b"\n_START_ARTICLE_\nSaraitxuk\n_START_PARAGRAPH_\nSaraitxuk (de vegades Seraichuk, Saray\xc4\x8duk, Saray-J\xc3\xbck) contracci\xc3\xb3 de Sarai Ku\xc3\xa7uk o Petita Sarai fou una ciutat de l'Horda d'Or i despr\xc3\xa9s del khanat d'\xc3\x80strakhan, a la vora del riu Ural o Yaik a uns 60 km de la desembocadura. No s'ha de confondre amb altres ciutats tamb\xc3\xa9 anomenades Sarai, la Vella Sarai i la Nova Sarai, que en contraposici\xc3\xb3 a aquesta ciutat fou coneguda com a Gran Sarai. La Petita Sarai era la ciutat principal de l'Horda de Nogai. Fou saquejada pels cosacs de l'Ural el 1580, per\xc3\xb2 tot i aix\xc3\xad encara posteriorment fou utilitzada com a seu d'alguns khans kazakhs._NEWLINE_Fou lloc d'enterrament dels khans de l'Horda. En antics mapes apareix com Caminazar (al mapa de Lorenzo Agnari) i Torcel (al de Pizzingani). L'esmenta Abu l-Ghazi Khan al descriure el regnat de Berke Khan i diu que fou fundada per Batu Khan. Podria ser la mateixa entitat que Kok Orda, on Jotxi va tenir el seu campament. Abu l-Ghazi diu que fou resid\xc3\xa8ncia de Toktu Khan que hi fou enterrat vers 1313. Ibn Battuta hi va estar uns anys despr\xc3\xa9s de cami a Urgendj. Com a lloc de fabricaci\xc3\xb3 de moneda apareix des de 1373/1374 sota Ilban Khan (1373-1375) i la darrera vegada fou sota Derwish Khan (1403-1419). A l'inici del segle XVI va caure en mans dels nogais i Heberstein l'esmenta sota un cap anomenat Shidak. Vers 1560 Jenkinson l'esmenta en mans d'un cap nogai de nom Ismail i diu que a no gaire dist\xc3\xa0ncia hi havia Xakaxik._NEWLINE_Les seves ru\xc3\xafnes foren visitades per Pallat. L'antiga ciutat estava situada uns 50 km aig\xc3\xbces amunt de la moderna ciutat d'Atirau. La rasa \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica part que resta en acceptable estat per\xc3\xb2 les muralles es poden seguir f\xc3\xa0cilment i tenen una circumfer\xc3\xa8ncia d'uns 5 km; el riu Ural est\xc3\xa0 a un dels costats i a l'altra el petit riu Saraitxuk, tallat per un canal modernament sec. Dins el que foren les muralles hi ha restes de cases i voltes de pedra. Les rajoles i cer\xc3\xa0miques s\xc3\xb3n llargues i amples i algunes tenen ostres decoratives. Quan Pallat les va visitar hi havia una mica de poteria, amb peces d'una mena de porcellana pintada de diferents colors. Diversos objectes de metall i algunes monedes i copes; els cosacs de la zona tenien algunes peces ben treballades procedents de les ru\xc3\xafnes. Hi ha nombroses tombes alineades amb rajoles. A la rodalia la zona era pantanosa i plena de canyes i amb crostes de sal.\n_START_SECTION_\nRefer\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nHoworth, Henry Hoyle. History of the Mongols, from the 9th to the 19th Century. Part II, division I. The so-called tartars of Russia and Central Asia.  Londres: Longmans, Green and Co, 1880."