b'\n_START_ARTICLE_\nAquariof\xc3\xadlia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'aquariof\xc3\xadlia moderna \xc3\xa9s l\'afici\xc3\xb3 a la cria de peixos i altres organismes aqu\xc3\xa0tics en un  aquari, sota condicions controlades. Ha evolucionat tremendament al llarg dels segles, des del manteniment de  carpes daurades amb fins ornamentals en recipients i estanys, des de fa 2000 anys._NEWLINE_Existeixen refer\xc3\xa8ncies en l\'antiga Xina sobre la cria de peixos daurats en dip\xc3\xb2sits cer\xc3\xa0mics, a temperatura ambient. El nivell de l\'aquariof\xc3\xadlia era totalment b\xc3\xa0sic, sense sistemes de suport de vida per als peixos, que requerien esp\xc3\xa8cies resistents i constants canvis d\'aigua. Aquest sistema arcaic es va perpetuar fins als nostres dies a trav\xc3\xa9s de les peixeres, i es va superar amb el desenvolupament dels aquaris moderns._NEWLINE_Actualment l\'Aquariof\xc3\xadlia \xc3\xa9s una afici\xc3\xb3 que pot arribar a alts nivells de coneixement i sofisticaci\xc3\xb3, que traspassen la frontera d\'afici\xc3\xb3 per esdevenir una veritable ci\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'origen de l\'aquariof\xc3\xadlia \xc3\xa9s molt antic, i va lligat al de l\'aq\xc3\xbcicultura. Els antecedents de cultiu de peixos, fonamentalment carpes, es remunten als sumeris, que ja utilitzaven estanys per a mantenir peixos vius destinats a l\'alimentaci\xc3\xb3. Els romans tamb\xc3\xa9 criaven carpes destinades al consum._NEWLINE_A la Xina, les marjades inundades per al cultiu d\'arr\xc3\xb2s eren utilitzades per a la cria de carpes, com a font complement\xc3\xa0ria de prote\xc3\xafna. D\'aquests cultius van apar\xc3\xa8ixer formes acolorides de carpins daurats i carpes koi que van ser seleccionades per la seva bellesa. Posteriorment van ser portades al Jap\xc3\xb3, on es van desenvolupar noves varietats._NEWLINE_Durant la Dinastia Song, dinastia governant a la Xina entre el per\xc3\xadode de 960 a 1279, va ser quan es va popularitzar m\xc3\xa9s el manteniment de peixos daurats en recipients de cer\xc3\xa0mica._NEWLINE_Sobre l\'any 1750 es va introduir a Europa els primers peixos de colors, per\xc3\xb2 fins al segle XX no es va comen\xc3\xa7ar a intentar la cria d\'esp\xc3\xa8cies tropicals, a causa de la dificultat per obtenir exemplars vius (havia de fer llargs viatges), i la dificultat del seu manteniment (a part de les condicions ambientals i de l\'alimentaci\xc3\xb3, no existien sistemes de calefacci\xc3\xb3 adequats)._NEWLINE_En els anys 1930, l\'aquari es va comen\xc3\xa7ar a convertir en un objecte de decoraci\xc3\xb3 en algunes llars i llocs p\xc3\xbablics.\n_START_SECTION_\nEls carpins daurats i les carpes koi\n_START_PARAGRAPH_\nEn els inicis de l\'aquariof\xc3\xadlia, dues esp\xc3\xa8cies destaquen per sobre de totes: el  carp\xc3\xad vermell daurat i la  carpa koi._NEWLINE_Els primers peixos que es van mantenir amb \xc3\xa8xit en petits atuells cer\xc3\xa0mics van ser varietats daurades de Carassius auratus, un  cipr\xc3\xadnid de mida mitjana de gran resist\xc3\xa8ncia i colorit, capa\xc3\xa7 de resistir les dif\xc3\xadcils condicions de manteniment de l\'\xc3\xa8poca. Encara que tamb\xc3\xa9 s\'utilitzava en estanys ornamentals, aquest es