b"\n_START_ARTICLE_\nAinu\n_START_SECTION_\nFonologia\n_START_PARAGRAPH_\nLes s\xc3\xadl\xc2\xb7labes a s\xc3\xb3n del tipus CV(C) (\xc3\xa9s a dir, tenen un comen\xc3\xa7 de s\xc3\xadl\xc2\xb7laba obligatori i una coda de s\xc3\xadl\xc2\xb7laba opcional) i hi ha pocs conglomerats conson\xc3\xa0ntics.\n_START_SECTION_\nTipologia i gram\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nL'ainu \xc3\xa9s una llengua SOV, amb postposicions. El subjecte i l'objecte es marquen habitualment amb postposicions. Els substantius es poden agrupar per a modificar-se entre ells; el substantiu principal se situa al final. Els verbs, que s\xc3\xb3n intr\xc3\xadnsecament transitius o intransitius, accepten varis afixes derivacionals._NEWLINE_Tipol\xc3\xb2gicament, l'ainu t\xc3\xa9 un ordre de paraules (i alguns altres aspectes fonol\xc3\xb2gics) semblants al japon\xc3\xa8s i al core\xc3\xa0, mentre que el seu elevat grau de s\xc3\xadntesi recorda m\xc3\xa9s les lleng\xc3\xbces al nord i a l'est.\n_START_SECTION_\nNumerals\n_START_PARAGRAPH_\nEls numerals de l'1 al 10 s\xc3\xb3n: sine '1', tup '2', rep '3', inep '4', asiknep '5' (<aske ' m\xc3\xa0' ), iwanpe '6' (10-4), arwanpe '7', tupesanpe '8' (10-2), sinepesanpe '9' (10-1), wanpe '10' (< 'dos costats')._NEWLINE_Aquestes formes es deriven dels numerals reconstru\xc3\xafts per al proto-ainu, que s\xc3\xb3n: *si-nE- '1', *tuu- '2', *dE- '3', *ii-nE- / *pOqOn '4', *aski ~ *asik '5', *ii+hdan- '6', *a-d[E]+hdan '7', *tu+pE+hdan '8', *si-nE+pE+hdan '9', *hdan- '10.\n_START_SECTION_\nEscriptura\n_START_PARAGRAPH_\nOficialment, l'ainu s'escriu amb una versi\xc3\xb3 modificada del sil\xc2\xb7labari katakana, que s'usa a l'idioma japon\xc3\xa8s per a les paraules estrangeres. Tamb\xc3\xa9 s'empra l'alfabet llat\xc3\xad. L'Ainu Times usa ambd\xc3\xb3s sistemes."