b'\n_START_ARTICLE_\nOppidum\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme oppidum (del llat\xc3\xad oppidum, pl. oppida: lloc elevat, fortificaci\xc3\xb3) \xc3\xa9s un terme gen\xc3\xa8ric que designa un lloc elevat, un tur\xc3\xb3 o altipl\xc3\xa0, les defenses naturals del qual s\xe2\x80\x99han vist refor\xc3\xa7ades per la intervenci\xc3\xb3 humana.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nEls oppida s\xe2\x80\x99establien, generalment, pel domini de terres aptes pel cultiu o com a refugi fortificat que podia tenir parts habitables. Apareix en nombroses fonts hist\xc3\xb2riques com el De bello gallico de Juli C\xc3\xa8sar, per a referir-se a un lloc concret relacionat amb un assentament poblacional, i sembla que el seu origen s\xe2\x80\x99atribueix a la descripci\xc3\xb3 dels assentaments gals, que es van enfrontar a les campanyes de Juli C\xc3\xa8sar durant la invasi\xc3\xb3 de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia. No obstant aix\xc3\xb2, aquest concepte d\xe2\x80\x99assentament gal, no \xc3\xa9s possible extrapolar-lo per les seves diferents caracter\xc3\xadstiques al m\xc3\xb3n ib\xc3\xa8ric. El concepte d\xe2\x80\x99oppidum llat\xc3\xad comporta una idea de fortificaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 sempre depenent de la superf\xc3\xadcie i de la posici\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica de l\xe2\x80\x99assentament. Els seus murs s\xc3\xb3n de terra i pedres, refor\xc3\xa7ats amb unes travesseres de fusta unides perpendicularment per uns llargs claus de ferro (20 a 30 cm.). Aquest tipus de mur caracter\xc3\xadstic dels oppida gals es denomina murus gallicus. El nom d\xe2\x80\x99oppidum s\xe2\x80\x99utilitza, gen\xc3\xa8ricament, per a designar llocs de diferent amplitud, que poden anar des d\'1 o 2 fins a diverses centenes d\'hect\xc3\xa0rees. _NEWLINE_Els llocs coneguts amb aquest nom van poder ser utilitzats des de principis de la primera Edat de ferro fins al segle I. Des d\xe2\x80\x99una perspectiva de superf\xc3\xadcie, un oppidum correspondria a un assentament de segona categoria, per sota de l\'urbs, de major magnitud i vertader centre urb\xc3\xa0. Per altra part, tamb\xc3\xa9 hauria de diferenciar-se del castellum, terme associat a una fortificaci\xc3\xb3 a l\xe2\x80\x99altura, de petites dimensions._NEWLINE_Aquests termes llatins ens poden ajudar a la classificaci\xc3\xb3 de les diferents formes d\xe2\x80\x99assentaments ib\xc3\xa8rics, per\xc3\xb2 no s\xc3\xb3n prou absoluts per poder fer una classificaci\xc3\xb3 categ\xc3\xb2rica. En el m\xc3\xb3n ib\xc3\xa8ric aquests termes es sobreposen i no \xc3\xa9s possible d\xe2\x80\x99una manera clara, veure les difer\xc3\xa8ncies entre ells en els jaciments ib\xc3\xa8rics. Podem trobar jaciments que el concepte d\'urbs i oppidum es confonen com passa a Ullastret (Girona), i altres assentaments en els que \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil veure la l\xc3\xadnia diferenciadora entre oppidum i castellum com en el cas de la Moleta del Remei, al terme d\'Alcanar, Tarragona. Una altra gran particularitat consisteix en el fet que en el m\xc3\xb3n ib\xc3\xa8ric el concepte d\'oppidum trenca l\xe2\x80\x99estret \xc3\xa0mbit del poblat o de l\xe2\x80\x99assentament, per aconseguir una s\xc3\xa8rie de territoris circumdants que depenen d\xe2\x80\x99ell, tant econ\xc3\xb2micament com pol\xc3\xadticament. La interpretaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica ser\xc3\xa0 fonamental per poder salvar aquestes diferents accepcions, tenint sempre en compte la dificultat d\xe2\x80\x99aquesta interpretaci\xc3\xb3 en llocs on les restes arqueol\xc3\xb2giques no s\xc3\xb3n molt nombroses, o en alguns casos s\xc3\xb3n contradictoris o paradoxals.