haver l\'illa t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s de 2.400 metres de profunditat.\n_START_SECTION_\nAnnexi\xc3\xb3 noruega\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1927, la primera expedici\xc3\xb3 del Norvegia \xe2\x80\x93dirigida per Harald Horntvedt i finan\xc3\xa7ada per Lars Christensen\xe2\x80\x93 va ser la primera a fer una estada llarga a Bouvet. Es van dur a terme diversos tipus d\'observacions i es va descriure la topografia de l\'illa, aix\xc3\xad com la realitzaci\xc3\xb3 de mesuraments oceanogr\xc3\xa0fics realitzats al mar al voltant de l\'illa. Al "Nou Sandefjord" es va erigir una petita cabana, i l\'1 de desembre es va hissar la bandera de Noruega i l\'illa va ser reclamada per Noruega. L\'annexi\xc3\xb3 s\'oficialitz\xc3\xa0 a trav\xc3\xa9s d\'un Reial Decret del 23 de gener de 1928. El Regne Unit en un principi s\'hi opos\xc3\xa0, basant-se en el desembarcament i annexi\xc3\xb3 de Norris. No obstant aix\xc3\xb2, la posici\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica es va veure afeblida per l\'albirament de Norris de dues illes i la incertesa de si havia estat a l\'illa de Thompson o de Liverpool (\xc3\xa9s a dir, Bouvet). A m\xc3\xa9s, el posicionament de l\'illa de Norris en una ubicaci\xc3\xb3 incorrecta combinada amb la falta d\'un port natural i les seves petites dimensions van fer que el Regne Unit accept\xc3\xa9s la sobirania de Noruega sobre l\'illa. Aquest fet va portar a l\'inici de negociacions diplom\xc3\xa0tiques entre els dos pa\xc3\xafsos, fins que el novembre del 1929, la Gran Bretanya va renunciar a la seva pretensi\xc3\xb3 de l\'illa._NEWLINE_La segona expedici\xc3\xb3 del Norvegia va arribar el 1928 per establir una estaci\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio meteorol\xc3\xb2gica tripulada, per\xc3\xb2 no es va trobar cap lloc adequat per a instal\xc2\xb7lar-la. Tanmateix es van trobar que la cabana i l\'asta de la bandera erigides l\'any anterior havien estat destrossades pel mar. La tercera expedici\xc3\xb3 del Norvegia, dirigida per Hjalmar Riiser-Larsen, va arribar l\'any seg\xc3\xbcent i va construir una nova cabanya al Cap Circoncision i a Lars\xc3\xb8ya. L\'expedici\xc3\xb3 va servir per a fer la fotografia a\xc3\xa8ria de l\'illa i va ser la primera expedici\xc3\xb3 a l\'Ant\xc3\xa0rtida que va utilitzar avions. La Llei de Depend\xc3\xa8ncia, aprovada pel Parlament de Noruega el 27 de febrer de 1930, va establir l\'illa de Bouvet com una depend\xc3\xa8ncia de Noruega, juntament amb l\'illa de Pere I i la Terra de la Reina Maud. El 1929 s\'establ\xc3\xad la protecci\xc3\xb3 dels ot\xc3\xa0rids de l\'illa i les seves proximitats i el 1935 tots els pinn\xc3\xadpedes de l\'illa estaven protegits.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria recent\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1955, la fragata sud-africana Transvaal va visitar l\'illa. Nyr\xc3\xb8ysa, una zona lliure de gel coberta de roques, la m\xc3\xa9s gran de Bouvet, va ser formada entre el 1955 i el 1958, probablement per una esllavissada de terra. Un aterratge cient\xc3\xadfic el 1978 va mesurar la temperatura del subs\xc3\xb2l a 25 \xc2\xb0C. El vaixell de guerra brit\xc3\xa0nic HMS Protector va visitar l\'illa el 1964. A m\xc3\xa9s dels estudis cient\xc3\xadfics, es va trobar