b"\n_START_ARTICLE_\nBaix Pened\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 orogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nAl nord recolza en l\xe2\x80\x99erecci\xc3\xb3 del Montmell (861 m alt.), i la seva prolongaci\xc3\xb3 per Aiguaviva (752 m alt.) i el puig de l\xe2\x80\x99\xc3\x80guila (705 m alt.), que constitueixen una avan\xc3\xa7ada damunt la Depressi\xc3\xb3 Prelitoral Catalana de la serralada del mateix nom. Uns altres contraforts de la mateixa serralada formen el coll de Rubiola (360 m), el pujol de Santa Cristina (400 m) i el de Sant Antoni d\xe2\x80\x99Albinyana (407 m), que en conjunt dibuixen l\xe2\x80\x99arc orogr\xc3\xa0fic de la perif\xc3\xa8ria comarcal per ponent i fan de conf\xc3\xad amb la vall del Gai\xc3\xa0 i el Camp de Tarragona. A la costa, l\xe2\x80\x99extrem ponent\xc3\xad de la Serralada Litoral Catalana, constitu\xc3\xafda pel mass\xc3\xads de Garraf, declina amb la serra del Mig de Calafell (222 m) i desapareix, i deixa el Baix Pened\xc3\xa8s obert al mar. La superf\xc3\xadcie del pla del Vendrell \xc3\xa9s de sedimentaci\xc3\xb3 quatern\xc3\xa0ria, dipositada damunt sediments mioc\xc3\xa8nics, els quals emergeixen a clapetes i en una faixa que constitueix la base de les ereccions calc\xc3\xa0ries cret\xc3\xa0cies que formen les muntanyes del gran arc perif\xc3\xa8ric indicat de ponent i nord. A la banda de mar, el mioc\xc3\xa8nic suporta dolomies i calc\xc3\xa0ries cret\xc3\xa0cies, que s\xc3\xb3n la darrera expressi\xc3\xb3 de cara a ponent del mass\xc3\xads de Garraf.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa vegetaci\xc3\xb3, mediterr\xc3\xa0nia litoral poc humida, es reparteix entre dos dominis clim\xc3\xa0cics: el de la m\xc3\xa0quia de garric i margall\xc3\xb3 a la terra baixa, especialment als s\xc3\xb2ls eixuts i poc profunds, i el de l\xe2\x80\x99alzinar, de tend\xc3\xa8ncia una mica muntanyenca. Actualment una gran part del pa\xc3\xads \xc3\xa9s coberta per garrigues o per brolles de roman\xc3\xad i bruc d\xe2\x80\x99hivern, aquestes darreres sovint ombrejades per un bosc poc dens de pi blanc.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica i econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1857 el Baix Pened\xc3\xa8s tenia 14.892 h, i l\xe2\x80\x99any 1900 havien ascendit a 18.752.\xc2\xa0La crisi de la fil\xc2\xb7loxera origin\xc3\xa0 un col\xc2\xb7lapse que es prolong\xc3\xa0 fins al 1940, el qual situ\xc3\xa0 la comarca a 14.942 h, xifra gaireb\xc3\xa9 exacta a la del 1857. Durant el decenni 1981-91 la poblaci\xc3\xb3 cresqu\xc3\xa9 el 28,1%; i del 1991 al 2001 (61.256 h), el 58%. Aquest creixement \xe2\x80\x94un dels m\xc3\xa9s alts del conjunt de les comarques catalanes\xe2\x80\x94 \xc3\xa9s degut principalment al menor impacte de la crisi per les caracter\xc3\xadstiques del turisme comarcal \xe2\x80\x94que en bona bona part dep\xc3\xa8n de les segones resid\xc3\xa8ncies\xe2\x80\x94, i a un augment de la poblaci\xc3\xb3 empadronada a la comarca que continua treballant a l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea de Barcelona, gr\xc3\xa0cies a la millora de les comunicacions, i que ocupa la que abans era la segona resid\xc3\xa8ncia. En 1991-2001 tots els municipis guanyaren poblaci\xc3\xb3, si b\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99augment m\xc3\xa9s espectacular fou el de Cunit (162%). En molts municipis s\xe2\x80\x99enregistraren increments compresos entre el 50% i m\xc3\xa9s del 100% (Albinyana, Bellve\xc3\xad, Calafell, Santa Oliva, el Vendrell). La capital, el Vendrell, amb 30.225 h (2005; 23.744 h el 2001), concentra el 37,8% de la poblaci\xc3\xb3 comarcal. Juntament amb Calafell (18.905 el 2005; 13.503 el 2001) concentren el 61,4% del total de la poblaci\xc3\xb3. Per edats, el 2005 el 15,2% de la poblaci\xc3\xb3 tenia menys de 15 anys, el 70,7% era poblaci\xc3\xb3 adulta i el 14,1% sobrepassava els 65 anys. El 2005, d\xe2\x80\x99un total de 26.731 actius ocupats el 3,7% treballava en el sector primari, el 21,5% en el secundari, el 16,7% en la construcci\xc3\xb3 i el 58% en els serveis. L\xe2\x80\x99any 2000, per l\xe2\x80\x99aportaci\xc3\xb3 al PIB, el 2,8% corresponia a l\xe2\x80\x99agricultura, el 33,4% a la ind\xc3\xbastria, el 15,6% a la construcci\xc3\xb3 i el 48,2% als serveis. L\xe2\x80\x99agricultura, que el 1970 ocupava el 23,1% de la poblaci\xc3\xb3 activa, ha experimentat una davallada molt intensa._NEWLINE_La superf\xc3\xadcie agr\xc3\xadcola utilitzada (SAU) representa (1999) el 25% de la superf\xc3\xadcie comarcal, el 90% de la qual correspon a terres conreades, principalment de sec\xc3\xa0, on predomina la vinya (3.970 ha el 2003) , que fa possible la consolidaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una