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 de les ciutats oppidum\n_START_PARAGRAPH_\nEn el continent i, particularment, a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia, alguns oppida poden ser considerats com les primeres formes de "viles" o com a centres "protourbans" de l\xe2\x80\x99Europa b\xc3\xa0rbara, donant lloc a la denominaci\xc3\xb3 de civilitzaci\xc3\xb3 dels oppida, per a designar la realitat socioecon\xc3\xb2mica que predominava abans de la guerra de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies. Les dificultats per a con\xc3\xa8ixer la seva funci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n diverses: en primer lloc no es coneixen les infraestructures de tots els oppida existents, nom\xc3\xa9s la d\xe2\x80\x99aquells que l\xe2\x80\x99arqueologia ens permet entreveure. Per altra part, l\'opini\xc3\xb3 dels arque\xc3\xb2legs tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s divergent quant a la import\xc3\xa0ncia exacta que aquests llocs van poder tenir durant la civilitzaci\xc3\xb3 c\xc3\xa8ltica i, particularment, a la civilitzaci\xc3\xb3 gal\xc2\xb7la que va precedir a la conquesta romana._NEWLINE_Com ho demostren els documents sobre els llocs de Manching prop dels oppida que es troben sobre un tur\xc3\xb3 de Luxemburg (Tielberg), o a Bibracte (al mont Beuvray de Fran\xc3\xa7a) se sap que els oppida m\xc3\xa9s importants, repartits regularment i en gran nombre, van ser constru\xc3\xafts, a tot tardar, a partir del segle II abans de l\xe2\x80\x99era cristiana._NEWLINE_L\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99alguns oppida durant el per\xc3\xadode final de La T\xc3\xa8ne va poder aproximar-se, en certa manera, al model de les ciutats arcaiques del m\xc3\xb3n cl\xc3\xa0ssic. Sembla que, en el seu origen, el desenvolupament particular d\'algun d\'aquests llocs va poder estar lligat a l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un lloc de culte important (Entremont, al nord d\xe2\x80\x99Aix-en-Provence) o l\'Al\xc3\xa8sia dels mandubis._NEWLINE_Segons St\xc3\xa9phane Fichtl (Les peuples gaulois, Par\xc3\xads, 2004) el terme de civitas utilitzat per Juli C\xc3\xa8sar als seus Commentaris, va poder correspondre, en determinats casos, a una realitat pol\xc3\xadtica en el centre de la qual l\'oppidum, vertadera capital, va poder concentrar el poder pol\xc3\xadtic d\xe2\x80\x99un poble o d\xe2\x80\x99una federaci\xc3\xb3 de pobles sobre els seus clients i dins d\xe2\x80\x99un territori delimitat: la millor il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquesta hip\xc3\xb2tesi \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99exemple dels hedus la magistratura suprema dels quals, els Vergobrets, s\xe2\x80\x99exercia a l\xe2\x80\x99interior d\xe2\x80\x99aquest territori._NEWLINE_Les concentracions d\xe2\x80\x99importacions mediterr\xc3\xa0nies descobertes en molts oppida\' han revelat la import\xc3\xa0ncia que algunes d\xe2\x80\x99aquestes places fortes tinguessin a les xarxes comercials que unien el m\xc3\xb3n b\xc3\xa0rbar amb el m\xc3\xb3n mediterrani, molt abans del per\xc3\xadode lateni\xc3\xa0._NEWLINE_Alguns d\xe2\x80\x99aquests oppida van poder tenir, efectivament, un major paper pol\xc3\xadtic a l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca dels principats celtes del principi de