b"\n_START_ARTICLE_\nAra\xc3\xb3s\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nExplica Joan Coromines que el d'Ara\xc3\xb3s \xc3\xa9s dels top\xc3\xb2nims m\xc3\xa9s controvertits dels Pallars. Rebutja les hip\xc3\xb2tesis de Men\xc3\xa9ndez Pidal (araotz, pla fred) i de Meyer L\xc3\xbcbke (aranotz, vall freda), per postular un possible h\xc3\xadbric c\xc3\xa8ltic i basc: ara (conreu o camp conreat) i otz (fred): camps freds, segons una moderna interpretaci\xc3\xb3 del top\xc3\xb2nim.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori ocupa l'extrem sud-occidental del municipi d'Alins i \xc3\xa9s el primer poble a l'entrada de la Vall Ferrera. La seva superf\xc3\xadcie abra\xc3\xa7a uns 13,4\xc2\xa0km\xc2\xb2. Al nord limita amb el terme municipal de Vall de Card\xc3\xb3s, a l'est amb l'EMD d'Ainet de Besan, al sud amb els termes de Farrera i T\xc3\xadrvia i a l'oest tamb\xc3\xa9 limita amb T\xc3\xadrvia.\n_START_SECTION_\nEl poble d'Ara\xc3\xb3s\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un petit nucli compacte, esglaonat en un coster al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve, rom\xc3\xa0nica tardana, havia tingut castell (la For\xc3\xa7a d'Ara\xc3\xb3s) al capdamunt d'un turonet situat a ponent del poble, prop de la capella de Sant Francesc, ara en ru\xc3\xafnes, edifici que conserva elements d'\xc3\xa8poca prerom\xc3\xa0nica, com un arc de ferradura.\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEn el fogatge del 1553, Arahos declara 1 foc eclesi\xc3\xa0stic i 5 de laics, uns 30 habitants.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nArah\xc3\xb3s o Ara\xc3\xb3s t\xc3\xa9 un article en el Diccionario geogr\xc3\xa1fico... de Pascual Madoz. Hi diu que \xc3\xa9s una localitat amb ajuntament situada a la vora del riu Alins, a la Vall Ferrera. \xc3\x89s en un petit pla envoltat de muntanyes molt altes, i la combaten els vents de l'est i de l'oest. El clima hi \xc3\xa9s molt fred per la perennitat de la neu a les muntanyes, tot i que \xc3\xa9s bastant sa; s'hi pateixen refredats, pulmonies i galteres, anomenades goll en el pa\xc3\xads. En aquell moment la vila tenia 11 cases i l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Esteve, protom\xc3\xa0rtir, amb rector prove\xc3\xaft, segons els mesos, pel rei o el bisbe, i un beneficiat de sang (fill de la parr\xc3\xb2quia). En el terme hi ha dues capelles, una dedicada a sant Francesc i l'altra a sant Lliser (Licerio). Descriu el terme com a muntany\xc3\xb3s i aspre, amb terres fluixes que, malgrat l'abundor d'aigua, no es poden regar. Hi ha prop del poble una font de gust fort i ferrugin\xc3\xb3s. Hi passa el cam\xc3\xad ral, en bon estat, que a partir d'Alins es divideix en dos: un per anar a Fran\xc3\xa7a pel port d'\xc3\x80reu, i l'altre cap a Andorra per Tor. Diu Madoz que hi ha les restes d'un castell, denominat la Forza, que va deixar d'existir i la guarnici\xc3\xb3 fou traslladada a Alins. Al terme es produ\xc3\xafa s\xc3\xa8gol, patates, llegums i hortalisses, pomes, prunes i altres fruites. S'hi criaven vaques, ovelles, mules, cavalls, cabres i porcs, i la cacera era de perdius i llebres; s'hi pescaven truites. La producci\xc3\xb3 de carb\xc3\xb3 i la cria de bestiar per a llana generaven comer\xc3\xa7 cap a la resta del pa\xc3\xads i cap a Fran\xc3\xa7a. Formaven la poblaci\xc3\xb3 10 ve\xc3\xafns (caps de casa) i 50 \xc3\xa0nimes (habitants)._NEWLINE_En el cens del 1857 Aynet de Bestan, que compr\xc3\xa8n Ara\xc3\xb3s, apareix amb 395 habitants i 75 c\xc3\xa8dules personals inscrites, repartides de la manera seg\xc3\xbcent: Arah\xc3\xb3s, 138 habitants i 30 c\xc3\xa8dules, i Aynet de Bestan, 257 i 45.\n_START_SECTION_\nRecursos naturals\n_START_PARAGRAPH_\nEls recursos naturals d'aquesta EMD els formen el Bosc de Vir\xc3\xb3s, de 691 hect\xc3\xa0rees, i el Bosc d'Escobet, de 559 hect\xc3\xa0rees. Aquestes forests s\xc3\xb3n b\xc3\xa9ns comunals i estan formats b\xc3\xa0sicament per pi negre i pi roig. Aix\xc3\xb2 permet l'explotaci\xc3\xb3 de fusta, que constitueix un dels principals recursos econ\xc3\xb2mics de l'entitat."