b'\n_START_ARTICLE_\nLitre\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen del litre es troba a la unificaci\xc3\xb3 de mesures propulsada durant la Revoluci\xc3\xb3 Francesa per l\'Assemblea Constituent del 1791 per fer front a la diversitat de mesures que llavors havia. El litre apareix per primera vegada com a mesura de la capacitat a la llei del 18 germinal de l\'any 3 (7 d\'abril del 1795) definit en funci\xc3\xb3 del metre, el litre va ser definit com \xe2\x80\x9cla mesura de volum, tant per a l\xc3\xadquids com per a s\xc3\xb2lids, d\'un cub amb una aresta igual a una d\xc3\xa8cima part d\'un metre\xe2\x80\x9d._NEWLINE_El 1879 el Comit\xc3\xa8 Internacional de Pesos i Mesures va adoptar el litre i la seva abreviatura l min\xc3\xbascula El 1901 la tercera Confer\xc3\xa8ncia General de Pesos i Mesures va definir el litre com \xe2\x80\x9cel volum ocupat per la massa d\'un quilogram d\'aigua pura a la seva m\xc3\xa0xima densitat i sota la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica normal\xe2\x80\x9d, aix\xc3\xb2 voldria dir: aigua pura a 1 atm i una temperatura lleugerament per damunt de 3,98\xc2\xa0\xc2\xb0C. El litre era, segons aquesta definici\xc3\xb3 equivalent a 1.000028 dm\xc2\xb3 (inicialment 1.000027 dm\xc2\xb3), acceptant d\'aquesta manera la discrep\xc3\xa0ncia amb el cent\xc3\xadmetre c\xc3\xbabic detectada segons la definici\xc3\xb3._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard es va especificar 4\xc2\xa0\xc2\xb0C com el punt de refer\xc3\xa8ncia de la densitat de l\'aigua per tal de denotar un litre, amb una densitat de l\'aigua pura lleugerament inferior a 1,0000 kg/litre._NEWLINE_Un dels investigadors que va comprovar les desviacions de la mesura del litre en aquests canvis fou el f\xc3\xadsic Charles \xc3\x89douard Guillaume, _NEWLINE_que el 1904 va comprovar experimentalment que la densitat de l\'aigua a 4\xc2\xa0\xc2\xb0C era de 1.000028 dm\xc2\xb3._NEWLINE_Finalment, a causa de la complexa definici\xc3\xb3 del litre, el 1964 es va recuperar la definici\xc3\xb3 de 1793, a la 12\xe1\xb5\x83 CGPM en haver-se constatat el 1960 que hi havia una difer\xc3\xa8ncia de 28 mil\xc2\xb7lion\xc3\xa8ssimes respecte del dec\xc3\xadmetre c\xc3\xbabic, el litre va passar a ser nom\xc3\xa9s un nom especial per al dec\xc3\xadmetre c\xc3\xbabic._NEWLINE_El 1979 a la 16\xe1\xb5\x83 CGPM es va decidir la utilitzaci\xc3\xb3 tant de la l min\xc3\xbascula com la L maj\xc3\xbascula per evitar confusions entre la l i el nombre 1 o amb la lletra "i" maj\xc3\xbascula, amb la indicaci\xc3\xb3 que en un futur nom\xc3\xa9s hauria de restar un dels dos s\xc3\xadmbols. Tanmateix, la dualitat encara persisteix._NEWLINE_Abans de 1979, el s\xc3\xadmbol \xe2\x84\x93 (U+2113), esdevingu\xc3\xa9 familiar en alguns pa\xc3\xafsos; per exemple, era recomanat per la publicaci\xc3\xb3 M33 de la South African Bureau of Standards. Aquest s\xc3\xadmbol pot trobar-se encara en alguns pa\xc3\xafsos de parla anglesa i el seu \xc3\xbas encara \xc3\xa9s acceptat al Jap\xc3\xb3 i a Corea del Sud. Les fonts que cobreixen els car\xc3\xa0cters CJK normalment no nom\xc3\xa9s inclouen la ela min\xc3\xbascula, de