va convertir en el regne de les  carpes koi, un cipr\xc3\xadnid similar per\xc3\xb2 molt m\xc3\xa9s gran, m\xc3\xa9s adequat per als grans estanys._NEWLINE_Segles de cria selectiva van portar al desenvolupament de varietats molt diferents a les salvatges, en morfologia i en colorit. Les carpes koi van canviar el seu colorit (i en menor mesura la forma), en ser peixos d\'estany visibles principalment per la seva part dorsal. Des d\'aleshores, s\'han desenvolupat nombroses varietats, algunes enormement cotitzades i de gran bellesa._NEWLINE_Del carp\xc3\xadn daurat inicialment es van desenvolupar varietats d\'aletes m\xc3\xa9s llargues i major colorit, i amb el temps variants morfol\xc3\xb2giques molt diferents a la forma salvatge, amb aletes duplicades i estranyes formes corporals, en alguns casos belles, en altres de discutible moralitat, com el cas de les varietats d\'ulls de bombolla.\n_START_SECTION_\nEls peixos tropicals\n_START_PARAGRAPH_\nEls peixos daurats van ser els primers peixos a ser mantinguts pels aquari\xc3\xb2fils, per\xc3\xb2 al planeta existien altres centenars d\'esp\xc3\xa8cies de peixos d\'atractius colors i interessants comportaments adequats per a ser mantinguts en aquaris dom\xc3\xa8stics, per\xc3\xb2 que requerien unes condicions molt m\xc3\xa9s exigents.A m\xc3\xa9s, la gran majoria d\'ells, en ser tropicals, requerien temperatures estables i superiors a la majoria de pa\xc3\xafsos on es practicava l\'afici\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, la gran majoria d\'esp\xc3\xa8cies eren altament delicades, en ser capturades en el seu medi natural._NEWLINE_Les primeres esp\xc3\xa8cies que es van aconseguir reproduir amb \xc3\xa8xit van ser els  Peixos Parad\xc3\xads i els  Lluitadors de Siam, peixos resistents capa\xc3\xa7os d\'aguantar temperatures mitjanament baixes, i amb un \xc3\xb2rgan respiratori auxiliar (el laberint), que els permet respirar aire atmosf\xc3\xa8ric, una cosa fonamental davant els inexistents sistemes d\'aireig del moment._NEWLINE_Amb el desenvolupament de termocalentadores, bombes d\'aire i filtres, es va anar ampliant el nombre d\'esp\xc3\xa8cies mantingudes amb \xc3\xa8xit. Amb aquest desenvolupament del cultiu de peixos ornamentals, es van anar obtenint exemplars molt m\xc3\xa9s resistents, fins i tot en esp\xc3\xa8cies que eren considerades dif\xc3\xadcils, com el  Peix Disc.\n_START_SECTION_\nL\'aquariof\xc3\xadlia Marina\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers aquaris marins tropicals eren nom\xc3\xa9s de peixos, amb  peixos pallasso,  damisel\xc2\xb7les i  pomac\xc3\xa0ntids. Aquests presentaven encara m\xc3\xa9s dificultats que els peixos tropicals d\'aigua dol\xc3\xa7a._NEWLINE_Els peixos marins s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s sensibles a les variacions: en general, el mar \xc3\xa9s un mitj\xc3\xa0 molt m\xc3\xa9s estable que qualsevol riu o llac. A m\xc3\xa9s, existeix l\'agreujant de l\'aigua de mar, que cal anar al mar a per ella, o preparar-la a base d\'aigua dol\xc3\xa7a i sals marines (molt diferent a la sal comuna)._NEWLINE_L\'avan\xc3\xa7 en el coneixement i el desenvolupament de la cria de peixos, la tecnologia i les sals marines va fer que es popularitzessin els aquaris marins a