b'\n_START_ARTICLE_\nLuco de Bord\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nLuco de Bord\xc3\xb3n \xc3\xa9s una poblaci\xc3\xb3 al municipi de Castellote, al Maestrat aragon\xc3\xa8s. Localitat situada a 811 metres d\'altitud a la Sierra de Bord\xc3\xb3n, administrativament pertany a la prov\xc3\xadncia de Terol, en el l\xc3\xadmit amb el Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, comunicat amb el municipi de Villores per la carretera CV-119 (prov\xc3\xadncia de Castell\xc3\xb3) i TE-8402 (prov\xc3\xadncia de Terol) que travessa els dos pobles.  El nucli de Luco de Bord\xc3\xb3n \xc3\xa9s constru\xc3\xaft sobre un cim i mig voltat per un barranc, prop del riu Bord\xc3\xb3n, afluent del riu Guadalop. Distant aproximadament uns 20 km de Castellote per la carretera A-226 i a 4,5 km del municipi de Bord\xc3\xb3n. (coor = 40\xc2\xb0\xc2\xa042\xe2\x80\xb2\xc2\xa005\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 0\xc2\xb0\xc2\xa017\xe2\x80\xb2\xc2\xa042\xe2\x80\xb3\xc2\xa0O)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim Luco deriva del llat\xc3\xad Lucus, en general "bosc\xc3\xbaria, forest, arbreda", Servi Maure Honorat defineix lucus com "un gran nombre d\'arbres amb un significat religi\xc3\xb3s". El 4 de gener del 1282 els Templaris concedeixen carta de poble a Luco i altres poblacions properes. El 1317 la Bail\xc3\xada de Castellote, a la qual pertanyia Luco de Bord\xc3\xb3n, va passar a l\'Orde de Sant Joan de Jerusalem, posteriorment anomenada Orde de Malta._NEWLINE_El 1972 el poble s\'incorpora al municipi de Castellote per la p\xc3\xa8rdua de poblaci\xc3\xb3 resident. En el cens de poblaci\xc3\xb3 del 2011 Luco tenia una poblaci\xc3\xb3 de 7 habitants, el 2004 de 14, en els censos anteriors de 1950 i de 1900 la poblaci\xc3\xb3 era de 359 i 672 habitants respectivament. El gentilici dels seus habitants \xc3\xa9s luquero/a.\n_START_SECTION_\nLlocs d\'inter\xc3\xa8s i patrimoni\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu nucli antic \xc3\xa9s dominat des de dalt d\'un pujol per l\'ermita del Calvari i entre alguns bons exemples d\'arquitectura popular aragonesa conservada destaquen particularment la Pla\xc3\xa7a Major, de tra\xc3\xa7at irregular, amb l\'Ajuntament amb la t\xc3\xadpica estructura aragonesa de l\'Edat Moderna i l\'Esgl\xc3\xa9sia de San Juan Bautista, datada a comen\xc3\xa7aments del segle XVII, de transici\xc3\xb3 del g\xc3\xb2tic-renaixentista al barroc._NEWLINE_En un paratge natural a uns 3 km del poble hi ha l\'Ermita de la Verge del Pilar, d\'antiga tradici\xc3\xb3 en romeries, s\'hi arriba per camins des de Luco de Bord\xc3\xb3n i des del ve\xc3\xad municipi de Bord\xc3\xb3n. Propers tamb\xc3\xa9 a Luco de Bord\xc3\xb3n hi ha els poblets de Torremocha, a 8 km del nucli de Luco, actualment deshabitat i que va estar vinculat al poble, i Los Alagones.'