notable activitat vitivin\xc3\xadcola (Baix Pened\xc3\xa8s \xc3\xa9s una de les comarques catalanes que elabora vins amb la Denominaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Origen Pened\xc3\xa8s). Segueixen en import\xc3\xa0ncia les oliveres (2.251 ha), mentre que els garrofers i els ametllers han retrocedit molt.. Pel que fa a la ramaderia, tenen una import\xc3\xa0ncia discreta l\xe2\x80\x99ov\xc3\xad i el porc\xc3\xad. La ind\xc3\xbastria es concentra al Vendrell. Des dels anys setanta, la millora de les infraestructures ha perm\xc3\xa8s la localitzaci\xc3\xb3 de noves ind\xc3\xbastries procedents sobretot de l\xe2\x80\x99entorn barcelon\xc3\xad i atretes per la bona situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica, els preus relativament baixos del s\xc3\xb2l i l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia de m\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99obra adequada. El sector dominant \xc3\xa9s el de la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia, seguit de l\xe2\x80\x99alimentaci\xc3\xb3. La construcci\xc3\xb3 ha estat, des dels anys vuitanta, un dels motors de la comarca, que es beneficia tant dels nous residents procedents de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea de la rodalia de Barcelona o Tarragona, on continuen treballant, com de l\xe2\x80\x99auge de la construcci\xc3\xb3 de segones resid\xc3\xa8ncies, que el 1991 triplicaven amb escreix els habitatges principals. Del sector terciari, el turisme i l\xe2\x80\x99hoteleria, amb 43 establiments hotelers, amb 3.456 places; 6 c\xc3\xa0mpings, amb 4.303 places, i 2 resid\xc3\xa8ncies cases de pag\xc3\xa8s, amb 17 places m\xc3\xa9s, n'eren la branca principal. El turisme es concentra sobretot als tres municipis costaners de la franja litoral. Les comunicacions s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cils amb la resta del Pened\xc3\xa8s i, per la costa, amb el Tarragon\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nInfraestructures\n_START_PARAGRAPH_\nTravessen la comarca la carretera general de Barcelona a Val\xc3\xa8ncia, amb un trajecte que coincideix amb el de la via Augusta del per\xc3\xadode rom\xc3\xa0, i des del 1973, l\xe2\x80\x99autopista A-7, igualment de Barcelona a Val\xc3\xa8ncia, que es bifurca a Sant Jaume dels Domenys en la A-2 (Barcelona-Lleida). A l\xe2\x80\x99altura de Sant Vicen\xc3\xa7 de Calders la A-7 es bifurca en l\xe2\x80\x99autopista del Garraf (A-16), tamb\xc3\xa9 en direcci\xc3\xb3 a Barcelona, paral\xc2\xb7lela al litoral. A Sant Vicen\xc3\xa7 de Calders s\xe2\x80\x99uneixen el ferrocarril de Barcelona a Tarragona per Vilafranca i el de la costa de Garraf a l\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 de Sant Vicen\xc3\xa7 de Calders, d\xe2\x80\x99on parteix el ramal de Roda de Ber\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nLes tradicions culturals de la comarca del Baix Pened\xc3\xa8s s\xc3\xb3n molt riques i variades i tenen un fort arrelament entre la seva gent._NEWLINE_Per altra banda \xc3\xa9s una terra que ha donat grans personalitats al m\xc3\xb3n de la cultura i en la que podem trobar vestigis de poblament molt antics.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima del Baix Pened\xc3\xa8s \xc3\xa9s Mediterrani de tipus Litoral Sud, excepte al Montmell on \xc3\xa9s de tipus Prelitoral Sud. La precipitaci\xc3\xb3 mitjana anual est\xc3\xa0 entre els 550\xc2\xa0mm i 650\xc2\xa0mm i es registren els \xc3\xb2ptims a _NEWLINE_l'\xc3\xa0rea del Montmell. Els m\xc3\xa0xims es donen clarament a la tardor i els m\xc3\xadnims a l'hivern i a l'estiu. T\xc3\xa8rmicament els hiverns s\xc3\xb3n moderats amb temperatures mitjanes de 7\xc2\xa0\xc2\xb0C a 9\xc2\xa0\xc2\xb0C, i els estius calorosos, _NEWLINE_al voltant dels 24\xc2\xa0\xc2\xb0C de mitjana, donant com a resultat una amplitud t\xc3\xa8rmica anual entre mitjana i alta. Nom\xc3\xa9s hi pot gla\xc3\xa7ar entre els mesos de novembre i mar\xc3\xa7._NEWLINE_L\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s plujosa \xc3\xa9s la tardor, en el curs de la qual cau un 40% de la pluja anual. La primavera en proporciona el 25%, i la resta es reparteix entre les altres dues estacions. La m\xc3\xa0xima pluviositat es d\xc3\xb3na al setembre (20% del total anual) i la m\xc3\xadnima al juliol (2%). Neva algun any a l\xe2\x80\x99hivern, per\xc3\xb2 amb poc gruix de neu. La nebulositat \xc3\xa9s escassa. La xarxa hidrogr\xc3\xa0fica resta redu\xc3\xafda a la riera del Vendrell, que desemboca a la mar; les de Sant Jaume dels Domenys i de Marmellar ho fan al riu de Foix i als petits cursos superficials dels termes de Calafell i de Cunit, que sorgeixen de la serralada costanera."