la fi dels anys 1980. En l\'actualitat \xc3\xa9s possible muntar un aquari d\'escull dom\xc3\xa8stic, cosa impensable abans dels anys 1980. La tend\xc3\xa8ncia actual en aquaris d\'escull \xc3\xa9s la de limitar el nombre de peixos i incrementar el volum de roca viva (substrat roc\xc3\xb3s por\xc3\xb3s colonitzat per infinitat de petits microorganismes) i d\'altres invertebrats, com ara cnidaris (coralls, anemones ...) i mol\xc2\xb7luscs (cargols, bivalves ...). Alguns complements tecnol\xc3\xb2gics importants en un aquari mar\xc3\xad, sobretot si en ell es tracta de representar un ecosistema d\'escull, s\xc3\xb3n la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 d\'alta intensitat i espectre continu (aconseguida generalment amb l\xc3\xa0mpades de desc\xc3\xa0rrega d\'halogenurs met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics) i la espumaci\xc3\xb3 c\xc3\xadclica de l\'aigua, mitjan\xc3\xa7ant un dispositiu anomenat skimmer o espumador que elimina residus org\xc3\xa0nics mitjan\xc3\xa7ant separaci\xc3\xb3 fraccionada de l\'escuma produ\xc3\xafda en una columna, per la qual passa cont\xc3\xadnuament l\'aigua de l\'aquari.\n_START_SECTION_\nL\'aquariof\xc3\xadlia moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl principi b\xc3\xa0sic de l\'aquariof\xc3\xadlia moderna \xc3\xa9s la recreaci\xc3\xb3 d\'un ecosistema aqu\xc3\xa0tic artificial en el qual puguin desenvolupar un comportament natural tot tipus d\'esp\xc3\xa8cies aqu\xc3\xa0tiques, i estabilitzat a trav\xc3\xa9s de sistemes t\xc3\xa8cnics auxiliars. Ja no \xc3\xa9s una afici\xc3\xb3 centrada en el manteniment exclusiu de peixos, sin\xc3\xb3 una afici\xc3\xb3 basada en una ci\xc3\xa8ncia, l\'aquariologia. Existeixen molts aquaris sense peixos i creats espec\xc3\xadficament per a plantes aqu\xc3\xa0tiques, invertebrats, amfibis i r\xc3\xa8ptils aqu\xc3\xa0tics._NEWLINE_Als Estats Units l\'aquariof\xc3\xadlia ocupa el tercer lloc en l\'ordre dels passatemps m\xc3\xa9s practicats (el primer \xc3\xa9s la fotografia i el segon la filat\xc3\xa8lia). Al Jap\xc3\xb3 hi ha prop d\'1,2 milions de acuaristas (els japonesos creuen que els aquaris "porten sort"). Al Brasil hi ha m\xc3\xa9s de 500.000 aquaris.\n_START_SECTION_\nManteniment d\'aquaris\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ecologia de l\'aquari ideal reprodueix l\'equilibri que es troba a la natura en el sistema tancat d\'un aquari. A la pr\xc3\xa0ctica, \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament impossible mantenir un equilibri perfecte. Com a exemple, una relaci\xc3\xb3 equilibrada de depredadors-preses \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 impossible de mantenir en fins i tot l\'aquari m\xc3\xa9s gran. En general, un cuidador d\'aquari ha de mantenir activament l\'equilibri en els petits ecosistemes que proporcionen els aquaris._NEWLINE_L\'equilibri es veu facilitat per grans volums d\'aigua que dilueixen els efectes d\'un xoc sist\xc3\xa8mic. Per exemple, la mort de l\'\xc3\xbanic peix en un dip\xc3\xb2sit de 10 litres provoca canvis dram\xc3\xa0tics en el sistema, mentre que la mort d\'aquest mateix peix en un tanc de 400 litres que cont\xc3\xa9 molts peixos nom\xc3\xa9s pot crear un desequilibri menor. Per aquest