b"\n_START_ARTICLE_\nParteni (patrici)\n_START_SECTION_\nUn arist\xc3\xb2crata gal\xc2\xb7lorom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nParthenius t\xc3\xa9 or\xc3\xadgens aristocr\xc3\xa0tics arverns; seria el n\xc3\xa9t de l'emperador Avit i emparentat tamb\xc3\xa9 al bisbe de Llemotges Rurici. Aquesta filiaci\xc3\xb3 materna \xc3\xa9s discutida. Per a Claude Lepelley i per Michel Aubrun, seria el n\xc3\xa9t de Rurici (sic) mentre que per a Michel Fixot, si b\xc3\xa9 descendeix per la seva mare de la fam\xc3\xadlia arvernesa dels Ruricii, no seria m\xc3\xa9s que el nebot del gran bisbe de Llemotges. Per a l'historiador benedict\xc3\xad Fran\xc3\xa7ois Clement, seria el nebot d'Ennodi de la fam\xc3\xadlia dels Anicii bisbe de Pavia; aquest mateix autor precisa que Parteni va n\xc3\xa9ixer a Arle, alguns anys abans de la fi del segle Ve i que reb\xc3\xa9 educaci\xc3\xb3 a Roma. Altres autors assenyalen tamb\xc3\xa9 que estudia a Ravenna.\n_START_SECTION_\nUn servidor dels Ostrogots\n_START_PARAGRAPH_\nDes de 507, recomanat a l'arquebisbe d'Arles Cesari, va tornar a la ciutat del Roine on el bisbe va curar un dels seus esclaus. Es va traslladar poc temps despr\xc3\xa9s, potser el 508 a Ravenna com a ambaixador de l'assemblea provincial i representant de la ciutat de Marsella. Arthur Malnory indica que no hauria tornat a la seva ciutat natal fins al 520 en l'\xc3\xa8poca del prefecte Liberi, per\xc3\xb2 evoca certament la seva segona tornada, i d\xc3\xb3na access\xc3\xb2riament alguns elements bibliogr\xc3\xa0fics sobre aquest personatge, en particular que hauria assassinat la seva dona, Papianil\xc2\xb7la, una n\xc3\xa9ta del bisbe Rurici.\n_START_SECTION_\nUn servidor dels francs\n_START_PARAGRAPH_\nEl 533 o m\xc3\xa9s probablement el 534, quan el prefecte de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies Liberi va deixar Arle, es va quedar entre els funcionaris en funcions a la ciutat i despr\xc3\xa9s 536, sota el domini franc, va esdevenir patrici, o segons \xc3\x89douard Baratier prefecte de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies. Fou el representant del rei Teodobert I. Per a Michel Fixot, el nomenament de Parteni com a un dels primers rectores Provinciae, encara que aquesta funci\xc3\xb3 sigui sovint associada al t\xc3\xadtol de patrici, resta tanmateix hipot\xc3\xa8tic. Anomenat vir illustrissimus, reb\xc3\xa9 llavors el 544 el t\xc3\xadtol de mestre officiorum atque patricius per a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia. _NEWLINE_Gregori de Tours, citat per Michel Fixot, d\xc3\xb3na algunes informacions sobre la seva mort esdevinguda vers el 548, poc despr\xc3\xa9s de la de Teodebert: hauria mort assassinat a Tr\xc3\xa8veris pels francs basant-se en una pol\xc3\xadtica fiscal massa opressiva. Tanmateix per a Fran\xc3\xa7ois Clement, aquest Parteni lapidat pels francs, no seria el Parteni magister officiorum del 544."