b"\n_START_ARTICLE_\nSant Mart\xc3\xad de la Corriu\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia es troba al nucli de La Corriu, entitat de poblaci\xc3\xb3 de Guixers. S'hi accedeix f\xc3\xa0cilment per la carretera secund\xc3\xa0ria, asfaltada i ben senyalitzada, que surt al km. 23,9 (42\xc2\xb0\xc2\xa07\xe2\x80\xb2\xc2\xa042\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 1\xc2\xb0\xc2\xa039\xe2\x80\xb2\xc2\xa054\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E) de la carretera de Berga a Sant Lloren\xc3\xa7 de Morunys, a la dreta, un cop passat el Pont de Valls. Aquesta carretera mena a Santa Maria de Puig-aguilar i continua, ja com pista de terra molt dolenta, vers Vilacireres i G\xc3\xb3sol. Als 4,5\xc2\xa0km (42\xc2\xb0\xc2\xa09\xe2\x80\xb2\xc2\xa03\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 1\xc2\xb0\xc2\xa039\xe2\x80\xb2\xc2\xa023\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E) cal deixar-la i prendre la de l'esquerra, tamb\xc3\xa9 asfaltada. Recorreguts uns 800 metres, s'arriba a Sant Mart\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esgl\xc3\xa9sia ha patit diverses mutilacions i afegits al llarg del temps. A la cap\xc3\xa7alera de l'absis original se'n va construir un altre, tamb\xc3\xa9 quadrat. Al cant\xc3\xb3 nord hi ha l'afegit d'una capella, una sagristia i un campanar d'espadanya amb dues finestres d'arc de mig punt. Al frontis, refet de nou, hi ha una gran portalada g\xc3\xb2tica que conserva encara la ferramenta de la portalada rom\xc3\xa0nica. Aquests ferros estan for\xc3\xa7a malmesos; el motiu \xc3\xa9s una estreta cinta horitzontal acabada en dues volutes, combinada amb un altre semblant, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s curta i creuant-ne verticalment, tamb\xc3\xa9 hi ha algunes petites incisions en aquestes cintes. \xc3\x89s segurament una obra d'un artes\xc3\xa0 popular._NEWLINE_De les finestres originals nom\xc3\xa9s en queda una al mur meridional, les altres dues existents s\xc3\xb3n posteriors; totes tres tenen una llinda monol\xc3\xadtica on s'ha retallat un arc de mig punt. La finestra que est\xc3\xa0 oberta a l'absis original \xc3\xa9s d'una esqueixada una altra \xc3\xa9s de dues esqueixades i l'altre \xc3\xa9s de parets paral\xc2\xb7leles._NEWLINE_Al mur oest de la capella afegida hi ha una escala adossada que puja fins a la coberta. A l'interior les voltes s\xc3\xb3n apuntades, igual que els arcs de les capelles i els dos preabsidals en degradaci\xc3\xb3 que substitueixen l'antic mur de l'absis primitiu i que donen pas a l'absis nou. L'interior \xc3\xa9s enguixat i repintat. La coberta \xc3\xa9s a dos vessants._NEWLINE_A les golfes de l'esgl\xc3\xa9sia, formant part d'una paret, es conserva un bloc de pedra rectangular, aprofitat d'una altra construcci\xc3\xb3. En ell es pot observar un relleu molt desgastat i de formes tosques. Es representen tres espais. En el primer, sota un arc de mig punt, sembla haver-hi una Mare de D\xc3\xa9u amb el Nen al costat esquerre. Al mig, en un arc de mig punt de doble llum que l'anterior, hi ha dues figures de costat. Per \xc3\xbaltim, inscrit dins d'un rectangle, hi ha un sarc\xc3\xb2fag vist des de dalt i una figura, molt m\xc3\xa9s petit que aquest, dintre. Aquest relleu es pot posar en relaci\xc3\xb3 amb altre de la portalada de Santa Maria de Puig-aguilar; en aquest cas \xc3\xa9s m\xc3\xa9s complex per\xc3\xb2 presenta les mateixes limitacions t\xc3\xa8cniques i la incapacitat d'ordenar els motius. En el santuari tamb\xc3\xa9 es representa un sarc\xc3\xb2fag amb un cos a l'interior i la representaci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u amb el Nen; potser tenen relaci\xc3\xb3 amb rituals funeraris, podria tractar-se d'un ex-vot ofert a causa de la mort d'un infant, tot i que \xc3\xa9s poc clar.\n_START_SECTION_\nNot\xc3\xadcies hist\xc3\xb2riques\n_START_PARAGRAPH_\nEs troba dins de l'antic terme del Castell de Sisquer, al lloc de la Corriu. Tingu\xc3\xa9 ja d'antic una funci\xc3\xb3 parroquial que avui ha perdut. Entre els anys 872-879, quan el Comte Guifr\xc3\xa9 i els bisbes de la Seu d'Urgell, Galderic organitzaren les parr\xc3\xb2quies de la vall del Lord no figura encara com a parr\xc3\xb2quia. En canvi als segles X i XI ja figura com a tal a l'acta ap\xc3\xb2crifa de Consagraci\xc3\xb3 a la Seu d'Urgell. Al segle X tamb\xc3\xa9 apareix esmentada en la dotaci\xc3\xb3 del monestir de Sant Pere de Graudescales. No sabem si tamb\xc3\xa9 hi estava compresa l'esgl\xc3\xa9sia. Al segle XIV encara mant\xc3\xa9 les funcions parroquials que perd en temps moderns a causa del despoblament. La similitud entre els relleus d'aquesta esgl\xc3\xa9sia i la de Puig-Aguilar, i la proximitat geogr\xc3\xa0fica, fa pensar en la m\xc3\xa0 d'un mateix autor, popular, i una mateixa dataci\xc3\xb3 al segle XIII. Investigant sobre el bloc de pedra, trobem que en l'enciclop\xc3\xa8dia del Rom\xc3\xa0nic catal\xc3\xa0, es descriu malament la seva situaci\xc3\xb3; no es troba al brancal esquerre de la porta, sin\xc3\xb3 que est\xc3\xa0 situat a dalt a les golfes de l'esgl\xc3\xa9sia formant part d'una paret."