manera addicional s\'hi inclouen quatre car\xc3\xa0cters pre-compostos: \xe3\x8e\x95, \xe3\x8e\x96, \xe3\x8e\x97, i \xe3\x8e\x98 (del U+3395 al U+3398) per tal de denotar microlitre, mil\xc2\xb7lilitre, decilitre i kilolitre respectivament. Alguns pa\xc3\xafsos (com Canad\xc3\xa0 recomanaven utilitzar la min\xc3\xbascula \xe2\x84\x93 sempre que fos possible o per defecte (sempre que no hi hagi confusi\xc3\xb3 possible amb el numeral 1). En l\'actualitat aquest s\xc3\xadmbol no es fa servir en la majoria de pa\xc3\xafsos i mai no fou reconegut per la CGPM ni per l\'Organitzaci\xc3\xb3 Internacional per a l\'Estandarditzaci\xc3\xb3 (ISO)._NEWLINE_La 16a Confer\xc3\xa8ncia General de Pesos i Mesures, f\xc3\xa9u possible l\'\xc3\xbas dels dos s\xc3\xadmbols per tal d\'expressar aquesta unitat de mesura. La L maj\xc3\xbascula \xc3\xa9s la que s\'utilitza en la pr\xc3\xa0ctica, deixant relegada la \xe2\x84\x93 min\xc3\xbascula als puristes (f\xc3\xa0cil de distingir entre la xifra 1). En l\'actualitat no hi ha ra\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnica veritable per aquesta excepci\xc3\xb3 a la nomenclatura dels sistemes de mesures, perqu\xc3\xa8 els sistemes d\'escriptura inform\xc3\xa0tics de l\'actualitat fan possible la utilitzaci\xc3\xb3 de sistemes de codificaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s distingibles._NEWLINE_El 1990, la mateixa Oficina de Pesos i Mesures va considerar prematur eliminar un dels dos s\xc3\xadmbols.\n_START_SECTION_\nCentilitre\n_START_PARAGRAPH_\nEl centilitre (abreviat cL) \xc3\xa9s el segon subm\xc3\xbaltiple de litre. Es tracta d\'un ordre de magnitud que s\'ha fet servir, en alguns casos, per mesurar petits consums, com els consums d\'aigua en cas de fuites o b\xc3\xa9 el consum de combustible en alguns vehicles, _NEWLINE_tot i que la seva utilitzaci\xc3\xb3 dep\xc3\xa8n de l\'ordre de magnitud de les quantitats volum\xc3\xa8triques que es descriuen.\n_START_SECTION_\nDecilitre\n_START_PARAGRAPH_\nEl decilitre (abreviat dL) \xc3\xa9s el primer subm\xc3\xbaltiple de litre. En aquesta unitat se solen expressar algunes taxes de contingut de subst\xc3\xa0ncies en an\xc3\xa0lisis m\xc3\xa8dics, donant els resultats en quantitats per decilitre de sang.\n_START_SECTION_\nDecalitre\n_START_PARAGRAPH_\nEl decalitre (abreviat daL) \xc3\xa9s una unitat de mesura pels l\xc3\xadquids que equival a deu litres, no \xc3\xa9s gaire utilitzat en la vida quotidiana.\n_START_SECTION_\nHectolitre\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Hectolitre (abreviat hL) \xc3\xa9s una unitat de mesura per als l\xc3\xadquids que equival a cent litres, \xc3\xa9s una important. S\'utilitza habitualment en la ind\xc3\xbastria de begudes.\n_START_SECTION_\nQuilolitre\n_START_PARAGRAPH_\nEl quilolitre (abreviat qL) \xc3\xa9s una unitat de mesura pels l\xc3\xadquids que equival a mil litres, \xc3\xa9s una mesura summament important perqu\xc3\xa8 si hi ha molt de l\xc3\xadquid ens resulta m\xc3\xa9s c\xc3\xb2mode mesurar-lo emprat els quilolitres que emprant altres mesures m\xc3\xa9s petites. S\'utilitza per mesurar o donar resultats en aigua en grans quantitats com ara basses, pantans o simplement dip\xc3\xb2sits d\'aigua. Tamb\xc3\xa9 es poden utilitzar per mesurar grans extensions d\'aigua com ara mars, llacs i oceans.