b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xadctor Balaguer i Cirera\n_START_SECTION_\nJoventut i matrimoni\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xadctor Balaguer nasqu\xc3\xa9 l\'11 de desembre de 1824 al carrer de Sant Pau de Barcelona com a fill \xc3\xbanic. El seu pare es deia Joaquim Balaguer, metge de pensament molt liberal, mor\xc3\xad el 1834 deixant-lo orfe quan encara era un infant. No obstant aix\xc3\xb2 V\xc3\xadctor Balaguer en prengu\xc3\xa9 la mateixa ideologia. La seva mare es deia Teresa Cirera. La relaci\xc3\xb3 amb ella an\xc3\xa0 tornant-se sempre m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil. Ella volia que el seu fill fos metge o advocat i les seves idees avan\xc3\xa7ades i la seva vocaci\xc3\xb3 per la literatura dificultaren la relaci\xc3\xb3 fins al punt que arrib\xc3\xa0 a desheretar-lo._NEWLINE_Amb nom\xc3\xa9s 14 anys ja estren\xc3\xa0 la seva primera obra el 1838: Pep\xc3\xadn el Jorobado, que ja era un drama hist\xc3\xb2ric com molts dels que vindrien despr\xc3\xa9s; i el 1843 obtingu\xc3\xa9 un bon \xc3\xa8xit amb Enrique el Dadivoso. Despr\xc3\xa9s, enfrontat irremeiablement amb la seva mare, aquesta acab\xc3\xa0 desheretant-lo, motiu pel qual es pos\xc3\xa0 a escriure m\xc3\xa9s obres ja sense cap fre i tamb\xc3\xa9 per a guanyar-se la vida. Ingress\xc3\xa0 a la Universitat de Barcelona on comen\xc3\xa7\xc3\xa0 els estudis de Dret i entr\xc3\xa0 en contacte amb la literatura de Voltaire, Rousseau, Dumas, Hugo, Scott, entre d\'altres. En aquesta \xc3\xa8poca comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a col\xc2\xb7laborar amb un diari titulat El Hongo._NEWLINE_El 1845 es trasllad\xc3\xa0 a Madrid sense haver acabat els estudis universitaris, fet que li va comportar una forta discussi\xc3\xb3 amb la seva mare i haver de cercar-se la vida pel seu compte a la capital. Comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a treballar per a Wenceslao Ayguals de Izco, qui li ofer\xc3\xad feina com a traductor al castell\xc3\xa0 d\'escriptors francesos del moment, que es publicaren a la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Museo de las Hermosas. La situaci\xc3\xb3 s\'allarg\xc3\xa0 pocs mesos a causa de la seva precarietat econ\xc3\xb2mica i en breu tornaria a Barcelona, on continuaria treballant de traductor i periodista. De nou a Barcelona, el 1847 fou nomenat poeta oficial del Liceu. M\xc3\xa9s endavant tamb\xc3\xa9 ho seria del Teatre Principal, fet que li donaria certa popularitat a nivell local._NEWLINE_El 1851 es cas\xc3\xa0 amb Manuela Carbonell i Catal\xc3\xa0 al monestir de Sant Jeroni de la Vall d\'Hebron, adquirit pel pare de la n\xc3\xbavia. Un any despr\xc3\xa9s realitz\xc3\xa0 un cicle de confer\xc3\xa8ncies sobre la hist\xc3\xb2ria de Catalunya per enc\xc3\xa0rrec de la Societat Filharm\xc3\xb2nica de Barcelona.\n_START_SECTION_\nMaduresa pol\xc3\xadtica i liter\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la d\xc3\xa8cada de 1850 entr\xc3\xa0 en contacte amb el General Espartero i amb el General Prim, unint-se al Partit Progressista, incrementant progressivament el seu pes i influ\xc3\xa8ncia en el partit. Fou en aquest per\xc3\xadode que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a recuperar la mem\xc3\xb2ria hist\xc3\xb2rica de l\'antiga Corona d\'Arag\xc3\xb3._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 en aquesta \xc3\xa8poca comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a reivindicar la llengua catalana com una llengua liter\xc3\xa0ria. El seu primer poema en catal\xc3\xa0 es titul\xc3\xa0 A la Verge de Montserrat publicat el 1857. Progressivament esdevingu\xc3\xa9 molt actiu en el proc\xc3\xa9s de la renaixen\xc3\xa7a de la literatura catalana, impulsant la restauraci\xc3\xb3 dels Jocs Florals el maig de 1859, esdevenint ell membre del primer consistori. Tamb\xc3\xa9 llavors inici\xc3\xa0 els seus primers texts historiogr\xc3\xa0fics. Despr\xc3\xa9s dels jocs an\xc3\xa0 a treballar a It\xc3\xa0lia com a corresponsal de la Guerra d\'independ\xc3\xa8ncia. Entre el 1860 i el 1864 public\xc3\xa0 en cinc volums la Historia de Catalu\xc3\xb1a y de la Corona de Arag\xc3\xb3n, que fou un \xc3\xa8xit de vendes sense precedents i en la qual Balaguer hi reivindicava el model de la monarquia federal i la tradici\xc3\xb3 del pactisme entre poble i rei._NEWLINE_Estigu\xc3\xa9 uns anys exiliat a Proven\xc3\xa7a entre el 1865 i el 1867 per haver participat en la conspiraci\xc3\xb3 del general Prim. All\xc3\xad conegu\xc3\xa9 Frederic Mistral el 1865 i pogu\xc3\xa9 participar en el Felibritge, del qual en fou nomenat vicepresident. Fou membre de la