un bot salvavides a Nyr\xc3\xb8ysa, tot i que sense persones. Aquesta petita embarcaci\xc3\xb3 de reconeixement cient\xc3\xadfic provenia d\'un vaixell m\xc3\xa9s gran que van arribar el 27 de novembre de 1958. A causa del mal temps i malgrat esperar tres dies no van poder embarcar, i al final la tripulaci\xc3\xb3 va ser retirada en helic\xc3\xb2pter. Tota l\'illa i les seves aig\xc3\xbces territorials estan protegides com a reserva natural des del 17 de desembre de 1971._NEWLINE_Des de la d\xc3\xa8cada del 1970, l\'illa ha estat visitada per les expedicions ant\xc3\xa0rtiques noruegues. El 1977 es va construir una estaci\xc3\xb3 meteorol\xc3\xb2gica automatitzada, i durant dos mesos del 1978 i del 1979 una de les estacions va estar habitada. El 22 de setembre de 1979 al mar que hi ha entre l\'illa de Bouvet i les illes del Pr\xc3\xadncep Eduard el sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit nord-americ\xc3\xa0 Vela va registrar un flaix doble inexplicable, diversament interpretat com una prova nuclear, de meteorits, o una fallada d\'instrumentaci\xc3\xb3. Aquest fenomen rep el nom d\'Incident Vela._NEWLINE_El mar\xc3\xa7 de 1985, una expedici\xc3\xb3 noruega va tenir un clima prou clar per fotografiar l\'illa des de l\'aire, donant com a resultat el primer mapa prec\xc3\xads de tota l\'illa 247 anys despr\xc3\xa9s del seu descobriment. A mitjans de la d\xc3\xa8cada del 1980, Bouvet, Jan Mayen i Svalbard van ser considerats com a llocs per primera vegada al nou Registre Naval Internacional de Noruega, per\xc3\xb2 el registre del pavell\xc3\xb3 de conveni\xc3\xa8ncia es va establir en \xc3\xbaltima inst\xc3\xa0ncia a Bergen, Noruega, el 1987. S\'han realitzat diverses expedicions de radioaficionats de tipus DX a l\'illa. Un grup internacional est\xc3\xa0 planificant una expedici\xc3\xb3 DX a l\'illa en algun moment del 2018. L\'Institut Polar Noruec va establir una estaci\xc3\xb3 d\'investigaci\xc3\xb3 de 36 metres quadrats a Nyr\xc3\xb8ysa el 1996, feta de contenidors de transport. El 23 de febrer de 2006, l\'illa va experimentar un terratr\xc3\xa8mol de magnitud 6,2 amb epicentre a uns 100 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia, que va debilitar els fonaments de l\'estaci\xc3\xb3 fent que fos emportada pel vent fins al mar. El 2007, es va afegir l\'illa a la llista provisional de Noruega de les nominacions com a Patrimoni de la Humanitat com a part de la candidatura internacional de la dorsal mesoatl\xc3\xa0ntica. Es va enviar una nova estaci\xc3\xb3 d\'investigaci\xc3\xb3 des de Troms\xc3\xb8 a Noruega, a trav\xc3\xa9s de Ciutat del Cap, fins a Bouvet el 2014. La nova estaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 dissenyada per a albergar a sis persones en per\xc3\xadodes de dos a quatre mesos._NEWLINE_La pesca de krill a l\'oce\xc3\xa0 Ant\xc3\xa0rtic est\xc3\xa0 subjecta a la Convenci\xc3\xb3 per a la Conservaci\xc3\xb3 dels Recursos Vius Marins Ant\xc3\xa0rtics, que defineix les quotes m\xc3\xa0ximes de captura per a una explotaci\xc3\xb3 sostenible del krill ant\xc3\xa0rtic. Les enquestes realitzades el 2000 van mostrar una alta concentraci\xc3\xb3 de krill al voltant de l\'illa de Bouvet. El 2004, Aker BioMarine es va adjudicar una concessi\xc3\xb3 per a la pesca del krill, i les quotes addicionals es van adjudicar