b'\n_START_ARTICLE_\nArhuacs\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i territori\n_START_PARAGRAPH_\nEls arhuacs s\xc3\xb3n ben coneguts per la seva organitzaci\xc3\xb3 din\xc3\xa0mica i el seu nivell de conscienciaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica. Viuen a les valls altes dels rius Piedras, San Sebasti\xc3\xa1n de R\xc3\xa1bago, Chichicua, Ariguan\xc3\xad i Guatapur\xc3\xad, en una \xc3\xa0rea reconeguda per l\'Estat colombi\xc3\xa0 com resguardo ind\xc3\xadgena de propietat col\xc2\xb7lectiva. El seu principal assentament \xc3\xa9s Nabus\xc3\xadmake (anteriorment San Sebasti\xc3\xa1n de R\xc3\xa1bago)._NEWLINE_El seu territori tradicional arribava molt m\xc3\xa9s a baix que els l\xc3\xadmits actuals del resguard i del poblament arhuac, fins a l\'anomenada l\xc3\xadnia negra imagin\xc3\xa0ria, que tanca varis dels llocs sagrats als quals segueixen acudint els ind\xc3\xadgenes a fer les seves ofrenes o pagamentos. Els ind\xc3\xadgenes han perdut les terres baixes, per la colonitzaci\xc3\xb3 i l\'expansi\xc3\xb3 de les hisendes, la qual cosa ha ocasionat al seu torn la desforestaci\xc3\xb3 de la regi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'activitat econ\xc3\xb2mica fonamental dels arhuacs \xc3\xa9s l\'agricultura, orientada principalment a l\'subsist\xc3\xa8ncia. Originalment cada fam\xc3\xadlia posse\xc3\xafa una parcel\xc2\xb7la en terra freda, una altra en clima mitj\xc3\xa0 i una altra en terra calenta, per\xc3\xb2 d\'est\xc3\xa0s \xc3\xbaltimes ja no es disposa perqu\xc3\xa8 la invasi\xc3\xb3 va provocar la reducci\xc3\xb3 territorial. A les terres altes conreen papa, ceba, all, fava, cogombre, enciam, mora, tom\xc3\xa0quet d\'arbre, carabassa, blat i fique. A les terres mitjanes blat de moro, fr\xc3\xadjol, yuca, arracacha, malanga, coca, cot\xc3\xb3, pinya, papaia, guaiaba, maracui\xc3\xa0, granadilla, taronja i llimona. A m\xc3\xa9s crien gallina, bestiar bov\xc3\xad, ovella i cabra en petita escala._NEWLINE_La producci\xc3\xb3 de caf\xc3\xa8 t\xc3\xa9 un objectiu principalment comercial, per obtenir productes que no s\'aconsegueixen en la comunitat. Tamb\xc3\xa9 venen motxilles, de les quals bona part de la producci\xc3\xb3 \xc3\xa9s per a \xc3\xbas personal, ja que s\xc3\xb3n una part fonamental de la indument\xc3\xa0ria pr\xc3\xb2pia, encara que cada vegada guanya m\xc3\xa9s penetraci\xc3\xb3 al mercat d\'artesanies t\xc3\xadpiques del pa\xc3\xads. Els homes fabriquen la totalitat de la roba i part de les teles, encara que s\'utilitzen actualment g\xc3\xa8neres comprats.\n_START_SECTION_\nNaturalesa i l\'home\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment els arhuacs han estat poc bel\xc2\xb7licosos i defensors de la conviv\xc3\xa8ncia pac\xc3\xadfica amb altres grups humans. Estan conven\xc3\xa7uts que l\'equilibro de la humanitat est\xc3\xa0 en el respecte cap als altres \xc3\xa9ssers, no solament entre els humans, tamb\xc3\xa9 entre les diferents cultures; per\xc3\xb2 no solament les cultures humanes, sin\xc3\xb3 aquestes cultures de la naturalesa.".\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nEls arhuacs basen la seva alimentaci\xc3\xb3 en productes vegetals com l\'arracacha, bananrs, yuca, api, nyam, malanga, papes, fr\xc3\xadjol, batates, col, blat de moro, cebes i sucre. A vegades inclouen carns i cereals, caragols i iguana. Passen dies sencers mastegant fulles de coca com a part de la seva tradici\xc3\xb3, creences i costums. pel que fa a begudes compten amb l\'aigua de panela amb llimona o guarapo i el rom. Quant a arbres fruiters nadius consumeixen les fruites de l\'aladern i el guaiabo, entre altres.