\n_START_SECTION_\nConversions no m\xc3\xa8triques\n_START_PARAGRAPH_\nL\'adopci\xc3\xb3 del Sistema Internacional de mesures, ha fet obsoletes moltes de les anteriors unitats de mesura de volums. Al quedar en un estatus d\'acceptaci\xc3\xb3 per part de la CGPM, al considerar-se l\'equivalent al dec\xc3\xadmetre c\xc3\xbabic, a l\'hora de tra\xc3\xa7ar les antigues mesures sol prendre\'s el litre com a base. Als seg\xc3\xbcents apartats i taules es troben algunes equival\xc3\xa8ncies d\'unitats.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb el litron\n_START_PARAGRAPH_\nEl litron \xc3\xa9s una antiga unitat francesa de volum, que es feia servir per mesurar \xc3\xa0rids. D\'aquesta unitat es deriva etimol\xc3\xb2gicament el nom del litre. El volum d\'un litron \xc3\xa9s equivalent a 0,813 l.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb el cuartillo\n_START_PARAGRAPH_\nUn litre tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s equivalent a 1,984 cuartillos de l\xc3\xadquid, unitat mesura castellana, per la qual s\'estengu\xc3\xa9 l\'\xc3\xbas a Castella del cuartillo per denotar la mesura de mig litre. En mesures d\'\xc3\xa0rids, el litre \xc3\xa9s equivalent a 0,865 parts de cuartillo o b\xc3\xa9 a la quantitat d\'\xc3\xa0rids o de l\xc3\xadquids que caben en aquesta mesura.\n_START_SECTION_\nL maj\xc3\xbascula i l min\xc3\xbascula\n_START_PARAGRAPH_\nEls dos s\xc3\xadmbols L i l s\xc3\xb3n reconeguts. En Unicode la \xc2\xab\xc2\xa0min\xc3\xbascula \xe2\x84\x93 arrodonida\xc2\xa0\xc2\xbb (Unicode U+2113, 8467 en decimal) \xc3\xa9s el car\xc3\xa0cter tipogr\xc3\xa0fic recomanat pel s\xc3\xadmbol hist\xc3\xb2ric, tot i que aquest s\xc3\xadmbol no t\xc3\xa9 el reconeixement de l\'Oficina Internacional de Pesos i Mesures (amb acr\xc3\xb2nim BIPM en franc\xc3\xa8s). En general es coneix que el s\xc3\xadmbol d\'una unitat no s\'ha d\'escriure en maj\xc3\xbascula si no correspon a un nom propi, com pot ser el cas del newton (N). En aquest sentit hi figura l\'an\xc3\xa8cdota hist\xc3\xb2rica d\'establir un personatge fictici per tal de solucionar les irregularitats comeses al recon\xc3\xa8ixer el s\xc3\xadmbol en maj\xc3\xbascula. El personatge fou anomenat Claude \xc3\x89mile Jean-Baptiste Litre amb una bibliografia original desenvolupada el 1977._NEWLINE_Malgrat el principi de les maj\xc3\xbascules nom\xc3\xa9s a les unitats de noms propis, els litres eren f\xc3\xa0cils de confondre amb la xifra 1 en les escriptures mecanografiades, cosa que va afavorir l\'establiment de l\'excepci\xc3\xb3 amb aquesta unitat.