b'\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Tartini\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTartini va n\xc3\xa9ixer a Pirano (actualment anomenada Piran, a Eslov\xc3\xa8nia), una ciutat a la pen\xc3\xadnsula d\'\xc3\x8dstria, en aquell temps de la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia._NEWLINE_Pel que sembla els pares de Tartini volien que fos un sacerdot, i va estudiar primer a l\'escola de l\'Oratori de Sant Felip Neri i despr\xc3\xa9s, a Capodistria va completar els estudis al col\xc2\xb7legi "Dei padri delle scuole"; entre altres mat\xc3\xa8ries va estudiar m\xc3\xbasica i viol\xc3\xad. No val voler fer-se francisc\xc3\xa0 i va marxar a estudiar dret a la Universitat de P\xc3\xa0dua, on va destacar de manera brillant. _NEWLINE_Volia continuar estudiant a Par\xc3\xads o N\xc3\xa0pols, per\xc3\xb2 es va enamorar d\'Elisabetta Premazore, una dona m\xc3\xa9s gran que ell a la que donava lli\xc3\xa7ons, i que pertanyia a la fam\xc3\xadlia del bisbe de P\xc3\xa0dua, Giorgio Cornaro. Es cas\xc3\xa0 en secret i aquest matrimoni va comportar la seva desgr\xc3\xa0cia; va haver de fugir cap a Roma, disfressat de pelegr\xc3\xad, tement les repres\xc3\xa0lies de la fam\xc3\xadlia d\'ella.\n_START_SECTION_\nUn casament desafortunat\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva fuga va continuar per diversos llocs i va acabar quan va entrar en el convent dels caputxins a Ass\xc3\xads i aix\xc3\xad va poder escapar del processament. All\xc3\xa0 va dedicar-se entre altres coses, a tornar a tocar el viol\xc3\xad i a rebre lli\xc3\xa7ons del Pare Boemo, c\xc3\xa8lebre organista d\'aquest convent, i aix\xc3\xad complement\xc3\xa0 la seva formaci\xc3\xb3 musical._NEWLINE_Un dia que tocava el viol\xc3\xad en el cor de l\'esgl\xc3\xa9sia, un cop de vent s\'endugu\xc3\xa9 les cortines que els resguardaven i va ser reconegut. Quan Tartini es veia perdut la sorpresa la va tenir quan va saber que el bisbe l\'havia perdonat i volia que torn\xc3\xa9s al costat de la seva dona a P\xc3\xa0dua.\n_START_SECTION_\nCarrera musical\n_START_PARAGRAPH_\nDe retorn a P\xc3\xa0dua va ser sol\xc2\xb7licitat perqu\xc3\xa8 form\xc3\xa9s part d\'una acad\xc3\xa8mia que volia crear el rei de Pol\xc3\xb2nia. Sembla que va escoltar el fam\xc3\xb3s violinista Veracini i impressionat per la seva t\xc3\xa8cnica innovadora va deixar la seva esposa a Pirano, amb el seu germ\xc3\xa0, i es retir\xc3\xa0 a Ancona a aprofundir en l\'estudi del viol\xc3\xad. A partir del 1714 ja havia creat una nova manera de tocar, especialment el que es coneixeria com el "to de Tartini"_NEWLINE_potenciant la resson\xc3\xa0ncia de la tercera nota de l\'acord tot fent sentir les altres dues notes._NEWLINE_L\'habilitat de Tartini va millorar enormement i el 1721 va ser designat a director de l\'orquestra de Sant Antoni de P\xc3\xa0dua, una de les millors d\'It\xc3\xa0lia, formada per uns quaranta m\xc3\xbasics. El 1726, Tartini va iniciar una escola de viol\xc3\xad que va atreure estudiants des de tot Europa, entre els quals hi havia els italians Giuseppe Antonio Paganelli, Angelo Morigi, Domenico Ferrari, Pasquale Bini i Filippo Manfredi que despr\xc3\xa9s esdevindrien uns grans violinistes, el franc\xc3\xa8s Andr\xc3\xa9-No\xc3\xabl Pagin. i l\'alemany Friedrich Wilhelm Rust._NEWLINE_El 1732 va anar a Praga amb motiu de la Coronaci\xc3\xb3 de l\'emperador Carles VI. Estigu\xc3\xa9 tres anys amb el seu amic Antonio Vandini, violoncel\xc2\xb7lista, al servei del comte Kinsky. Despr\xc3\xa9s retorn\xc3\xa0 a P\xc3\xa0dua. Gradualment, Tartini es va anar interessant per la teoria de la m\xc3\xbasica, l\'harmonia i l\'ac\xc3\xbastica, i des de 1750 fins al final de la seva vida, va publicar diversos tractats._NEWLINE_L\'escriptor Marco Anzoletti va escriure una \xc3\xa0mplia biografia de Tartini.'