b"\n_START_ARTICLE_\nAramunt (antic municipi)\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Sal\xc3\xa0s de Pallars\n_START_PARAGRAPH_\nTot el l\xc3\xadmit de ponent de l'antic terme d'Aramunt es troba dins del Pant\xc3\xa0 de Sant Antoni, a causa del fet que el l\xc3\xadmit antic entre els dos termes era la Noguera Pallaresa. L'extrem sud-oest era l'aiguabarreig del riu de Carreu, que ve d'Aramunt amb la Noguera Pallaresa. D'aquest lloc, actualment projectat a la superf\xc3\xadcia del pant\xc3\xa0 quasi al davant i uns 800 metres al nord-oest del cementiri d'Aramunt, el termenal anava seguint riu amunt, en direcci\xc3\xb3 nord-est, fins a un altre aiguabarreig, el del barranc del Sol\xc3\xa0, que ve del nord-oest, de la zona de Sensui i Sal\xc3\xa0s de Pallars. En aquest lloc, sempre a uns 500 m alt., es trobaven els termes d'Aramunt, Sal\xc3\xa0s de Pallars i Claverol, actualment integrat tamb\xc3\xa9 en el de Conca de Dalt, com Aramunt.\n_START_SECTION_\nAntic l\xc3\xadmit amb Claverol\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt anterior el termenal trencava cap a llevant, seguint la carena del Serrat de Nar\xc3\xa7\xc3\xa0, fins a arribar al lloc de Llava\xc3\xa9s, a 650 m alt., on es troben altre cop tres antics termes, en aquest cas tots tres pertanyents a Conca de Dalt: Aramunt, Claverol i Hortoneda de la Conca.\n_START_SECTION_\nAntic l\xc3\xadmit amb Hortoneda de la Conca\n_START_PARAGRAPH_\nDes de Llava\xc3\xa9s, la l\xc3\xadnia de terme seguia de dret cap al sud-est, fins a arribar a sota i al nord-oest del Tossal de Sant Pere, a quasi 700 m alt., on el l\xc3\xadmit gira cap al sud com si volgu\xc3\xa9s anar de dret a la vila d'Aramunt, per\xc3\xb2 molt poc tros. De sobte, tor\xc3\xa7 cap al nord-est, marcant un angle molt tancat, tamb\xc3\xa9 poc tros, com si volgu\xc3\xa9s anar de dret a Pessonada. Quan, havent fet aquest queixal, arriba al lloc que seria la continu\xc3\xaftat perfecta del primer tram descrit despr\xc3\xa9s de Llava\xc3\xa9s, continua cap al sud-est marcant un arc que es va decantant cap al sud, travessa el riu de Carreu i s'enfila cap a la Muntanya de Sant Corneli pel Tossal Gros, passant una mica lluny i a llevant d'Aramunt vell. El termenal s'enfila de dret cap a la imponent muntanya de Sant Corneli, que ateny a llevant del seu cim, a la meitat de la Costa Gran, a uns 1.080 m alt. En aquest lloc es troben els termes d'Aramunt, Hortoneda de la Conca (tots dos actualment de Conca de Dalt) i Orcau (actualment d'Isona i Conca Dell\xc3\xa0).\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Orcau (Isona i Conca Dell\xc3\xa0)\n_START_PARAGRAPH_\nEl l\xc3\xadmit meridional de l'antic terme municipal d'Aramunt era amb l'antic municipi d'Orcau. Els l\xc3\xadmits no han canviat, per\xc3\xb2 s\xc3\xad la situaci\xc3\xb3 administrativa: actualment aquest l\xc3\xadmit \xc3\xa9s entre els termes municipals de Conca de Dalt i d'Isona i Conca Dell\xc3\xa0. Des de la Costa Gran, el termenal \xc3\xa9s tota l'estona carener, fins que se submergeix en aig\xc3\xbces del pant\xc3\xa0. Passa pel cim de Sant Corneli, de 1.351 m alt., on hi ha la capella rom\xc3\xa0nica de sant Corneli, sempre en direcci\xc3\xb3 de ponent, fins al punt on empr\xc3\xa8n pel Serrat de la Font de la O, en direcci\xc3\xb3 nord-oest, baixant per un desnivell pronunciat fins als 500 m, al\xc3\xa7ada en qu\xc3\xa8 es troba el pant\xc3\xa0, prop de Puig de l'Anell.