b'\n_START_ARTICLE_\nCameralisme\n_START_PARAGRAPH_\nCameralisme va ser el nom d\'un corrent del mercantilisme que va existir principalment a Alemanya durant els segles XVII i XVIII. A l\'igual del colbertisme que va existir a Fran\xc3\xa7a en aquestes \xc3\xa8poques, se\'l considera per damunt de tot un conjunt de pr\xc3\xa0ctiques o pol\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s que una teoria econ\xc3\xb2mica pr\xc3\xb2piament. Tanmateix, el cameralisme va arribar a constituir una disciplina acad\xc3\xa8mica, amb un contingut te\xc3\xb2ric i ideol\xc3\xb2gic m\xc3\xa9s formal que d\'altres versions del mercantilisme.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens i significat del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme s\'origina en el vocable alemany Kammer (cambra) referint-se a les habitacions en les quals es realitzaven reunions per discutir els assumptes tant comercials com de govern. La paraula es va usar tamb\xc3\xa9 per referir-se a la sala en la qual es guardava el tresor de l\'Estat; l\'administrador de les finances reials rebia el t\xc3\xadtol de \xc2\xabcamerarious\xc2\xbb. Aix\xc3\xad, \xc2\xabcameralisme\xc2\xbb va adquirir una connotaci\xc3\xb3 relacionada amb les finances p\xc3\xbabliques. _NEWLINE_A partir de l\'anterior, el concepte va arribar a \xc3\xa9sser considerat una disciplina. En alemany, encara aquests dies s\'usa el terme "Kameralwissenschaft " -literalment: ci\xc3\xa8ncia de la cambra o ci\xc3\xa8ncies camerals- per referir-se a la \xc2\xabAdministraci\xc3\xb3 de l\'Estat\xc2\xbb. _NEWLINE_Sota aquest nom es van establir estudis en algunes universitats, a Estrasburg, per exemple, tan aviat com el 1500. Conseq\xc3\xbcentment, els cameralistes predominaven entre els consellers i alts funcionaris dels principats alemanys durant la Guerra dels Trenta Anys. Posteriorment, Frederic Guillem I de Pr\xc3\xbassia va instituir el 1721 c\xc3\xa0tedres de cameralisme en les Universitats d\'Halle (Sax\xc3\xb2nia-Anhalt) i Frankfurt de l\'Oder, amb la intenci\xc3\xb3 que s\'ensenyessin les pr\xc3\xa0ctiques de la bona administraci\xc3\xb3 de l\'Estat. _NEWLINE_Les pr\xc3\xa0ctiques o aproximacions del cameralisme van ser formalitzades el 1762 per l\'austr\xc3\xadac Johann Mathias Puechberg. Tanmateix, el catedr\xc3\xa0tic cameralista m\xc3\xa9s conegut va ser Johann Heinrich Gottlob von Justi. A It\xc3\xa0lia Cesare Beccaria va ser nomenat (1769) a la c\xc3\xa0tedra de "Ci\xc3\xa8ncia Cameral" en el que era, en aquelles dates, la instituci\xc3\xb3 d\'educaci\xc3\xb3 superior per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia a Mil\xc3\xa0: l\'Escola Palatina. _NEWLINE_En aquest sentit, el cameralisme va arribar a constituir l\'esquema educatiu dels funcionaris p\xc3\xbablics alemanys, especialment els d\'alts graus. Aix\xc3\xad, el cameralisme \xc3\xa9s percebut com l\'antecessor dels estudis moderns d\'administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques i evoluci\xc3\xb3 del cameralisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl cameralismo, com disciplina, va comen\xc3\xa7ar simplement com una pol\xc3\xadtica dedicada a enfortir les finances reials. Des d\'aquest punt de vista, l\'assumpci\xc3\xb3 era que l\'\xc3\xbanica mesura d\'inter\xc3\xa8s de la riquesa d\'un pa\xc3\xads era la quantitat d\'impostos que era possible recaptar. Sobre aquesta base es van comen\xc3\xa7ar a cercar pol\xc3\xadtiques que promoguessin les activitats econ\xc3\xb2miques dels diferents principats alemanys de l\'\xc3\xa8poca i a obstaculitzar les \xc2\xabimportacions\xc2\xbb -que en aquesta \xc3\xa8poca i a difer\xc3\xa8ncia dels imperis angl\xc3\xa8s, franc\xc3\xa8s o espanyol- no significava importacions des d\'altres pa\xc3\xafsos, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat d\'altres regions alemanyes-. Al mateix temps, es van comen\xc3\xa7ar a desenvolupar sistemes que permetessin la recaptaci\xc3\xb3 efectiva d\'impostos i tributs, etc. Durant aquest per\xc3\xadode, i en com\xc3\xba amb el mercantilisme, la finalitat expl\xc3\xadcita de les pol\xc3\xadtiques i pr\xc3\xa0ctiques fiscals era l\'enfortiment de l\'Estat, que es veia com personificat en la persona del monarca._NEWLINE_Posteriorment, i sota la influ\xc3\xa8ncia de la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 aquesta percepci\xc3\xb3 va comen\xc3\xa7ar a ser modificada. Encara que el poder dels monarques va arribar a \xc3\xa9sser absolut, amb la Il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 apareix el concepte del monarca il\xc2\xb7lustrat, la funci\xc3\xb3 del qual era, especialment a Alemanya, portar progr\xc3\xa8s i benestar social i econ\xc3\xb2mic al seu poble, amb l\'assessoria dels seus funcionaris, mitjan\xc3\xa7ant reformes,establint aix\xc3\xad les bases per a un sistema d\'administraci\xc3\xb3 l\'objectiu de la qual deixa de ser nom\xc3\xa9s l\'inter\xc3\xa8s del monarca i \xc3\xa9s complementat per l\'anomenada utilitat p\xc3\xbablica. \xc3\x89s en aquest per\xc3\xadode que el cameralisme es va implementar com disciplina quasi acad\xc3\xa8mica, amb estudis formals. _NEWLINE_En la mesura en la qual els monarques assumeixen com la seva responsabilitat la direcci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica general i la responsabilitat d\'assegurar el benestar dels seus subjectes, es veuen obligats a expandir els seus \xc3\xa0mbits d\'acci\xc3\xb3, necessiten no nom\xc3\xa9s incrementar les capacitats productives, millorar t\xc3\xa8cniques i adaptar pr\xc3\xa0ctiques de comptabilitat i pressupost\xc3\xa0ries, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 trobar maneres d\'implementar una nova, revolucion\xc3\xa0ria, activitat estatal: aquesta encaminada a assegurar la felicitat i prosperitat dels seus habitants fins on fos possible.  _NEWLINE_D\'acord amb diversos escriptors, aquests estudis cameral\xc3\xadstics inclo\xc3\xafen les \xc3\xa0rees de "Cameralisme" -o administraci\xc3\xb3, especialment el que despr\xc3\xa9s va ser anomenat Administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica-, Oeconomie (o Finances) i "\'Polizei -definit per Adam Smith com: "policia \xc3\xa9s la segona divisi\xc3\xb3 general de la jurisprud\xc3\xa8ncia. El nom \xc3\xa9s franc\xc3\xa8s i origin\xc3\xa0riament deriva del grec politeia, que pr\xc3\xb2piament significava l\'acci\xc3\xb3 o pol\xc3\xadtica de \xc2\xabseguretat p\xc3\xbablica\xc2\xbb pr\xc3\xa0ctica del govern, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s: salubritat, seguretat i economia".-)_NEWLINE_Tanmateix, i com ha destacat Schumpeter, en el terreny ideol\xc3\xb2gic els escrits dels cameralistes no s\xc3\xb3n textos acad\xc3\xa8mics o tamb\xc3\xa9 manuals per a homes de negoci pr\xc3\xb2piament dits, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat escrits d\'un funcionari a un altre. En paraules de Guerrero Orozco: \xc2\xabLes ci\xc3\xa8ncies camerals tampoc formen part de sistemes filos\xc3\xb2fics, no especulen, ni els seus principis s\xc3\xb3n els de la contemplaci\xc3\xb3... Encara no adquireixen l\'estatut de disciplines cient\xc3\xadfiques, en el sentit modern del terme; s\xc3\xb3n encara disciplines instrumentals, vehicles d\'acci\xc3\xb3.