a partir del 2008 per a una captura total de 620.000 tones. Hi ha una controv\xc3\xa8rsia pel que fa a si les activitats pesqueres s\xc3\xb3n sostenibles, particularment en relaci\xc3\xb3 amb el krill, ja que \xc3\xa9s un important aliment per a les balenes. El 2009, Noruega va presentar una proposta davant la Convenci\xc3\xb3 de les Nacions Unides sobre el Dret de la Mar per estendre el l\xc3\xadmit exterior de la plataforma continental m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de 200 milles n\xc3\xa0utiques que envolten l\'illa._NEWLINE_L\'expedici\xc3\xb3 Hanse Explorer va visitar l\'illa de Bouvet el 20 i 21 de febrer de 2012 com a part de \xc2\xabl\'Expedici\xc3\xb3 pel Futur\xc2\xbb. L\'objectiu de l\'expedici\xc3\xb3 era arribar al cim del punt m\xc3\xa9s alt de l\'illa, l\'Olavtoppen. Els primers quatre escaladors (Aaron Halstead, Will Allen, Bruno i Jason Rodi) van ser els primers humans en pujar al pic m\xc3\xa9s elevat. Una c\xc3\xa0psula del temps que cont\xc3\xa9 les principals visions del futur per al 2062 hi va ser dipositada. L\'endem\xc3\xa0 al mat\xc3\xad, Aaron Halstead va portar cinc escaladors (Sarto Blouin, Seth Sherman, Chakib Bouayed, Cindy Sampson, i Akos Hivekovics) a la part superior.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nBouvet \xc3\xa9s una illa volc\xc3\xa0nica que constitueix la part superior d\'un volc\xc3\xa0 situat a l\'extrem sud de la dorsal mesoatl\xc3\xa0ntica, al sud de l\'oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic. L\'illa fa 9,5 quil\xc3\xb2metres de llargada per 7 d\'amplada i cobreix una \xc3\xa0rea de 49 quil\xc3\xb2metres quadrats, que inclou una s\xc3\xa8rie de roques i petits illots, entre els quals hi ha una illa de mida considerable, Lars\xc3\xb8ya. Es troba al sud de la Converg\xc3\xa8ncia Ant\xc3\xa0rtica, i segons algunes definicions l\'illa se situaria a l\'oce\xc3\xa0 Ant\xc3\xa0rtic. L\'illa de Bouvet \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s remota del m\xc3\xb3n. Les terres m\xc3\xa9s properes s\xc3\xb3n la Terra de la Reina Maud de l\'Ant\xc3\xa0rtida, a 1.700 quil\xc3\xb2metres al sud, i l\'illa Gough, a 1.600 quil\xc3\xb2metres al nord. La ubicaci\xc3\xb3 habitada m\xc3\xa9s propera \xc3\xa9s el cap Agulhas, a Sud-\xc3\xa0frica, a 2.200 quil\xc3\xb2metres al nord-est._NEWLINE_Nyr\xc3\xb8ysa \xc3\xa9s una zona rocosa de 2 km de llargada per 0,5 d\'amplada situada a la costa nord-oest de l\'illa. Creada per una esllavissada de roques en algun moment entre el 1955 i el 1957, \xc3\xa9s el punt d\'acc\xc3\xa9s m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de l\'illa. \xc3\x89s l\'indret on hi ha l\'estaci\xc3\xb3 meteorol\xc3\xb2gica autom\xc3\xa0tica. La part nord-oest de la pen\xc3\xadnsula \xc3\xa9s el Cap Circoncision. A partir d\'all\xc3\xa0, a l\'est del Cap Valdivia, la costa es coneix com a Morgenstiernekysten. Store Kari \xc3\xa9s un illot situat a 1,2 quil\xc3\xb2metres a l\'est del cap. Del cap Valdivia fins al sud-est del cap Lollo, a la part oriental de l\'illa, la costa \xc3\xa9s coneguda amb el nom de Victoria Terrasse. D\'all\xc3\xa0 al cap Fie, a la part sud-est, la costa es coneix com a Mowinckelkysten. Svartstranda \xc3\xa9s una secci\xc3\xb3 de sorra negra que fa 1,8 quil\xc3\xb2metres de llargada fins al cap Meteor, al sud del cap