b"\n_START_ARTICLE_\nFurina\n_START_PARAGRAPH_\nFurina o Furrina fou una antiga de\xc3\xaftat romana que habitava en un bosc sagrada de Roma. El seu culte estava extingit cap al segle I aC i Marc Terenci Varr\xc3\xb3 diu que el seu nom s'havia oblidat. Antigament va tenir una festivitat dedicada (la Furin\xc3\xa0lia o Furinales feriae) i tenia un flamen o sacerdot pel seu culte (flamen Furinalis).\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Georges Dum\xc3\xa9zil Furrina era una deessa de les fonts naturals i va relacionar el seu nom a una arrel indoeuropea [bhr-u-n], que seria una imitaci\xc3\xb3 del so de l'aigua brollant d'una font. D'aquesta arrel l\xc3\xa8xica derivaria la paraula en l'antic llenguatge germ\xc3\xa0nic brunna (\xc2\xabfont\xc2\xbb) i en llat\xc3\xad hauria adoptat la forma [fruur] i [furr], de la qual sorgiria el verb ferv\xc4\x93re (\xc2\xabbullir, fer bombolles\xc2\xbb). Aquesta transformaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s deguda a una met\xc3\xa0tesi de la vocal que no afecta al significat. La mateixa arrel es pot trobar en un altre terme llat\xc3\xad: defruutum, (\xc2\xabvi bullit\xc2\xbb)._NEWLINE_La creen\xc3\xa7a en una divinitat lligada a una font no \xc3\xa9s exclusiva de Furrina, en la mitologia romana hi havia altres personatges amb aquesta caracter\xc3\xadstica, per exemple: Eg\xc3\xa8ria, Juturna, Marica Laurentia._NEWLINE_Cicer\xc3\xb3, en canvi, va relacionar el nom d'aquesta deessa amb les F\xc3\xbaries  i, en la mateixa l\xc3\xadnia de raonament Marci\xc3\xa0 Mineu F\xc3\xa8lix Capel\xc2\xb7la la va associar amb les divinitats de car\xc3\xa0cter ct\xc3\xb2nic.\n_START_SECTION_\nLlocs sagrats\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta deessa habitava en una clariana (lucus) al tur\xc3\xb3 de Jan\xc3\xadcul on hi havia una deu, concretament a la part sud-oest i a prop del riu T\xc3\xadber. El lloc s'ha conservat fins als nostres dies, \xc3\xa9s una petita esplanada dins dels jardins de la Villa Sciarra. L'any 1910 s'hi van fer unes excavacions arqueol\xc3\xb2giques, les quals van identificar un sistema de canalitzacions subterr\xc3\xa0nies d'aigua i  la inscripci\xc3\xb3: Iovi optimo maximo Heliopolitano Augusto, genio Forinarum et cultoribus huius loci. Malgrat tot, aquesta podria no ser la font original, ja que el que s'ha trobat data del segle\xc2\xa0ii, per\xc3\xb2 tampoc es descarta l'exist\xc3\xa8ncia d'una font natural en una \xc3\xa8poca anterior la qual es podria haver assecat i, per aix\xc3\xb2 m\xc3\xa9s tard es va fer una canalitzaci\xc3\xb3 artificial._NEWLINE__NEWLINE_Aquest lloc sagrat va ser profanat quan Gai Semproni Grac va ser assassinat l'any 121 aC._NEWLINE_Segons Cicer\xc3\xb3 hi havia un segon lloc de culte dedicat a Furrina a prop de Satricum, una ciutat a uns 60\xc2\xa0km al sud-est de Roma. Tamb\xc3\xa9 hi havia un altre santuari als afores d'un poble anomenat Arpinum.\n_START_SECTION_\nLa Furrin\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Furrin\xc3\xa0lia (en llat\xc3\xad Furrinalia o Furinalia) era una festivitat anual de l'antiga religi\xc3\xb3 romana, celebrada en honor a la deessa Furina._NEWLINE_El ritu se celebrava el dia 25 de juliol. En temps de Varr\xc3\xb3 el significat de la festa s'havia perdut, a meitat del s. I aC eren poques les persones que coneixien el nom de la festa, potser perqu\xc3\xa8 es tractava d'un dia feriae publicae (l'equivalent a fer una festa en dia laborable), \xc3\xa9s a dir que no requeria la participaci\xc3\xb3 de la gent sin\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s l'actuaci\xc3\xb3 del flamen Furinalis. Aquest flamen estava destinat al seu culte des d'antic  i aquest dia anava al Lucus Furrinae del Jan\xc3\xadcul, que era la llar de la deessa Furina, i all\xc3\xa0 oferia un sacrifici."