motiu, els aficionats sovint afavoreixen els tancs m\xc3\xa9s grans sempre que sigui possible, ja que requereixen una atenci\xc3\xb3 menys intensiva. Aquest mateix concepte s\'est\xc3\xa9n tamb\xc3\xa9 al sistema de filtraci\xc3\xb3, en particular, els sistemes externs (fora del tanc). En termes generals, com m\xc3\xa9s gran sigui el sistema de filtraci\xc3\xb3 en funci\xc3\xb3 de la seva configuraci\xc3\xb3, m\xc3\xa9s capa\xc3\xa7 ser\xc3\xa0 de mantenir un adequat entorn aqu\xc3\xa0tic. Els sistemes de filtraci\xc3\xb3 externs proporcionen el benefici addicional d\'augmentar el volum global d\'aigua i el seu efecte de diluci\xc3\xb3. Per exemple, un aquari de 190 litres amb un filtre extern que cont\xc3\xa9 40 litres crea un sistema aqu\xc3\xa0tic de 230 litres i un augment superior al 20%._NEWLINE_Una varietat de cicles de nutrients \xc3\xa9s important a l\'aquari. L\'oxigen dissolt entra a la superf\xc3\xadcie de l\'aigua a trav\xc3\xa9s de l\'agitaci\xc3\xb3 o el que s\'observaria com a onatge en un medi natural, i el di\xc3\xb2xid de carboni s\'escapa cap a l\'aire. El cicle de fosfat \xc3\xa9s un cicle de nutrients important, encara que sovint ignorat. El sofre, el ferro i els micronutrients entren al sistema com a aliment i surten com a residus. El maneig adequat del cicle del nitrogen, juntament amb un subministrament alimentari equilibrat i la consideraci\xc3\xb3 de la c\xc3\xa0rrega biol\xc3\xb2gica, sol ser suficient per mantenir aquests cicles de nutrients en un equilibri adequat.\n_START_SECTION_\nCondicions de l\'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nEl contingut de solut d\'aigua potser \xc3\xa9s l\'aspecte m\xc3\xa9s important de les condicions de l\'aigua, ja que els s\xc3\xb2lids dissolts totals i altres components poden impactar dram\xc3\xa0ticament la qu\xc3\xadmica b\xc3\xa0sica de l\'aigua i, per tant, com els organismes interactuen amb el seu entorn. El contingut de sal o salinitat \xc3\xa9s la classificaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s b\xc3\xa0sica de les condicions de l\'aigua. Un aquari pot tenir aigua dol\xc3\xa7a (salinitat inferior a 0,5 PPT), simulant un llac o un entorn fluvial; aigua salobre (un nivell de sal de 0,5 a 30 ppt), simulant ambients entre frescos i salins, com ara estuaris; i aigua salada o aigua de mar (un nivell de sal de 30 a 40 ppt), simulant un entorn oce\xc3\xa0nic o mar\xc3\xad. Les concentracions salines m\xc3\xa9s altes es mantenen en dip\xc3\xb2sits especialitzats per a l\'obtenci\xc3\xb3 d\'organismes de salmorra._NEWLINE_Diverses altres caracter\xc3\xadstiques de l\'aigua resulten de materials dissolts a l\'aigua i s\xc3\xb3n importants per a la simulaci\xc3\xb3 adequada d\'ambients naturals. L\'aigua salada \xc3\xa9s t\xc3\xadpicament alcalina, mentre que el pH de l\'aigua dol\xc3\xa7a varia. La "duresa" mesura el contingut mineral en general dissolt; es pot preferir aigua dura o tova. L\'aigua dura sol ser alcalina, mentre que l\'aigua suau sol ser neutra a l\'\xc3\xa0cid. El contingut org\xc3\xa0nic dissolt i el contingut de gasos dissolts tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n factors importants._NEWLINE_Els aq\xc3\xbc\xc3\xadfers dom\xc3\xa8stics solen utilitzar aigua de l\'aixeta