Fie. La costa sud de l\'illa es coneix com a Vogtkysten i continua amb la Sj\xc3\xb8elefantstranda. Davant del cap Catoodden, a la part sud-oest, es troba Lars\xc3\xb8ya, l\'\xc3\xbanica illa de mida considerable despr\xc3\xa9s de Bouvet. La costa occidental des del cap Catoodden fins a Nyr\xc3\xb8ysa es coneix com a Esmarchkysten. A la meitat d\'aquesta costa s\'hi troba el cap de Norvegiaodden (cap de Noruega) i a 0,5 quil\xc3\xb2metres d\'aquest hi ha els illots de Bennskj\xc3\xa6ra._NEWLINE_El 93% de l\'illa est\xc3\xa0 coberta per glaceres, que li donen una forma de c\xc3\xbapula. La regi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s elevada de l\'illa \xc3\xa9s Wilhelmplat\xc3\xa5et, que es troba a l\'oest del centre de l\'illa. L\'altipl\xc3\xa0 fa 3,5 quil\xc3\xb2metres d\'amplada i est\xc3\xa0 envoltat de diversos pics. El m\xc3\xa9s elevat \xc3\xa9s l\'Olavtoppen, de 780 metres sobre el nivell del mar, seguit del Lykketoppen (766 m) i el Mosbytoppane (670 m). Wilhelmplat\xc3\xa5et \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 la caldera principal responsable de la creaci\xc3\xb3 de l\'illa. L\'\xc3\xbaltima erupci\xc3\xb3 va tenir lloc l\'any 2000 aC, produint un flux de lava cap al cap Meteor. El volc\xc3\xa0 es troba en un estat de deteriorament. La temperatura a 30 cent\xc3\xadmetres sota la superf\xc3\xadcie \xc3\xa9s de 25 \xc2\xb0C._NEWLINE_La llargada de l\xc3\xadnia de la costa de l\'illa \xc3\xa9s de 29,6 quil\xc3\xb2metres. El desembarcament a l\'illa \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil, ja que normalment es realitza en alta mar i la costa \xc3\xa9s molt escarpada. Durant l\'hivern tota l\'illa est\xc3\xa0 envoltada de gel. El Punt Triple de Bouvet es troba 275 quil\xc3\xb2metres a l\'oest de l\'illa de Bouvet. \xc3\x89s una triple uni\xc3\xb3 entre la placa sud-americana, la placa africana i la placa ant\xc3\xa0rtica, aix\xc3\xad com entre la dorsal mesoatl\xc3\xa0ntica, la dorsal del sud-oest de l\'\xc3\x8dndia i la dorsal Am\xc3\xa8rica-Ant\xc3\xa0rtica.\n_START_SECTION_\nNatura\n_START_PARAGRAPH_\nLa duresa del clima i el terreny cobert de gel limiten la vegetaci\xc3\xb3 als fongs (ascomicets incloent l\xc3\xadquens) i plantes no vasculars (molses i hep\xc3\xa0tiques). La flora de Bouvet \xc3\xa9s la representativa de l\'Ant\xc3\xa0rtida mar\xc3\xadtima i \xc3\xa9s fitogeogr\xc3\xa0ficament similar a la de les illes Sandwich del Sud i Shetland del Sud. L\'\xc3\xbanica esp\xc3\xa8cie que viu damunt el gel i la neu present a l\'illa \xc3\xa9s la neu de s\xc3\xadndria. La vegetaci\xc3\xb3 restant es troba en les zones lliures de neu, com ara en nunataks i altres parts de lliures de gel com els penya-segats costaners i les platges. A Nyr\xc3\xb8ysa hi ha cinc esp\xc3\xa8cies de molses, sis d\'ascomicets (incloent-hi cinc l\xc3\xadquens) i vint d\'algues. Hi ha sis ascomicets end\xc3\xa8mics, tres dels quals estan liquenitzats. _NEWLINE_L\'illa ha estat designada com a \xc3\x80rea important per a la conservaci\xc3\xb3 de les aus per BirdLife International, per la seva import\xc3\xa0ncia per a l\'aliment de les aus marines. Entre els anys 1978 i 1979 es va estimar que hi havia uns 117.000 ping\xc3\xbcins a l\'illa, dels quals la majoria eren ping\xc3\xbcins de cresta daurada i en menor mesura, ping\xc3\xbc\xc3\xad