\n_START_SECTION_\nPensament\n_START_PARAGRAPH_\nEls arhuacs s\xc3\xb3n un poble profundament espiritual i coneixedor de la seva pr\xc3\xb2pia filosofia, que t\xc3\xa9 un car\xc3\xa0cter globalitzant. Creuen en l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un Creador i Gran Pare, Kak\xc3\xbc Serankua, del qual van provenir els primers d\xc3\xa9us i \xc3\xa9ssers materials, altres pares com el sol i els nevats i altres mares com la Terra i la Lluna. Consideren a la Serra com el cor del m\xc3\xb3n, des del qual es va originar en les diferents pedres._NEWLINE_La naturalesa i la societat com a unitat estan regides per una sola Llei Sagrada, immutable, preexistent, primitiva i supervivent a tots i a tot. Podria el m\xc3\xb3n existir o deixar d\'existir, sense que aix\xc3\xb2 alter\xc3\xa9s en el m\xc3\xadnim l\'ess\xc3\xa8ncia d\'aquesta Llei, la qual constitueix el pensament universal del no manifest, \xc3\xbanic origen de la vida._NEWLINE_La Llei universal Kunsam\xc3\xbc \xc3\xa9s representada per un nen, el Mamo Niankua. Aquesta Llei d\'origen troba expressi\xc3\xb3 en l\'univers. Es d\xc3\xb3na llavors una associaci\xc3\xb3 entre Llei i pensament, que, a comp\xc3\xa0s amb l\'entorn, es transforma en Llei Natural. Aquesta Llei Natural d\xc3\xb3na origen a la creaci\xc3\xb3 de la mat\xc3\xa8ria i a la seva evoluci\xc3\xb3, equilibri, preservaci\xc3\xb3 i harmonia, que constitueixen els objectius fonamentals i la ra\xc3\xb3 de ser dels Mamo, les autoritats espirituals de la societat arhuaca, que encarnen el seguiment a la Llei tradicional._NEWLINE_Cada Mamo o Mam\xc3\xbc \xc3\xa9s escollit entre diferents candidats de vuit a deu anys edat i rep una educaci\xc3\xb3 que dura com a m\xc3\xadnim 9 anys, 15 anys en mitjana. Poden perllongar el seu estudi, especialitzant-se en certs coneixements. S\xc3\xb3n fil\xc3\xb2sofs, sacerdots, metges i consellers pr\xc3\xa0ctics individuals i comunitaris. La seva influ\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s decisiva en la vida de cada persona i en la societat.\n_START_SECTION_\nConflicte recent\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1916 els arhuacs van sol\xc2\xb7licitar al Govern enviar mestres per ensenyar lectura, escriptura i matem\xc3\xa0tiques, per\xc3\xb2 en comptes d\'aix\xc3\xb2 van enviar a missioners Caputxins del centre del pa\xc3\xads, que quatre anys despr\xc3\xa9s ja atropellaven la cultura ind\xc3\xadgena, i van intentar prohibir-la als nens, establint un r\xc3\xa8gim de terror en un internat que denominaven orfenat. Tamb\xc3\xa9 van establir treballs obligatoris, ra\xc3\xb3 per la qual els ind\xc3\xadgenes van demanar in\xc3\xbatilment que els retiressin de la regi\xc3\xb3._NEWLINE_En 1943 els pol\xc3\xadtics de Valledupar, els missioners i el Ministeri d\'Agricultura van expropiar sense indemnitzaci\xc3\xb3 la millor terra de Nabus\xc3\xadmake per fer una granja agr\xc3\xadcola de l\'estat. Els ind\xc3\xadgenes van combatre-ho i van formar en 1944 la Lliga._NEWLINE_En 1962 el govern va imposar la construcci\xc3\xb3 d\'una torre de televisi\xc3\xb3 en el tur\xc3\xb3 Alguacil, lloc sagrat. All\xc3\xad es va establir una base de l\'Ex\xc3\xa8rcit per imposar-li als ind\xc3\xadgenes