modificada subministrada a trav\xc3\xa9s de la seva xarxa local de subministrament d\'aigua. A causa del clor utilitzat per desinfectar els subministraments d\'aigua potable per al consum hum\xc3\xa0, l\'aigua de l\'aixeta no es pot utilitzar immediatament. En el passat, era possible "condicionar" l\'aigua simplement deixant que l\'aigua repos\xc3\xa9s durant un dia o dos, cosa que permetia dissipar el clor. No obstant aix\xc3\xb2, la cloramina es va fer popular en el tractament de l\'aigua perqu\xc3\xa8 es mant\xc3\xa9 m\xc3\xa9s temps a l\'aigua. Hi ha additius disponibles per eliminar clor o cloramina i \xc3\xa9s suficient per preparar l\'aigua. L\'aquari salobre o d\'aigua salada requereix l\'addici\xc3\xb3 d\'una barreja de sals i altres minerals._NEWLINE_Aquaristes m\xc3\xa9s sofisticats poden modificar l\'alcalinitat de l\'aigua, la duresa o el contingut dissolt d\'org\xc3\xa0nics i gasos. Aix\xc3\xb2 es pot aconseguir mitjan\xc3\xa7ant additius com el bicarbonat de sodi per augmentar el pH. Alguns aquaristes filtren o purifiquen l\'aigua utilitzant un dels dos processos: desionitzaci\xc3\xb3 o osmosi inversa. Per contra, l\'aquari p\xc3\xbablic amb grans necessitats d\'aigua sovint es localitzen prop d\'una font d\'aigua natural (com ara un riu, llac o oce\xc3\xa0) per tenir un acc\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil a l\'aigua que requereix nom\xc3\xa9s un tractament m\xc3\xadnim._NEWLINE_La temperatura de l\'aigua \xc3\xa9s la base d\'una de les dues classificacions m\xc3\xa9s b\xc3\xa0siques de l\'aquari: l\'aigua tropical enfront de l\'aigua freda. La majoria de les esp\xc3\xa8cies de peixos i plantes nom\xc3\xa9s tenen un rang limitat de temperatures de l\'aigua: l\'aquari de l\'aigua tropical o c\xc3\xa0lida mant\xc3\xa9 una temperatura mitjana d\'uns 25 \xc2\xb0 C s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s comuns, i els peixos tropicals es troben entre els habitants m\xc3\xa9s coneguts de l\'aquari. L\'aquari en aigua freda mant\xc3\xa9 temperatures per sota de la temperatura ambient. M\xc3\xa9s important que el rang \xc3\xa9s la consist\xc3\xa8ncia de la temperatura; la majoria dels organismes no estan acostumats a canvis bruscos de temperatures, que poden provocar xocs i provocar malalties. La temperatura de l\'aigua es pot regular amb un term\xc3\xb2metre combinat i una unitat de calefacci\xc3\xb3 o refrigeraci\xc3\xb3._NEWLINE_El moviment de l\'aigua tamb\xc3\xa9 pot ser important per simular amb precisi\xc3\xb3 un ecosistema natural. El peix pot preferir qualsevol cosa des de gaireb\xc3\xa9 aigua freda fins als corrents simulats i simulats. El moviment de l\'aigua es pot controlar a trav\xc3\xa9s de l\'aireaci\xc3\xb3 de bombes d\'aire, bombes d\'enc\xc3\xa8s i disseny acurat del flux d\'aigua (com ara la ubicaci\xc3\xb3 dels punts d\'entrada i sortida del sistema de filtraci\xc3\xb3).