delegaci\xc3\xb3 catalana que entreg\xc3\xa0 la Copa Santa als escriptors occitans._NEWLINE_El 1867 torn\xc3\xa0 a Catalunya. A partir de llavors i durant tot el Sexenni revolucionari s\'implic\xc3\xa0 molt activament en la pol\xc3\xadtica espanyola. Durant el regnat d\'Amadeu I d\'Espanya fou nomenat ministre el 1871 (Ministre de Foment i d\'Ultramar) durant la Primera Rep\xc3\xbablica Espanyola, gr\xc3\xa0cies a una intervenci\xc3\xb3 d\'Antoni Sam\xc3\xa0, a causa de l\'extensi\xc3\xb3 del districte electoral dins del qual s\'inclo\xc3\xafa Vilanova i la Geltr\xc3\xba. Aquest seria un dels motius pels quals m\xc3\xa9s endavant decid\xc3\xad establir el seu projecte cultural en aquesta vila, com a senyal d\'agra\xc3\xafment. Balaguer torn\xc3\xa0 a ocupar el mateix c\xc3\xa0rrec el 1886 durant el govern de Pr\xc3\xa1xedes Mateo Sagasta._NEWLINE_La seva dona mor\xc3\xad el 1881. Al no haver tingut descend\xc3\xa8ncia, V\xc3\xadctor Balaguer dedic\xc3\xa0 la seva petita fortuna en crear el 1884 la Biblioteca Museu V\xc3\xadctor Balaguer a Vilanova i la Geltr\xc3\xba, un equipament p\xc3\xbablic que don\xc3\xa0 a la ciutat en agra\xc3\xafment per haver estat sempre elegit diputat a Corts per aquesta poblaci\xc3\xb3 des del 1869. El seu llegat fou dipositat en aquesta instituci\xc3\xb3, que conserva actualment la seva biblioteca de 22.000 llibres i la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 d\'art, en la qual hi destaquen algunes peces eg\xc3\xadpcies, orientals i precolombines, molt rares a la Catalunya d\'aquella \xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nPremsa\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc3\xa7\xc3\xb3, liberal i d\'idees rom\xc3\xa0ntiques, col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 a diversos diaris liberals com El Constitucional, El Laurel, El Genio i La Lira i el 1846 an\xc3\xa0 a Madrid, on conegu\xc3\xa9 les principals personalitats liter\xc3\xa0ries i pol\xc3\xadtiques de l\'\xc3\xa8poca. Fund\xc3\xa0 a Barcelona el diari liberal La Corona de Arag\xc3\xb3n, on declarava una adhesi\xc3\xb3 fervent al passat glori\xc3\xb3s de Catalunya alhora que exigia una descentralitzaci\xc3\xb3 per als territoris de l\'antiga Corona d\'Arag\xc3\xb3. Entre 1893 i 1895 public\xc3\xa0 Pro Patria, una publicaci\xc3\xb3 mensual que va fer servir com a plataforma per difondre el seu ideari pol\xc3\xadtic.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCal tenir present que en aquest camp no f\xc3\xa9u descobertes documentals ni fou gaire cr\xc3\xadtic en la seva incipient recerca hist\xc3\xb2rica, en la qual sovint hi afegia tamb\xc3\xa9 les llegendes. De fet escrivia molt influ\xc3\xaft per les seves idees rom\xc3\xa0ntiques i liberals, fet pel qual fou molt durament criticat pels seus enemics i competidors menys prestigiosos que, d\'aquesta manera, atacaven la popularitat d\'un ferm progressista. De fet, aquesta manca de rigor era ben comuna entre els historiadors de l\'\xc3\xa8poca, influ\xc3\xafts per un romanticisme nacionalista que arreu buscava mitificar el mateix passat. Conscient de les seves mancances com a investigador esc\xc3\xa8ptic, V\xc3\xadctor Balaguer sempre admet\xc3\xa9 ser nom\xc3\xa9s un divulgador efica\xc3\xa7 que sentia amor per la hist\xc3\xb2ria local de la societat catalana, la qual presentava des d\'una perspectiva liberal de manera molt intel\xc2\xb7ligent._NEWLINE_No en va, la seva prosa sobre la tradici\xc3\xb3 constitucionalista de la Corona d\'Arag\xc3\xb3 en general i Catalunya en particular seguia les petjades d\'Antoni de Capmany i Avel\xc2\xb7l\xc3\xad Pi i Arimon Tot i que \xc3\xa9s evident l\'anacronisme de vincular les llibertats medievals i modernes de qu\xc3\xa8 gaudien els catalans amb les llibertats contempor\xc3\xa0nies del liberalisme, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s cert que la tesi que afirma el car\xc3\xa0cter pactista de la naci\xc3\xb3 catalana \xc3\xa9s un tret prou consolidat al llarg del curs hist\xc3\xb2ric del pa\xc3\xads. Amb aquesta premissa general Balaguer tragu\xc3\xa9 nombroses interpretacions concretes que encara avui dia s\xc3\xb3n vigents._NEWLINE_Els seus primers texts estrictament historiogr\xc3\xa0fics els f\xc3\xa9u el 1852, amb 28 anys, per a participar en unes confer\xc3\xa8ncies que tractaven les "belleses" de la hist\xc3\xb2ria catalana. La principal obra en aquest camp fou la c\xc3\xa8lebre Historia de Catalu\xc3\xb1a y de la Corona de Arag\xc3\xb3n, publicada entre 1860 i 1864. Molt de temps despr\xc3\xa9s, l\'\xc3\xa8xit del llibre f\xc3\xa9u necess\xc3\xa0ria una segona edici\xc3\xb3 el 1885 en una Hist\xc3\xb2ria de Catalunya.'