l\xe2\x80\x99Edat de ferro, permetent a una aristocr\xc3\xa0cia local el control de les fronteres i exercir el seu poder sobre un territori que podia abastar fins al 80 km. de di\xc3\xa0metre (com en el cas de Hohenasperg, a Alemanya, cf. Patrice Brun, Princes et princesses de la Celtique, Par\xc3\xads, 2000)._NEWLINE_L\'oppidum del Mont Lassois, a C\xc3\xb4te-d\'Or i que es va descobrir al mateix temps que la principesca Tomba de Vix, \xc3\xa9s un exemple d\xe2\x80\x99aquestes fortaleses constru\xc3\xafdes a finals del per\xc3\xadode de Hallstatt.\n_START_SECTION_\nL\'oppidum com assentament poblacional ib\xc3\xa8ric\n_START_PARAGRAPH_\nTenint en compte alguns factors, com s\xc3\xb3n la superf\xc3\xadcie total de l\xe2\x80\x99assentament, el seu empla\xc3\xa7ament geogr\xc3\xa0fic, les seves construccions fortificades i la seva disposici\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica; existeix una certa unanimitat entre els arque\xc3\xb2legs, en classificar els poblats ib\xc3\xa8rics del nord-est peninsular en: poblats de cim, poblats de barrera, i poblats de vessant._NEWLINE_Els poblats de cim es caracteritzen en primer lloc, com el seu nom indica, per estar situats en un lloc elevat. Aquesta posici\xc3\xb3 s\xe2\x80\x99interpreta fonamentalment com a defensiu, o com de vigil\xc3\xa0ncia i control sobre el territori circumdant. Normalment tenen una superf\xc3\xadcie redu\xc3\xafda a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la seva situaci\xc3\xb3 i de l\'adequaci\xc3\xb3 a la topografia del lloc. Acostumen a estar fortificats, encara que les seves defenses mai s\xc3\xb3n de la magnitud dels poblats de barrera o de vessant, ja que la seva situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica els ofereix un elevat grau de protecci\xc3\xb3 natural. El mur perimetral ser\xc3\xa0 el que marcar\xc3\xa0 el l\xc3\xadmit de l\xe2\x80\x99assentament, i a aquest mur se l\'adossaran les construccions o habitacions utilitzant-lo com a paret de fons i obrint-se cap a un espai central. Aquest espai central normalment manca d\xe2\x80\x99una funcionalitat, tampoc trobem una xarxa vi\xc3\xa0ria perfeccionada amb nom\xc3\xa9s la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99algunes vies estretes en la que no es documenten la pres\xc3\xa8ncia de roderes de carro. Alguns exemples de poblats de cima en el nord-est peninsular s\xc3\xb3n: Montarbat (Lloret de Mar, Girona), Castellruf (Santa Maria de Martorelles, Barcelona), o el Puig Castellar (Santa Coloma de Gramenet, Barcelona). Per\xc3\xb2 un cas excepcional dins dels poblats considerats de cim \xc3\xa9s el de la Moleta del Remei (Alcanar, Tarragona). Com s\xe2\x80\x99ha dit anteriorment, en aquest jaciment es confonen els conceptes cl\xc3\xa0ssics de castellum i oppidum i el podem considerar un exemple evolucionat de poblat de cim. Encara que es tracta d\'un poblat de cim, presenta unes caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies d\xe2\x80\x99una altra tipologia d\xe2\x80\x99assentaments, com poden ser els de barrera, o de vessant. La Moleta del Remei \xc3\xa9s un assentament gran (5000 m2) comparat amb els poblats de cim t\xc3\xadpics (entre 1000 i 4000 m\xc2\xb2), trobem una fortificaci\xc3\xb3 amb un gruix de mur m\xc3\xa9s important (3 metres) i amb la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99una torre de vigil\xc3\xa0ncia, tamb\xc3\xa9 la utilitzaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99espai central sembla que tenia una funcionalitat i per \xc3\xbaltim existeix, encara que de forma molt