b"\n_START_ARTICLE_\nArquebisbat de Tours\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nL'arxidi\xc3\xb2cesi compr\xc3\xa8n el departament franc\xc3\xa8s de l'Indre i Loira._NEWLINE_La seu arxiepiscopal \xc3\xa9s la ciutat de Tours, on es troba la catedral de Sant Graci\xc3\xa0._NEWLINE_El territori s'est\xc3\xa9n sobre 6.158\xc2\xa0km\xc2\xb2, i est\xc3\xa0 dividit en 41 parr\xc3\xb2quies, agrupades en 7 vicariats: Tours centre, Tours nord, Tours sud, Amboise, Ch\xc3\xa2teau-la-Valli\xc3\xa8re, Chinon i Loches.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi de Tours va ser erigida al segle III. El primer bisbe, documentat per sant Gregori, va ser sant Graci\xc3\xa0, que va viure a la segona meitat del segle. El testimoniatge de sant Gregori ens permet reconstruir una s\xc3\xa8rie episcopal ininterrompuda des del principi de la fundaci\xc3\xb3 de la di\xc3\xb2cesi; entre els bisbes recordem alguns sants que van entrar en la tradici\xc3\xb3 universal del catolicisme, com ara sant Mart\xc3\xad o el propi Sant Gregori, coneguts en particular per la seva  fonamental Historia Francorum._NEWLINE_Caesarodunum, la capital del poble celta dels turons, era una civitas i capital de la prov\xc3\xadncia romana de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia Lugdunense tercera, com ho demostra la Notitia Galliarum de principis del segle V. Tant des del punt de vista religi\xc3\xb3s com civil, Tours va esdevenir la seu metropolitana i la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica , formada per les seg\xc3\xbcents di\xc3\xb2cesis sufrag\xc3\xa0nies: Mans, Rennes, Angers, Nantes, Quimper (dioecesis Coriosolitum o Coriosopitum), Vannes i L\xc3\xa9on (dioecesis Osismorum)._NEWLINE_Segons Louis Duchesne, la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica de Tours ja est\xc3\xa0 testificada amb certesa i funcionament des de mitjans del segle V; en particular, els vuit bisbes de la prov\xc3\xadncia es trobaren als concilis d'Angers de 453 i de Vannes del 465. Despr\xc3\xa9s de la conquesta bretona de Bretanya i la fundaci\xc3\xb3 de Nomino\xc3\xab (segle IX), la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica de turonense es va expandir amb les di\xc3\xb2cesis de  Dol, de Saint-Brieuc, de Tr\xc3\xa9guier i d'Aleth (posteriorment Saint-Malo)._NEWLINE_Des del segle IX l'autoritat de l'arquebisbe de Tours va entrar en crisi pels intents dels reis bretons per a crear una prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica independent de Bretanya amb la promoci\xc3\xb3 de Dol com a arxidi\xc3\xb2cesi. El conflicte jurisdiccional va durar fins al final del segle XII, quan, amb la butlla  Licet primum de l'1 de juny de 1199, el Papa Innocenci III finalment  va establir que nom\xc3\xa9s Tours era seu metropolitana i que totes les di\xc3\xb2cesis bretones n'eren dependents._NEWLINE_El cap\xc3\xadtol de Tours \xc3\xa9s el cap\xc3\xadtol m\xc3\xa9s antic de Fran\xc3\xa7a i es remunta a l'episcopat de sant Baud\xc3\xad, a mitjans del segle VI._NEWLINE_Durant l'edat mitjana, la seu de Tours va tenir un gran prestigi i, en una carta dirigida a Carles el  Calb, el papa  Adri\xc3\xa0 II la consider\xc3\xa0 la segona di\xc3\xb2cesi francesa m\xc3\xa9s important. Aquest prestigi es va deure sobretot a la pres\xc3\xa8ncia de la bas\xc3\xadlica de sant Mart\xc3\xad, un centre religi\xc3\xb3s d'import\xc3\xa0ncia primordial, al voltant del qual s'havia constru\xc3\xaft un monestir benedict\xc3\xad abans de mitjans del segle VI. Alcu\xc3\xad, que va viure entre els segles VIII i IX, va establir una escola que va copiar i lliurar antics manuscrits sagrats i profans._NEWLINE_A l'edat mitjana, es van celebrar importants concilis regionals