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as del litre\n_START_PARAGRAPH_\nEl litre es fa servir normalment per a mesurar quantitats de subst\xc3\xa0ncies i objectes (com fluids, grans o baies) que s\xc3\xb3n mesurats segons la capacitat o quantitat del seu contenidor. El litre \xc3\xa9s una alternativa a la unitat de metre c\xc3\xbabic del sistema internacional, que sovint es fa servir per mesurar dimensions d\'objectes o tamb\xc3\xa9 del despla\xc3\xa7ament en termes de volum. El litre tamb\xc3\xa9 es fa servir per a expressar alguns c\xc3\xa0lculs provinents de mesures, com per exemple la densitat (kg/L), permetent fer senzillament la comparaci\xc3\xb3 amb la densitat de l\'aigua._NEWLINE_Un litre d\'aigua t\xc3\xa9 una massa aproximadament a un quilogram quan \xc3\xa9s mesurada en el punt de densitat m\xc3\xa0xima, que se situa prop dels 4 graus Celsius. Aquesta equival\xc3\xa8ncia s\'aplica de manera similar a tots els m\xc3\xbaltiples de litres d\'aigua per a referir-se a una massa equivalent en quilograms. Tot i aix\xc3\xb2 aquesta definici\xc3\xb3 s\'abandon\xc3\xa0 formalment el 1799 degut als canvis de la densitat de l\'aigua amb la temperatura i tamb\xc3\xa9 als canvis, encara que menys acusats, de densitat amb la pressi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as del mil\xc2\xb7lilitre en mesures m\xc3\xa8diques\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xbas del mil\xc2\xb7lilitre (mL) es troba molt est\xc3\xa8s en l\'\xc3\xa0mbit de la medecina. En el cas d\'aparells m\xc3\xa8dics que funcionen amb volums de l\xc3\xadquids \xc3\xa9s una pr\xc3\xa0ctica comuna a molts fabricants la d\'indicar els volums en mL en comptes de cent\xc3\xadmetres c\xc3\xbabics (cc). Aquesta pr\xc3\xa0ctica tamb\xc3\xa9 afecta als altres \xc3\xa0mbits en els quals s\'utilitzen mesures volum\xc3\xa8triques en base als aparells disponibles al mercat.\n_START_SECTION_\nEtiquetatge de volums de fluid\n_START_PARAGRAPH_\nEn la majoria de begudes i envasos destinats al consumidor final es fan servir etiquetes que denoten entre altres coses la quantitat total de volum continguda al recipient. Les mesures donades en litres poden trobar-se en begudes, productes de neteja, lubricants, etc.\n_START_SECTION_\nConsideracions dom\xc3\xa8stiques\n_START_PARAGRAPH_\nContr\xc3\xa0riament a les opinions generalitzades, 1\xc2\xa0l d\'aigua de l\'aixeta del subministrament d\'aigua potable a qualsevol llar (\xc3\xa9s a dir, a uns 20\xc2\xa0\xc2\xb0C), no t\xc3\xa9 1\xc2\xa0kg de massa. L\'aigua de l\'aixeta, incloses certes quantitats de ions inorg\xc3\xa0nics i altres rastres d\'impureses, t\xc3\xa9 una densitat lleugerament menor a l\'aigua destil\xc2\xb7lada. Les difer\xc3\xa8ncies de densitat entre l\'aigua destil\xc2\xb7lada i l\'aigua de l\'aixeta poden ser elevades, prop del 2% de difer\xc3\xa8ncia. En addici\xc3\xb3, els canvis en la densitat de l\'aigua destil\xc2\xb7lada amb la temperatura s\xc3\xb3n de l\'ordre del 10%. L\'aigua destil\xc2\xb7lada a 4\xc2\xa0\xc2\xb0C t\xc3\xa9 una densitat de 0,999719\xc2\xa0kg/l mentre que a 40\xc2\xa0\xc2\xb0C nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 0,9922175\xc2\xa0kg/l.\n_START_SECTION_\nUnitats derivades\n_START_PARAGRAPH_\nEl litre-atmosfera \xc3\xa9s una unitat de treball emprada en l\'\xc3\xa0mbit dels motors t\xc3\xa8rmics. \xc3\x89s el treball resultant de despla\xc3\xa7ar un pist\xc3\xb3 d\'un dec\xc3\xadmetre quadrat d\'\xc3\xa0rea recorrent una carrera d\'1 dm de dist\xc3\xa0ncia, treballant contra una pressi\xc3\xb3 d\'una atmosfera. \xc3\x89s equivalent a 101,3 J.'