incipient, una petita xarxa vi\xc3\xa0ria que comunica les cases i els graners._NEWLINE_Els poblats de barrera s\xc3\xb3n els que aprofiten certs accidents naturals com pen\xc3\xadnsules, o istmes per establir un assentament que ser\xc3\xa0 fortificat nom\xc3\xa9s per la part que no ofereix una protecci\xc3\xb3 natural. Es tracta d\xe2\x80\x99assentaments molt m\xc3\xa9s grans que els anteriors i podem trobar extensions de fins a 40.000 m\xc2\xb2 com en el cas de l\xe2\x80\x99assentament de Castellet de Banyoles (Tivissa, Tarragona). La fortificaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s important que la que hem vist en els poblats de cim, ja que la seva protecci\xc3\xb3 natural \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s redu\xc3\xafda. Aix\xc3\xad trobem murs molt m\xc3\xa9s gruixuts, pres\xc3\xa8ncia de fossats o l\'exist\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99unes torres defensives. L\xe2\x80\x99urbanisme en aquests assentaments est\xc3\xa0 molt m\xc3\xa9s evolucionada i podem trobar una xarxa vi\xc3\xa0ria m\xc3\xa9s regular, distingint-se unes parts d\xe2\x80\x99\xc3\xbas p\xc3\xbablic i unes resid\xc3\xa8ncies de diferent mida que ens indiquen una difer\xc3\xa8ncia social dels seus ocupants. Encara ens trobem amb uns carrers bastant estrets i no podem documentar la pres\xc3\xa8ncia de roderes de carros, no obstant aix\xc3\xb2 l\'amplada de certes entrades ens fa suposar que si que hi va haver tr\xc3\xa0fic rodat en aquests assentaments. Exemples de poblats de barrera s\xc3\xb3n Sant Miquel (Vinebre, Tarragona), Tur\xc3\xb3 Rod\xc3\xb3 (Lloret de Mar, Girona) o Sant Miquel d\'Ol\xc3\xa8rdola al Pened\xc3\xa8s. Per\xc3\xb2 segurament l\xe2\x80\x99exemple m\xc3\xa9s interessant es tracta del jaciment de les Toixoneres-Alorda Park a Calafell._NEWLINE_Per \xc3\xbaltim, s\xe2\x80\x99ha de mencionar els anomenats poblats de vessant. Aquests assentaments aprofitarien d\xe2\x80\x99alguna manera la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99un desnivell geogr\xc3\xa0fic, per establir un assentament que anirien estenent-se a diferents nivells. Aquests assentaments s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s grans que els anteriors, i poden aconseguir l\xe2\x80\x99extensi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x9911 ha com el de Puig de Sant Andreu, a Ullastret. Les fortificacions s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s complexes i importants, ja que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s vulnerables per la seva situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica. Hi trobem uns murs defensius de gran longitud, molt m\xc3\xa9s gruixuts, i amb un elevat nombre de torres defensives, i fins i tot en alguns casos amb la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99uns sofisticats colzes o bastions defensius. En aquests poblats podem trobar la pres\xc3\xa8ncia de diferents nivells d\xe2\x80\x99assentament, o de terrasses, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del seu empla\xc3\xa7ament. Depenent de la inclinaci\xc3\xb3 de l\'assentament, aquests nivells normalment es comunicaven entre si mitjan\xc3\xa7ant escales, o mitjan\xc3\xa7ant vies m\xc3\xa9s o menys amples, que permetien la circulaci\xc3\xb3 de tr\xc3\xa0fic rodat. Alguns exemples de poblats de vessant a la zona que estem delimitant serien el poblat de Burriac a Cabrera de Mar, el Tur\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99en Bosc\xc3\xa0 de Badalona, o l\'anteriorment citat d\xe2\x80\x99Ullastret.'