b'\n_START_ARTICLE_\nL\'Emerg\xc3\xa8ncia\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEl 6 de desembre de 1921, despr\xc3\xa9s del Tractat Angloirland\xc3\xa8s que acab\xc3\xa0 amb la Guerra Angloirlandesa, l\'illa d\'Irlanda esdevingu\xc3\xa9 un domini brit\xc3\xa0nic, conegut com a Estat Lliure d\'Irlanda. Tanmateix, el 8 de desembre de 1921 els sis comtats septentrionals, coneguts com a Irlanda del Nord votaren no formar part de l\'Estat Lliure i mantenir-se dins el Regne Unit. L\'aprovaci\xc3\xb3 del tractat fou seguit de l\'agra Guerra Civil Irlandesa (entre les faccions partid\xc3\xa0ries i contr\xc3\xa0ries de l\'Ex\xc3\xa8rcit Republic\xc3\xa0 Irland\xc3\xa8s).  _NEWLINE_Des de 1932 el partit governant al nou estat fou el republic\xc3\xa0 Fianna F\xc3\xa1il, dirigit per \xc3\x89amon de Valera, veter\xc3\xa0 de les guerres irlandeses. De Valera va introduir reeixidament en 1937 una nova constituci\xc3\xb3 que la va distanciar encara m\xc3\xa9s del Regne Unit, i canvi\xc3\xa0 el nom per "Irlanda" (\xc3\x89ire). Tamb\xc3\xa9 va lliurar entre 1932 i 1938 la guerra comercial angloirlandesa._NEWLINE_De Valera tenia bones relacions amb el Primer Ministre Brit\xc3\xa0nic, Neville Chamberlain. Assegur\xc3\xa0 el reconeixement brit\xc3\xa0nic de la Constituci\xc3\xb3 de 1937, va resoldre les difer\xc3\xa8ncies econ\xc3\xb2miques entre ambd\xc3\xb3s pa\xc3\xafsos i va negociar el lliurament dels Ports del Tractat (tres ports irlandesos que havien rom\xc3\xa0s sota jurisdicci\xc3\xb3 Brit\xc3\xa0nica despr\xc3\xa9s del Tractat Angloirland\xc3\xa8s de 1921, que eren Berehaven, Cobh i Lough Swilly)._NEWLINE_El desacord m\xc3\xa9s gran entre els pa\xc3\xafsos era l\'estatus d\'Irlanda del Nord. Els irlandesos la veien com una part integral de la naci\xc3\xb3 d\'Irlanda, mentre que els Brit\xc3\xa0nics eren contraris a deixar la majoria unionista en una Irlanda unificada. Dins de la mateixa Irlanda, l\'oposici\xc3\xb3 armada al tractat fou dirigida per l\'IRA antitractat, qui es veia a si mateix com el "veritable" govern d\'Irlanda. Aquest IRA va organitzar atacs armats a territori brit\xc3\xa0nic (Pla S) i a la mateixa Irlanda.\n_START_SECTION_\nDeclaraci\xc3\xb3 de l\'Emerg\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nCap a setembre de 1939 es veia inevitable una guerra general a Europa. El 2 de setembre de Valera va dir al D\xc3\xa1il \xc3\x89ireann que la neutralitat era la millor pol\xc3\xadtica per al pa\xc3\xads. Va rebre el suport gaireb\xc3\xa9 un\xc3\xa0nime del D\xc3\xa1il i del pa\xc3\xads en general (encara que molts es van unir a l\'Ex\xc3\xa8rcit Brit\xc3\xa0nic). La constituci\xc3\xb3 irlandesa va ser modificada per permetre-li al Govern adoptar poders d\'emerg\xc3\xa8ncia, i el 1939 va ser aprovada la Llei de Poders d\'Emerg\xc3\xa8ncia, que inclo\xc3\xafa la censura postal i de premsa.  _NEWLINE_Aix\xc3\xb2 va permetre al govern prendre el control de la vida econ\xc3\xb2mica del pa\xc3\xads sota el nou Ministre de Subministraments Se\xc3\xa1n Lemass. Es va fer \xc3\xbas liberal d\'aquests poders. Internament, d\'aquells que haguessin com\xc3\xa8s un crim o estigu\xc3\xa9s a punt de cometre\'n foren usats habitualment contra l\'IRA. La censura estava a c\xc3\xa0rrec del Ministre de Coordinaci\xc3\xb3 de Mesures Defensives, Frank Aiken. Calia evitar la publicaci\xc3\xb3 d\'afers que poguessin minar la neutralitat d\'Irlanda i evitar que es convert\xc3\xads en centre d\'operacions d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia estrangera, encara que en aquest per\xc3\xadode la Llei va ser usada amb finalitats pol\xc3\xadtiques partidistes com evita la publicaci\xc3\xb3 de la quantitat de soldats irlandesos que servien en les forces armades del Regne Unit o disputes industrials amb l\'Estat. Endem\xc3\xa9s, la informaci\xc3\xb3 feta p\xc3\xbablica als irlandesos estava acuradament controlada. De Valera feia les funcions de Ministre d\'Afers Exteriors, encara que el secretari per al Departament d\'Afers Exteriors, Joseph Walshe va ser molt influent.