\xc2\xbb I: \xc2\xabtampoc estan prenyades per mer pragmatisme, no s\xc3\xb3n mer art gerencial. S\xc3\xb3n disciplines acad\xc3\xa8miques susceptibles d\'\xc3\xa9sser ensenyades pel mig de la c\xc3\xa0tedra\xc2\xbb. \xc2\xabEls cameralistes van ser parcialment economistes, en part cient\xc3\xadfics pol\xc3\xadtics, en] part administradors p\xc3\xbablics i parcialment advocats. S\'aproximaven a les seves \xc3\xa0rees d\'estudi d\'una manera que utilitzava totes aquestes habilitats i compet\xc3\xa8ncies\xc2\xbb. _NEWLINE_A l\'obra de Omar Guerrero, conspicu professor d\'Administraci\xc3\xb3 P\xc3\xbablica  en la Universitat Nacional Aut\xc3\xb2noma de M\xc3\xa8xic, explica el seg\xc3\xbcent: El cameralisme \xc3\xa9s el moviment pol\xc3\xadtic empr\xc3\xa8s pels funcionaris p\xc3\xbablics germ\xc3\xa0nics per con\xc3\xa8ixer, instrumentar i sostenir l\'afirmaci\xc3\xb3 de l\'Estat absolutista enfront d\'altres entitats pol\xc3\xadtiques. \xc3\x89s, aix\xc3\xad mateix, un moviment intel\xc2\xb7lectual organitzat en activitats acad\xc3\xa8miques que culminen en la creaci\xc3\xb3 de ci\xc3\xa8ncies pr\xc3\xa0ctiques de l\'administraci\xc3\xb3, les ci\xc3\xa8ncies camerals. Abans d\'entrar a l\'examen de les ci\xc3\xa8ncies camerals, que s\xc3\xb3n l\'objecte d\'aquesta dissertaci\xc3\xb3, hem d\'abundar una mica m\xc3\xa9s sobre el significat del cameralisme. Posarem \xc3\xa8mfasi en que el cameralisme \xc3\xa9s un moviment pol\xc3\xadtic i intel\xc2\xb7lectual empr\xc3\xa8s, desenvolupat i consolidat per administradors p\xc3\xbablics pr\xc3\xa0ctics, per homes d\'Estat formats emp\xc3\xadricament que, tanmateix, van prendre consci\xc3\xa8ncia de la necessitat d\'establir criteris pedag\xc3\xb2gics per facilitar la continu\xc3\xaftat hist\xc3\xb2rica del cameralisme. Hi som, per tant, davant el fet hist\xc3\xb2ric \xc3\xbanic d\'un encadenament intergeneracional d\'administradors de l\'Estat absolutista en una escola de pensament establerta, reconeguda, institucionalitzada. El cameralisme \xc3\xa9s, com b\xc3\xa9 s\'ha dit, la doctrina administrativa per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia de l\'Estat absolutista. _NEWLINE_D\'altra banda, la culminaci\xc3\xb3 de l\'aproximaci\xc3\xb3 del cameralisme es troba en les propostes de Lorenz von Stein, propostes que s\xc3\xb3n considerades al mateix temps com la seva superaci\xc3\xb3 -veure Ferraro A i Ajenjo N, op. cit.-. Stein concep expl\xc3\xadcitament l\'Estat com una entitat aut\xc3\xb2noma general, diferent tant de la persona del monarca individual com de qualsevol altre individu o agrupaci\xc3\xb3 particular de ciutadans. Para von Stein, l\'Estat consisteix en dos components centrals que s\'han de complementar: la Constituci\xc3\xb3 i l\'Administraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica -aquest \xc3\xbaltim terme en un sentit general. Aix\xc3\xad, per exemple, la llibertat i benestar que la constituci\xc3\xb3 estableix han de ser implementades tamb\xc3\xa9 al nivell pr\xc3\xa0ctic pel bra\xc3\xa7 administratiu. El que significa que ha d\'haver-hi una \xc2\xabadministraci\xc3\xb3 social\xc2\xbb que permeti als individus exercir aquests drets i gaudir de fet d\'aquestes garanties que la constituci\xc3\xb3 promet. \xc2\xabPer a  Stein, l\'Estat ha de garantir la llibertat de l\'individu no solament contra les amenaces d\'altres individus o dels propis agents p\xc3\xbablics, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 contra l\'arbitrarietat dels desenvolupaments socioecon\xc3\xb2mics.\xc2\xbb'