\n_START_SECTION_\nCicle del nitrogen\n_START_PARAGRAPH_\nEls peixos s\xc3\xb3n animals i generen residus a mesura que metabolitzen els aliments, que els aqu\xc3\xa0tics han de manejar. Els peixos, els invertebrats, els fongs i alguns bacteris excreten nitrogen en forma d\'amon\xc3\xadac (que es converteix en amon\xc3\xadac en aigua \xc3\xa0cida) i que despr\xc3\xa9s ha de passar pel cicle del nitrogen. L\'amon\xc3\xadac tamb\xc3\xa9 es produeix a trav\xc3\xa9s de la descomposici\xc3\xb3 de mat\xc3\xa8ria vegetal i animal, inclosa la mat\xc3\xa8ria fecal i altres detritus. Els productes de residus de nitrogen es tornen t\xc3\xb2xics per als peixos i altres habitants de l\'aquari per sobre d\'una determinada concentraci\xc3\xb3._NEWLINE_Nutrients com les formes solubles en aigua de nitrogen i f\xc3\xb2sfor influeixen en el fenomen de l\'eutrofitzaci\xc3\xb3, possible en qualsevol tipus d\'ecosistema aqu\xc3\xa0tic i que cal prevenir en els aquaris tamb\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nDetalls del cicle del nitrogen\n_START_PARAGRAPH_\nUn tanc ben equilibrat cont\xc3\xa9 organismes que metabolitzen els residus d\'altres habitants. Els residus de nitrogen es metabolitzen en els aquaris per un tipus de bacteris coneguts com a nitrificants (g\xc3\xa8nere Nitrosomonas). Els bacteris n\xc3\xadtrificants metabolitzen l\'amon\xc3\xadac en nitrit. El nitrit \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 molt t\xc3\xb2xic per als peixos en concentracions baixes. Un altre tipus de bacteris, el g\xc3\xa8nere Nitrospira, converteix el nitrit en nitrat menys t\xc3\xb2xic. Aquest proc\xc3\xa9s es coneix en el hobby de l\'aquari com el cicle del nitrogen._NEWLINE_En un aquari plantat, les plantes aqu\xc3\xa0tiques tamb\xc3\xa9 metabolitzen l\'amoni i el nitrat com a nutrients, eliminant-los de la columna d\'aigua principalment a trav\xc3\xa9s de les superf\xc3\xadcies de la fulla. Les plantes absorbeixen alguns nutrients a trav\xc3\xa9s de les seves arrels, tant a nivell de substrat com a trav\xc3\xa9s d\'arrels a\xc3\xa8ries que floten a l\'aigua. Tamb\xc3\xa9 les plantes tenen a disposici\xc3\xb3 nitrogen i i altres nutrients addicionals per l\'absorci\xc3\xb3 radicular, en descompondre-se la mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica en el substrat aix\xc3\xad com la descomposici\xc3\xb3 dels llots o tarquim. Si b\xc3\xa9 es pot permetre que es descomponen quantitats molt petites de fulla podrida i es torni a cedir el nitrogen a un aquari plantat, en la pr\xc3\xa0ctica els aquaristes esporguen i eliminen quantitats substancials d\'\xc3\xb2rgans afeblits, malalts o morts.\n_START_SECTION_\nAltres factors\n_START_PARAGRAPH_\nAltres variables afecten la capacitat del dip\xc3\xb2sit. Els peixos m\xc3\xa9s petits consumeixen m\xc3\xa9s oxigen per unitat de pes corporal que els peixos m\xc3\xa9s grans. Els peixos del laberint poden respirar l\'oxigen atmosf\xc3\xa8ric i necessiten menys superf\xc3\xadcie (no obstant aix\xc3\xb2, alguns s\xc3\xb3n territorials i no toleren l\'amuntegament). Els barbs requereixen m\xc3\xa9s superf\xc3\xadcie que els tetres de mida comparable. La pres\xc3\xa8ncia de residus tamb\xc3\xa9 es presenta com una variable. La descomposici\xc3\xb3 consumeix oxigen, reduint la quantitat disponible per als peixos. L\'oxigen es dissol menys f\xc3\xa0cilment en aigua m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lida, mentre que la temperatura de l\'aigua m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lida augmenta els nivells d\'activitat dels peixos, que al seu torn consumeixen m\xc3\xa9s oxigen.'