de cara blanca i d\'Ad\xc3\xa8lia, tot i que entre el  1989 i el 1990 es va estimar que la poblaci\xc3\xb3 havia baixat a 62.000. Nyr\xc3\xb8ysa \xc3\xa9s la col\xc3\xb2nia de ping\xc3\xbcins m\xc3\xa9s important de l\'illa. A l\'illa tamb\xc3\xa9 es reprodueix el fulmar austral, l\'au no ping\xc3\xbc\xc3\xad m\xc3\xa9s comuna, amb 100.000 exemplars. Altres esp\xc3\xa8cies d\'aus s\xc3\xb3n el petrell del Cap, el pri\xc3\xb3 ant\xc3\xa0rtic, el petrell oce\xc3\xa0nic, el petrell de ventre negre, el par\xc3\xa0sit subant\xc3\xa0rtic, el petrell gegant del sud, el petrell de les neus, el pri\xc3\xb3 becf\xc3\xad, i el xatrac ant\xc3\xa0rtic. El gavi\xc3\xa0 dominic\xc3\xa0 es creu que havia habitat a l\'illa anteriorment. Les aus que no es reprodueixen a l\'illa per\xc3\xb2 s\'hi poden trobar habitualment s\xc3\xb3n el ping\xc3\xbc\xc3\xad reial, l\'albatros viatger, l\'albatros cellanegre, l\'albatros de Campbell, l\'albatros clororinc, l\'albatros fumat, l\'albatros fuligin\xc3\xb3s, el petrell gegant del nord, el petrell ant\xc3\xa0rtic, el petrell blau, el petrell suau, el petrell de Kerguelen, el petrell de cap blanc, el pri\xc3\xb3 fada, la baldriga de ment\xc3\xb3 blanc, la baldriga capnegra, el petrell com\xc3\xba, el par\xc3\xa0sit austral i par\xc3\xa0sit cuapunxegut._NEWLINE_Els \xc3\xbanics vertebrats que no s\xc3\xb3n aus a l\'illa s\xc3\xb3n les foques, espec\xc3\xadficament l\'elefant mar\xc3\xad meridional i l\'\xc3\xb3s mar\xc3\xad ant\xc3\xa0rtic, que es reprodueixen a l\'illa. Entre els anys 1998 i 1999, hi va haver 88 cries d\'elefant mar\xc3\xad i 13.000 cries d\'\xc3\xb3s mar\xc3\xad a Nyr\xc3\xb8ysa. La iubarta i l\'orca es poden veure a les aig\xc3\xbces circumdants.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica i govern\n_START_PARAGRAPH_\nL\'illa de Bouvet \xc3\xa9s una de les tres depend\xc3\xa8ncies de Noruega. A difer\xc3\xa8ncia de l\'illa de Pere I i la Terra de la Reina Maud, que formen part del Tractat Ant\xc3\xa0rtic, Bouvet no est\xc3\xa0 disputada. La situaci\xc3\xb3 de depend\xc3\xa8ncia implica que l\'illa no \xc3\xa9s part del Regne de Noruega, per\xc3\xb2 es troba sota sobirania noruega. Aix\xc3\xb2 significa que l\'illa pot ser cedida sense violar el primer article de la Constituci\xc3\xb3 de Noruega. De l\'administraci\xc3\xb3 noruega de l\'illa se n\'encarrega el Departament d\'Afers Polars del Ministeri de Just\xc3\xadcia i de Policia, amb seu a Oslo._NEWLINE_L\'annexi\xc3\xb3 de l\'illa est\xc3\xa0 regulada per la Llei de Depend\xc3\xa8ncia, del 24 de mar\xc3\xa7 de 1933. Aquesta llei estableix que el dret penal, el dret privat i dret processal noruecs s\'apliquen a l\'illa, a m\xc3\xa9s d\'altres lleis que expl\xc3\xadcitament s\xc3\xb3n v\xc3\xa0lides a l\'illa. Estableix tamb\xc3\xa9 que tota la superf\xc3\xadcie pertany a l\'estat, i prohibeix l\'emmagatzematge i la detonaci\xc3\xb3 de productes nuclears. L\'illa de Bouvet ha estat designada amb l\'est\xc3\xa0ndard d\'ISO 3166-2 codi BV, i va ser guardonada posteriorment amb el domini de primer nivell .bv el 21 d\'agost de 1997. El domini \xc3\xa9s administrat per Norid per\xc3\xb2 no est\xc3\xa0 en \xc3\xbas. La zona econ\xc3\xb2mica exclusiva que envolta l\'illa t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie de 441.163 quil\xc3\xb2metres quadrats.'