\n_START_SECTION_\nL'interior del terme\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme d'Aramunt, el m\xc3\xa9s redu\xc3\xaft dels que van formar el municipi de Conca de Dalt, est\xc3\xa0 articulat sobretot a partir de la vall del riu de Carreu. A banda i banda d'aquest riu, tot de barrancs contribueixen a formar aquesta vall. El riu de Carreu ve de la vall de Carreu, del terme d'Abella de la Conca, i travessa un tros de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, abans d'entrar en el d'Aramunt. La desembocadura del riu de Carreu en la Noguera Pallaresa, actualment en aig\xc3\xbces del pant\xc3\xa0 de Sant Antoni, per\xc3\xb2 antigament en el fons de la vall, \xc3\xa9s davant del lloc on ara es troba el cementiri d'Aramunt, \xc3\xa9s el l\xc3\xadmit sud-oest tant de l'antic terme d'Aramunt com de l'actual de Conca de Dalt, en el seu sector de llevant de la Noguera Pallaresa._NEWLINE_Els barrancs afluents del riu de Carreu dins de l'antic terme d'Aramunt s\xc3\xb3n, de llevant a ponent, els seg\xc3\xbcents: pel nord, el barranc dels Rius, que baixa de Pessonada i el barranc dels Clops, paral\xc2\xb7lel a l'anterior m\xc3\xa9s a ponent, i que va a vessar a les aig\xc3\xbces del pant\xc3\xa0 entre la vila nova d'Aramunt i el seu cementiri, per\xc3\xb2 que antigament anava al riu de Carreu._NEWLINE_Encara hi ha un tercer barranc paral\xc2\xb7lel a aquests i al seu nord-oest: el barranc de Sant Pou, que t\xc3\xa9 el seu aiguav\xc3\xa9s directament en les aig\xc3\xbces del pant\xc3\xa0. Pel sud, es tracta d'una s\xc3\xa8rie de llaus que davallen del mass\xc3\xads de la muntanya de Sant Corneli, entre els serrats que de la carena principal d'aquesta muntanya s'estenen cap al nord: el serrat Curt, el Serrat Gros, el de la Tra\xc3\xafna, el dels Corrals i el de la Font de la O. \xc3\x89s tot el vessant septentrional de la muntanya de Sant Corneli, on s'est\xc3\xa9n el bosc d'aquest mateix nom._NEWLINE_La part m\xc3\xa9s baixa del terme, on hi havia la caseria de Sant Miquel, va quedar anegada per la construcci\xc3\xb3 del pant\xc3\xa0 de Sant Antoni.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEramont apareix documentat el 1055, en una relaci\xc3\xb3 de b\xc3\xa9ns de Bernat, fill d'At\xc3\xb3, el primer vescomte de Pallars. El castell d'Eramonte es troba documentat poc despr\xc3\xa9s, el 1056, i s'hi esmenten com a castlans Gibert Bertran i la seva mare, que subscriuen un conveni amb el comte Ramon VI de Pallars Juss\xc3\xa0 i la seva muller, Valen\xc3\xa7a de Tost. El castell d'Aramunt canvi\xc3\xa0 sovint de mans, al llarg de l'edat mitjana. El 1366 era cedit per Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s Roger Bernat IV, vescomte de Castellb\xc3\xb2, per\xc3\xb2 en les lluites de finals del segle XIV entre el vescomte, alhora comte de Foix, contra la monarquia, li \xc3\xa9s confiscat el