b"\n_START_ARTICLE_\nEl Camp de les Lloses\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEl jaciment del Camp de les Lloses est\xc3\xa0 situat en el nucli urb\xc3\xa0 de Tona (Osona), en una zona plana als peus del tur\xc3\xb3 del Castell, en el que ha estat sempre una cru\xc3\xaflla de camins. En l'extrem septentrional del jaciment, s'aixequen els anomenats pisos Roquet i tamb\xc3\xa9 els vestigis de l'antiga rectoria vella, constru\xc3\xafda el 1577 i que fou cremada el 1936.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria del jaciment\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de les excavacions al jaciment es remunten a l'any 1915 quan, de manera fortu\xc3\xafta, es localitza l'estela ib\xc3\xa8rica de Tona, m\xc3\xa9s tard el 1944, arran d'uns aiguats, es va documentar un primer nivell d'ocupaci\xc3\xb3 amb estructures d'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica; i un possible segon nivell amb restes d'enterraments d'inhumaci\xc3\xb3 amb lloses, situat cronol\xc3\xb2gicament vers els segles VI i VII aC. Treballs realitzats per Felip Vall. A principis dels anys 90, s'identifiquen gran quantitat d'estructures en tot el camp i, ja el 1995, s'atorga la categoria de BCIN (B\xc3\xa9 Cultural d'Inter\xc3\xa8s Nacional) al jaciment. Des d'aquest moment fins a l'any 2006, es realitzen regularment campanyes arqueol\xc3\xb2giques i de musealitzaci\xc3\xb3 de les restes aparegudes.\n_START_SECTION_\nEl centre d'interpretaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl juliol del 2006, s'inaugura el Centre d'Interpretaci\xc3\xb3 del Camp de les Lloses, element de consolidaci\xc3\xb3 d'un projecte de llarg recorregut que l'any 2008 va obtenir l'1% cultural del Ministeri de Foment d'Espanya._NEWLINE_Al centre d'interpretaci\xc3\xb3, s'hi exposa el fons arqueol\xc3\xb2gic procedent del jaciment i s'explica el modus vivendi dels pobladors del Camp de les Lloses. Forma part de la Xarxa de Museus Locals de la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona.\n_START_SECTION_\nEstructures\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa a aspectes urban\xc3\xadstics i arquitect\xc3\xb2nics, totes les estructures s'organitzen segons un entramat quadricular estructurat a partir de dos eixos perpendiculars entre si, i orientats nord-sud i est-oest. A nivell arquitect\xc3\xb2nic, s'han identificat diversos edificis annexos els uns als altres amb funcions espec\xc3\xadfiques._NEWLINE_Les construccions exhumades ens permeten diferenciar diversos h\xc3\xa0bitats adossats. Distingim l'edifici A, compartimentat per diferents estances on es practicaven distintes funcions de car\xc3\xa0cter dom\xc3\xa8stic i artesanal. A l'edifici A, tant per la seva banda est com per l'oest, se li adossen diverses estructures murals que donen lloc a noves habitacions. A l'oest, les excavacions han posat al descobert un gran \xc3\xa0mbit de planta rectangular. Al nord d'aquest, s'ha identificat un espai obert comunitari o pati. A l'est de l'edifici A, hi ha una nova construcci\xc3\xb3 (edifici B), gaireb\xc3\xa9 sim\xc3\xa8trica a l'edifici A, i que presenta mesures i divisions internes similars. Aquest edifici annex \xc3\xa9s de planta rectangular i les habitacions presenten una planta igualment rectangular. Els diferents \xc3\xa0mbits es relacionen fonamentalment amb estances on es practiquen activitats de car\xc3\xa0cter dom\xc3\xa8stic (rebost, llars de foc, filatura, m\xc3\xb2lta, etc.), si b\xc3\xa9 la documentaci\xc3\xb3 revela diversos aspectes relacionats amb el m\xc3\xb3n de les creences i rituals religiosos. Davant l'edifici A, s'ha documentat una tercera construcci\xc3\xb3 que anomenem edifici C, de caracter\xc3\xadstiques singulars, ja que la coberta seria de tegulae. El parament de les estructures murals \xc3\xa9s molt diferent al dels edificis A i B, i les mides de les habitacions s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans. Aquest edifici es troba just davant de l'\xc3\xa0mbit 19 de l'edifici A. Presenta planta rectangular i l'orientaci\xc3\xb3 dels murs \xc3\xa9s a partir de dos eixos perpendiculars entre si, orientats nord-sud i est-oest, si b\xc3\xa9 les estructures estan lleugerament despla\xc3\xa7ades en direcci\xc3\xb3 nord-oest i sud-est. L'edifici C est\xc3\xa0 compartimentat en 4 \xc3\xa0mbits, tots aquests de planta rectangular. En aquestes estances, s'han documentat activitats de car\xc3\xa0cter dom\xc3\xa8stic (llars de foc, cuina, filatura, emmagatzematge, etc.) i de car\xc3\xa0cter artesanal, relacionades tamb\xc3\xa9 amb el treball metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic. Es tracta d'una construcci\xc3\xb3 cronol\xc3\xb2gicament posterior als edificis A i B, i la darrera fase d'ocupaci\xc3\xb3 es data en el primer quart del segle I dC._NEWLINE_Les troballes de material cer\xc3\xa0mic combinen vaixella fina de taula, cer\xc3\xa0mica comuna i contenidors amf\xc3\xb2rics, tant d'importaci\xc3\xb3 com de fabricaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena, a m\xc3\xa9s de les cer\xc3\xa0miques fines d'importaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEl taller metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic\n_START_PARAGRAPH_\nLes moltes proves arqueol\xc3\xb2giques com la localitzaci\xc3\xb3 d'estructures de combusti\xc3\xb3 i la documentaci\xc3\xb3 d'esc\xc3\xb2ries i rebuigs de metalls, juntament amb una gran quantitat d'objectes de ferro i bronze, permeten afirmar que l'establiment iberorom\xc3\xa0 del Camp de les Lloses disposava d'un taller metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic de car\xc3\xa0cter artesanal dedicat a la fosa i posterior manufactura d'objectes de bronze i ferro. Aquesta fabricaci\xc3\xb3 de petits utensilis (claus i aplics) de coure i els seus aliatges es realitza a partir del reciclatge d'objectes de bronze en des\xc3\xbas de car\xc3\xa0cter ornamental i de factura it\xc3\xa0lica.\n_START_SECTION_\nConclusions\n_START_PARAGRAPH_\nCom a conclusions, la visi\xc3\xb3 de conjunt que ofereix la cultura material porta a considerar un espectre cronol\xc3\xb2gic ben delimitat, tant a partir de les proves numism\xc3\xa0tiques, com de les dels vasos i contenidors cer\xc3\xa0mics. Mentre que el nombr\xc3\xb3s numerari recuperat portaria a considerar un terme post quem de darrer ter\xc3\xa7 del segle II aC, el material cer\xc3\xa0mic d'importaci\xc3\xb3 sembla circumscriure aquesta cronologia a les darreries de la cent\xc3\xbaria, m\xc3\xa9s aviat a un per\xc3\xadode emmarcable entre el 120-80 aC per als edificis A i B. Aix\xc3\xb2 no obstant, l'ocupaci\xc3\xb3 del Camp de les Lloses no acaba amb l'aband\xc3\xb3 precipitat dels edificis A i B. L'edifici C presentaria una cronologia d'ocupaci\xc3\xb3 de 40 aC-25 dC aproximadament."