\n_START_SECTION_\nIrlanda i el Regne Unit\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 alemanya de Noruega l\'abril de 1940, Winston Churchill es va convertir en el primer ministre brit\xc3\xa0nic. La caiguda de Fran\xc3\xa7a el juny de 1940 va apropar la guerra a Irlanda, quan les tropes alemanyes van ocupar la costa francesa del Canal de la M\xc3\xa0nega._NEWLINE_El Regne Unit era aleshores l\'\xc3\xbanic obstacle important per a Alemanya. Una eventual invasi\xc3\xb3 d\'Irlanda per part d\'Alemanya es convert\xc3\xad en preocupaci\xc3\xb3 important per als brit\xc3\xa0nics. Els brit\xc3\xa0nics pensaven que l\'ex\xc3\xa8rcit irland\xc3\xa8s no era prou potent com per a resistir una invasi\xc3\xb3 durant prou temps per refor\xc3\xa7ar el Regne Unit, sobretot amb l\'IRA com una potencial cinquena columna, i volia ser capa\xc3\xa7 d\'evitar-ho estacionant-hi tropes i enviant-hi vaixells.  A m\xc3\xa9s, aquest punt de vista va fer el Regne Unit reticent a proporcionar-li subministraments militars pel risc que caiguessin en mans dels alemanys despr\xc3\xa9s d\'una invasi\xc3\xb3. L\'opini\xc3\xb3 del Govern irland\xc3\xa8s era que tindrien m\xc3\xa9s \xc3\xa8xit contra els alemanys que els estats ja ocupats, i no podia estar d\'acord amb les mesures militars conjuntes mentre continu\xc3\xa9s la partici\xc3\xb3, i no volia comprometre\'s m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la neutralitat per tota l\'illa si la partici\xc3\xb3 s\'acabava.\n_START_SECTION_\nIrlanda i la neutralitat dels Estats Units\n_START_PARAGRAPH_\nAl comen\xc3\xa7ament de la Segona Guerra Mundial, el president dels Estats Units era Franklin Roosevelt. Els Estats Units eren neutrals, i les accions de Roosevelt se circumscrivien a la legislaci\xc3\xb3 de neutralitat; tanmateix, Roosevelt era un vehement antinazi, un partidari inequ\xc3\xadvoc del Regne Unit en guerra, i personalment proper a Churchill. El ministre dels EUA a Irlanda era David Gray, amic personal de Roosevelt i de la seva esposa Eleanor. De Valera veia als EUA com un baluard contra la invasi\xc3\xb3 de qualsevol de les parts, mentre que els EUA veien el suport de Gran Bretanya en la guerra com a prioritat, i aix\xc3\xad, mentre que el suport de la irlandesa neutral era esc\xc3\xa8ptic d\'estendre\'s a tota l\'illa, cercava un acord amb els ports del Regne Unit oberts, possiblement mitjan\xc3\xa7ant llur arrendament._NEWLINE_La venda d\'armes era un problema important. La declaraci\xc3\xb3 de guerra legalment impedia als EUA la venda de qualsevol tipus d\'armes als bel\xc2\xb7ligerants per les lleis vigents en el moment, fet que va portar Irlanda a considerar breument com un possible canal per a la venda d\'armes i burlar la llei. No obstant aix\xc3\xb2, al novembre de 1939 el Congr\xc3\xa9s va acordar canviar la llei per permetre la venda d\'armes a totes les parts bel\xc2\xb7ligerants en una base "cash and carry". No obstant aix\xc3\xb2, el govern irland\xc3\xa8s volia els EUA per vendre les armes. Aix\xc3\xb2 va rebre el suport de Gray i del govern brit\xc3\xa0nic, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s si no era a costa de la seva pr\xc3\xb2pia assignaci\xc3\xb3. Com a resultat, el 1940 els excedents d\'armes dels Estats Units es van vendre al Regne Unit i a Canad\xc3\xa0._NEWLINE_El fort suport al Regne Unit de l\'administraci\xc3\xb3 Roosevelt va portar al govern irland\xc3\xa8s a intentar refor\xc3\xa7ar l\'opini\xc3\xb3 a\xc3\xafllacionista anti-Roosevelt en les eleccions presidencials de novembre de 1940 i pel nadal De Valera va emetre un missatge per r\xc3\xa0dio donant suport l\'a\xc3\xafllacionisme dels Estats Units. Fracass\xc3\xa0 l\'intent d\'influenciar l\'emissari