castell d'Aramunt. El 1391 \xc3\xa9s cedit a Ramon Marqu\xc3\xa8s, qui el ven tot seguit al comte de Pallars Sobir\xc3\xa0 Hug Roger II. A la guerra civil del segle XV, Aramunt fou conquerit pel guerriller Matxicot, al servei de Llu\xc3\xads XI de Fran\xc3\xa7a, i s'hi f\xc3\xa9u fort una bona temporada, des d'on llan\xc3\xa7ava els seus atacs a les comarques ve\xc3\xafnes. Finalment, fou conquerit pel comte de Cardona, i al cap de poc, aquest comte, institu\xc3\xaft duc de Cardona i marqu\xc3\xa8s de Pallars, es f\xc3\xa9u amb el castell d'Aramunt, que ja mantingueren els Cardona, despr\xc3\xa9s ducs de Medinaceli, fins a la fi de l'Antic r\xc3\xa8gim._NEWLINE_Aramunt no ha estat mai un lloc gaire poblat, al llarg de la hist\xc3\xb2ria. El 1381 hi consten 17 focs (uns 85 habitants); el 1553 ja eren 27, els focs (unes 135 persones). El 1718 hi s\xc3\xb3n censats 183 habitants, i 344 el 1787. Pugen fins a 592 el 1860 (el m\xc3\xa0xim assolit al llarg de la hist\xc3\xb2ria)._NEWLINE_El 1847 Aramunt tenia 54 ve\xc3\xafns (caps de casa), dels quals 46 eren electors contribuents i un de capacitats, per la qual cosa va poder mantenir el seu ajuntament, superant la barrera dels 30 que representava el llindar per subsistir com a ajuntament independent o haver-se d'agregar a un altre poble. Constitu\xc3\xafa el seu ajuntament un alcalde, un tinent d'alcalde i 4 regidors._NEWLINE_En el cens del 1857 Aramunt apareix amb 609 habitants i 117 c\xc3\xa8dules personals inscrites, repartides de la manera seg\xc3\xbcent: Aramunt, 604 habitants i 115 c\xc3\xa8dules; Molino, 2 i 1, i San Miguel, 3 i 1._NEWLINE_Cefer\xc3\xad Rocafort esmenta que el terme d'Aramunt consta de 190 edificis amb 404 habitants de fet i 425 de dret, distribu\xc3\xafts de la manera seg\xc3\xbcent: 112 edificis i 257 habitants a la vila, 28 edificis i 105 habitants a les Eres, i 12 edificis amb 37 habitants a la caseria de Sant Miquel. A m\xc3\xa9s, calia afegir-hi 38 construccions utilitzades per a les tasques agr\xc3\xadcoles._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del 1900, la poblaci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7a a davallar: 404 el 1900, 280 el 1930, 241 el 1950, 198 el 1960, 157 el 1970, i 101 el 1981. El 2005 n'hi havia 103, cosa que sembla voler dir una certa estabilitzaci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_Havia tingut escola municipal, per\xc3\xb2 actualment els seus nens i nenes s\xc3\xb3n traslladats a la Pobla de Segur o a Tremp, a les escoles i institut d'aquestes dues poblacions.\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat econ\xc3\xb2mica principal d'Aramunt ha estat sempre tradicionalment l'agr\xc3\xa0ria: cereals, principalment blat i s\xc3\xa8gol, oliveres, horta, vinya, patates, llegums... En conjunt, una agricultura d'autoabastiment, de subsist\xc3\xa8ncia. Completava el panorama una ramaderia tamb\xc3\xa9 basada en la subsist\xc3\xa8ncia i, en tot cas, una mica de bestiar destinat a ser venut a la Fira de Sal\xc3\xa0s de Pallars i als mercats de la Pobla de Segur. En l'actualitat, l'agricultura s'ha especialitzat molt, i s'ha centrat en l'ordi per una