l\'obra. Tamb\xc3\xa9 es va construir una carretera en territori ind\xc3\xadgena que va obrir el cam\xc3\xad a la colonitzaci\xc3\xb3 massiva i fins avui \xc3\xa9s un perjudici al territori ind\xc3\xadgena. Contra tot aix\xc3\xb2 es va reorganitzar la Lliga, que va ser "prohibida" pels missioners i l\'inspector de policia._NEWLINE_En 1972 va ser conformat el cabildo governador, que va resultar una forma d\'organitzaci\xc3\xb3 adequada per resistir i defensar els valors i terres ind\xc3\xadgenes. Els ind\xc3\xadgenes reorganitzats van lluitar per la sortida dels caputxins, la qual cosa van aconseguir en 1983, despr\xc3\xa9s d\'ocupar pac\xc3\xadficament les instal\xc2\xb7lacions de la missi\xc3\xb3 el 7 d\'agost de 1982.\n_START_SECTION_\nCultius il\xc2\xb7legals\n_START_PARAGRAPH_\nColons no ind\xc3\xadgenes van comen\xc3\xa7ar a sembrar marihuana en la Serra Nevada cap a 1975. Aix\xc3\xb2 va portar problemes que van afectar a les comunitats ind\xc3\xadgenes, com a reclutament de la seva m\xc3\xa0 d\'obra, aculturaci\xc3\xb3 d\'algunes persones i viol\xc3\xa8ncia. En la d\xc3\xa8cada del 80 la situaci\xc3\xb3 va empitjorar perqu\xc3\xa8 molts colons pobres de diversos llocs del pa\xc3\xads, davant la manca de terra i de solucions a les seves necessitats elementals es van establir en la Serra per sembrar coca. \xc3\x89s molt diferent el consum tradicional de les fulles de coca pels ind\xc3\xadgenes, del cultiu per produir coca\xc3\xafna mitjan\xc3\xa7ant processos qu\xc3\xadmics que realitzen els colons i els traficants. Despr\xc3\xa9s d\'ells va arribar a la Serra el conflicte armat colombi\xc3\xa0, al com s\xc3\xb3n aliens els pobles ind\xc3\xadgenes, els combats, la pres\xc3\xa8ncia massiva de militars, paramilitars, guerrillers, i l\'assassinat d\'ind\xc3\xadgenes acusats per un o un altre b\xc3\xa0ndol de pert\xc3\xa0nyer a l\'altre._NEWLINE_La colonitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un enorme problema social causat per la concentraci\xc3\xb3 de la propietat de les millors terres que caracteritza a Col\xc3\xb2mbia. La il\xc2\xb7legalitat dels cultius de marihuana i coca, aix\xc3\xad com l\'anomenada guerra contra les drogues i les fumigacions a\xc3\xa8ries de cultius il\xc2\xb7legals, han dispersat aquests pel pa\xc3\xads i han fet que envaeixin molts territoris ind\xc3\xadgenes, de manera que els resguards sobre els quals l\'estat ha reconegut la propietat arhuaca estan retallats per dins._NEWLINE_El conflicte armat fa que els contendents de tots dos b\xc3\xa0ndols vulguin controlar els cultius il\xc2\xb7legals com a bot\xc3\xad de guerra, per la qual cosa els territori enva\xc3\xafts i els pobles ind\xc3\xadgenes sofreixen enormement entre dos focs, a m\xc3\xa9s de veure retallat el seu territori, patir viol\xc3\xa8ncia, reclutaments for\xc3\xa7ats per grups armats, assassinats, amenaces, divisions i els efectes de les fumigacions sobre la naturalesa.\n_START_SECTION_\nMegaprojectes\n_START_PARAGRAPH_\nEn 2010 s\'anunci\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de represes en la Sierra Nevada, la hidroel\xc3\xa8ctrica de Bezotes, la d\'El Cercado. Tambi\xc3\xa9n s\'han dissenyat plans tur\xc3\xadstics a la Sierra. Aquesta situaci\xc3\xb3 completa el c\xc3\xa8rcol als arhuacs i posa en perill les aig\xc3\xbces i les terres. Els arhuacs organitzats en la Confederaci\xc3\xb3 Ind\xc3\xadgena Tairona tracten de fer front a totes aquestes situacions.'