b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de la Figuera\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera refer\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica documental que es coneix \xc3\xa9s del 1153, on s'esmenta l'exist\xc3\xa8ncia d'aquesta fortalesa. Es tracta d'una escriptura de donaci\xc3\xb3 atorgada pel vescomte Guerau Pon\xc3\xa7 III de Cabrera i la seva esposa Berenguera a favor de Pere de Claramunt i els fills de Ramon de Claramunt. Segons aquest document, els mencionats vescomtes donaren als Claramunt \xc2\xabunam turrim, nominatim ipsa de Figera\xc2\xbb amb tots els seus termes i drets, la qual era situada dins la demarcaci\xc3\xb3 territorial de Castell\xc3\xb3 de Farfanya. Es pot extreure d'aquesta escriptura que la fortalesa de la Figuera possiblement havia estat al principi una torre de defensa subsidi\xc3\xa0ria del terme de Castell\xc3\xb3 de Farfanya, lloc que fou conquerit, juntament amb el seu castell i el d'Algerri, vers el 1130 pel comte d'Urgell Ermengol VI, segons indica J. Lladonosa. Altres historiadors, per\xc3\xb2, situen la conquesta del castell de Castell\xc3\xb3 de Farfanya el 1115 o 1116. Fou posteriorment, a la baixa edat mitjana, que la torre de la Figuera degu\xc3\xa9 convertir-se en un castell, si ho jutgem pels vestigis constructius que en romanen. Va formar part, com el d'Algerri, dels territoris sotmesos a la senyoria de la casa dels Cabrera, alhora vescomtes d'\xc3\x80ger.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d'un edifici format per les restes d'una torre i una estan\xc3\xa7a adossada al nord-oest. Del nucli principal, la torre, tan sols se'n conserven els murs nord i oest que indiquen una morfologia quadrangular. Sembla que es podria tractar d'una edificaci\xc3\xb3 d'un m\xc3\xadnim de planta baixa i dos pisos, sense voltes sin\xc3\xb3 amb bigues de fusta. No se'n poden observar restes d'encaixos d'escala per la qual cosa no es pot descartar que els accessos es fessin per escales m\xc3\xb2bils. En cap dels dos murs s'observa una porta baixa ni aixecada, nom\xc3\xa9s una petita finestra quadrada al mur oest de la qual se'n desconeix el moment d'obertura. Tamb\xc3\xa9 es poden veure algunes petites espitlleres, dues a la primera planta i una a la segona. L'aparell \xc3\xa9s totalment irregular, molt desigual. Amb profusi\xc3\xb3 de blocs heterogenis arreu de la construcci\xc3\xb3, preferentment petits. Aquesta t\xc3\xb2nica varia en l'\xc3\xbanica cantonada visible, on s'observen carreus regulars mitjans i ben escairats. Tot l'aparell est\xc3\xa0 lligat amb un morter gris, molt m\xc3\xa9s patent a la cara interna, on a m\xc3\xa9s s'observen trams erosionats d'un arrebossat modern. _NEWLINE_L'altre estructura que forma part de les restes actuals del castell \xc3\xa9s un mur quadrangular a ponent de les restes de la torre. No es pot dir que form\xc3\xa9s part del complex defensiu original, sin\xc3\xb3 que ha de tractar-se m\xc3\xa9s aviat d'un afegit\xc3\xb3 residencial molt posterior, avui en dia tamb\xc3\xa9 enrunat. Compta amb una obertura a nivell de s\xc3\xb2l adovellada amb blocs molt irregulars i relativament estreta. El gruix dels murs \xc3\xa9s redu\xc3\xaft, tot i que l'aparell compta amb grans blocs de pedra sense desbastar ni treballar, que mostraria un treball minse en la construcci\xc3\xb3. _NEWLINE_Tot i que el castell ha estat adscrit al g\xc3\xb2tic, l'an\xc3\xa0lisi arquitect\xc3\xb2nic de les restes actuals no ho evidencia clarament. Es podria tractar d'una construcci\xc3\xb3 baix-medieval, potser entorn els segles XIII-XIV, amb afegitons posteriors."