banda, l'olivera, ametllers i en els farratges._NEWLINE_El bosc havia estat tradicionalment un dels patrimonis importants d'Aramunt. A principis del segle XX hi havia 665 hect\xc3\xa0rees de bosc comunal, en el vessant d'Aramunt de la muntanya de Sant Corneli._NEWLINE_Actualment hi ha un mol\xc3\xad d'oli reformat el 2004\n_START_SECTION_\nServeis tur\xc3\xadstics\n_START_PARAGRAPH_\nA la vila d'Aramunt, a difer\xc3\xa8ncia de bastants pobles pallaresos, s\xc3\xad que hi ha una certa oferta d'establiments per al turisme._NEWLINE_Com a allotjaments, hi ha dues cases rurals, Casa Juli\xc3\xa0 i Casa Pereforn, totes dues amb p\xc3\xa0gines web de promoci\xc3\xb3 tur\xc3\xadstica, i com a restaurant, un: Restaurant lo Blau, a m\xc3\xa9s d'un bar-restaurant: el Bar Xiringuito.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic terme d'Aramunt no t\xc3\xa9 cap carretera reconeguda oficialment com a tal; de fet les \xc3\xbaniques carreteres que trepitgen territori del terme de Conca de Dalt, la N-260 i la L-522, totes dues, m\xc3\xa9s al servei de comunicacions fora del municipi que no pas al servei de les comunicacions entre els seus pobles, s\xc3\xb3n a l'extrem nord-oest del municipi, dins de l'antic terme de Toralla i Serradell._NEWLINE_S\xc3\xad que hi ha diverses pistes rurals, perfectament asfaltades i algunes d'elles prou amples i de tra\xc3\xa7at correcte per ser considerades vertaderes carreteres, passen per Aramunt i duen a altres pobles de Conca de Dalt. La principal \xc3\xa9s la que surt de la rotonda de l'entrada sud de la Pobla de Segur, travessa la Noguera Pallaresa i segueix aquest riu, i la cua del pant\xc3\xa0 de Sant Antoni, per la riba esquerra. Aquesta pista passa pel Pont de Claverol al cap de 500 metres i s'adre\xc3\xa7a a la vila d'Aramunt, on arriba en 5 quil\xc3\xb2metres m\xc3\xa9s. D'Aramunt nou surt cap al nord-est la pista rural que, fent una volta considerable a causa de l'orografia del lloc, mena a Aramunt Vell, que queda aturonat just a llevant de la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_Una altra pista asfaltada, aquesta m\xc3\xa9s estreta, surt de les Eres d'Aramunt cap al sud-oest, va a cercar la vora del pant\xc3\xa0 i l'extrem de ponent del Serrat de la Font de la O i entra en el terme d'Isona i Conca Dell\xc3\xa0 per la vall de Montesquiu, pertanyent a l'antic terme d'Orcau, passant per Puig de l'Anell al cap de 2,7\xc2\xa0km i Montesquiu, en 3,7\xc2\xa0km m\xc3\xa9s, abans d'entrar en el poble d'Orcau per la banda de muntanya, on arriba despr\xc3\xa9s d'uns altres 4\xc2\xa0km._NEWLINE_D'altres pistes rurals, la majoria sense asfaltar, recorrent d'altres indrets del terme d'Aramunt, sobretot en la part plana, on hi ha la majoria de conreus encara en \xc3\xbas._NEWLINE_Les comunicacions mitjan\xc3\xa7ant transport discrecional de viatgers \xc3\xa9s del tot absent dins del terme de Toralla i Serradell, i dins tot el terme de Conca de Dalt, per\xc3\xb2 la proximitat amb la Pobla de Segur fa que es pugui fer f\xc3\xa0cilment \xc3\xbas tant del transport en autob\xc3\xbas com del ferrocarril, que t\xc3\xa9 a la Pobla la seva estaci\xc3\xb3 terminal."