a Tours . El primer dels quals del que es t\xc3\xa9 mem\xc3\xb2ria \xc3\xa9s el celebrat al novembre de 461, en el qual no nom\xc3\xa9s van participar alguns bisbes de la Lugdunensa tercera, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 altres bisbes que havien anat a Tours per a la festa de Sant Mart\xc3\xad, incloent Lle\xc3\xb3 de Bourges i Germ\xc3\xa0 de  Rouen. Es van celebrar altres 567, el 755 (on es va recomanar fixar l'inici de l'any segons el calendari a Pasqua), el el 813, el 1055 i el 1163. Aviat, les decisions dels concilis de Tours es van fer conegudes a tota Fran\xc3\xa7a i es van convertir en part dels libri canonum,  que eren la base del dret can\xc3\xb2nic de l'Esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_A mitjans del segle IX, la invasi\xc3\xb3 normanda va marcar una crisi en la vida de l'arxidi\xc3\xb2cesi. El cos de Sant Mart\xc3\xadn va ser traslladat a Auxerre el 853 i es va enviar un ex\xc3\xa8rcit de 6.000 homes per recuperar-lo el 884. L'abadia de San Mart\xc3\xad tenia a partir del 845 abats laics, ja que el t\xc3\xadtol abacial va ser heretat pels ducs de Fran\xc3\xa7a, que amb Hug Capet el 987 es van convertir en rei._NEWLINE_En 1096 la peregrinaci\xc3\xb3 a la tomba de Sant Mart\xc3\xad feta pel papa Urb\xc3\xa0 II va ser el primer d'una llarga s\xc3\xa8rie de peregrinacions papals que van continuar al segle XII: Pasqual II el 1107, Calixt II el 1119, Innocenci II el 1130, i Alexandre III el 1163 van anar a Tours per venerar les rel\xc3\xadquies. Va ser en Tours que Alexandre III va excomunicar l'antipapa V\xc3\xadctor IV._NEWLINE_A partir de l'any 1170, amb l'arquebisbe Joscion, es va iniciar la construcci\xc3\xb3 de la catedral g\xc3\xb2tica, dedicada a San Gaci\xc3\xa0 el 1356, que es va completar el 1547._NEWLINE_Una altra abadia important de Tours va ser la de Marmoutier, constru\xc3\xafda per Sant Mart\xc3\xadn als afores de la ciutat, a prop de les coves on Sant Gaci\xc3\xa0 ja havia celebrat la missa. L'abadia va ser devastada pels normands, que van matar a 120 dels 140 monjos. Posteriorment, l'abadia va resorgir, fins al punt que en el segle XI tenia 101 sucursals, de les quals 10 es trobaven a Anglaterra._NEWLINE_En 1562 l'abadia de Marmoutier va ser saquejada pels hugonots, que en el mateix any tamb\xc3\xa9 van cremar les rel\xc3\xadquies de Sant Mart\xc3\xad conservades a la bas\xc3\xadlica del mateix nom. Es conserven nom\xc3\xa9s una part del crani i un bra\xc3\xa7._NEWLINE_Durant la revoluci\xc3\xb3 l'abadia de Sant Mart\xc3\xad va ser gaireb\xc3\xa9 totalment destru\xc3\xafda, per\xc3\xb2 va ser reconstru\xc3\xafda en el segle XIX, impulsada per l'arquebisbe cardenal Guillaume-Ren\xc3\xa9 Meignan._NEWLINE_Seguint el concordat amb el butlla Qui Christi Domini del papa Pius VII del 29 de novembre de 1801, la metr\xc3\xb2poli de Tours es va reduir a causa de la supressi\xc3\xb3 de les di\xc3\xb2cesis de Dol, Saint-Pol-de-Leon, Saint-Malo i Tr\xc3\xa9guier. El 1855, la nova di\xc3\xb2cesi de Laval es va convertir en sufrag\xc3\xa0nia de Tours. Una altra disminuci\xc3\xb3 de la prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica de Tours es va produir el 1859, quan Rennes es va erigir com a seu metropolit\xc3\xa0, restant a Tours les di\xc3\xb2cesis bretones de Vannes, Quimper i Saint-Brieuc._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la reorganitzaci\xc3\xb3 de les circumscripcions eclesi\xc3\xa0stiques franceses feta el 8 de desembre de 2002, la metropolia turonese va ser canviada per complet, assignant-se a la  prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica seus diocesanes que mai, en la hist\xc3\xb2ria de Tours, havien estat el seus sufrag\xc3\xa0nies."