especial de Roosevelt Wendell Willkie, en una visita a la Gran Bretanya i Irlanda el gener de 1941. En un posterior intent d\'obtenir armes dels Estats Units De Valera decid\xc3\xad que Aiken havia de visitar Washington. Gray va donar suport la idea d\'una visita, per\xc3\xb2 tenia dubtes si Aiken era la persona indicada per fer-ho, i emfatitz\xc3\xa0 que els irlandesos nom\xc3\xa9s compraven armes si cooperaven amb la Comissi\xc3\xb3 Brit\xc3\xa0nica de Compra. Aiken va deixar Irlanda el mar\xc3\xa7 de 1941. En el seu missatge del dia de Sant Patrici De Valera afirm\xc3\xa0 que Irlanda estava sota el bloqueig de tots dos costats i que la neutralitat protegia Irlanda d\'"els perills de l\'aventura imperial". La visita d\'Aiken va ser desastrosa. Els seus punts de vista antibrit\xc3\xa0nics i, als ulls d\'Am\xc3\xa8rica, la sobreestimaci\xc3\xb3 de les capacitats militars d\'Irlanda travessaren totes les pol\xc3\xadtiques de l\'administraci\xc3\xb3 durant la guerra. A m\xc3\xa9s d\'allunyar Roosevelt i d\'altres membres de l\'administraci\xc3\xb3, fracass\xc3\xa0 en l\'\xc3\xbas de les cartes de presentaci\xc3\xb3 a alts c\xc3\xa0rrecs dem\xc3\xb2crates, incloent-hi Eleanor Roosevelt, que li va proporcionar Gray. _NEWLINE_Aiken va passar les \xc3\xbaltimes set setmanes de la seva visita en la qual va ser vist com un contrari a l\'administraci\xc3\xb3 en estreta col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb l\'opini\xc3\xb3 a\xc3\xafllacionista. El resultat fou que els Estats Units no van vendre armes a Irlanda, que les relacions entre ambd\xc3\xb3s pa\xc3\xafsos es van agreujar significativament i el suport estatunidenc als brit\xc3\xa0nics es va fer inequ\xc3\xadvoc. A l\'octubre de 1941 va rebre una nota del govern irland\xc3\xa8s preguntant les seves intencions pel que feia a Irlanda del Nord quan a l\'estacionament de personal, el Departament d\'Estat dels EUA contest\xc3\xa0 que el govern brit\xc3\xa0nic d\'Irlanda del Nord era, van insistir, part del Regne Unit.\n_START_SECTION_\nBombardeig de Belfast\n_START_PARAGRAPH_\nMentrestant, Irlanda del Nord -com a part del Regne Unit- estava en guerra i les drassanes Harland and Wolff de Belfast van ser un dels objectius estrat\xc3\xa8gics per a l\'atac alemany. La Luftwaffe va dur a terme un bombardeig a Belfast el 7 d\'abril de 1941, provocant la mort de vuit persones. El 15 d\'abril de 1941, 180 bombarders de la Luftwaffe van atacar Belfast. Nom\xc3\xa9s hi havia un esquadr\xc3\xb3 de la RAF i set bateries antia\xc3\xa8ries per defensar Belfast. No obstant aix\xc3\xb2, van deixar de disparar per no danyar l\'avi\xc3\xb3 de la RAF. Va ser lla\xc3\xa7ades m\xc3\xa9s de 200 tones d\'explosius, 80 mines unides a paracaigudes i 800 llaunes de bombes incendi\xc3\xa0ries que van provocar m\xc3\xa9s de 1.000 morts i 56.000 habitatges (m\xc3\xa9s de la meitat dels habitatges de la ciutat) danyats que deixaren 100.000 persones temporalment sense llar. Fora de Londres, aquesta va ser la major p\xc3\xa8rdua de vides en una incursi\xc3\xb3 nocturna durant la Batalla d\'Anglaterra sobretot a causa de la manca de defenses a\xc3\xa8ries a Belfast. A les 4.30 AM Basil Brooke deman\xc3\xa0 ajut de Valera. En dues hores, 13 vehicles de bombers de Dubl\xc3\xadn, Drogheda, Dundalk i D\xc3\xban Laoghaire estaven en cam\xc3\xad cap a la frontera irlandesa per ajudar els seus col\xc2\xb7legues de Belfast. De Valera va seguir amb el seu discurs "s\xc3\xb3n la nostra gent". Encara que el 4 de maig va haver-hi un nou atac es limita als molls i drassanes.\n_START_SECTION_\nBombardeig de Dubl\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nA principis de gener de 1941, s\'havien produ\xc3\xaft diversos bombardejos alemanys menors a territori irland\xc3\xa8s. Hi va haver tres morts a Borris, comtat de Carlow i altres incidents a Wexford, Dubl\xc3\xadn i al camp de Curragh. L\'\xc3\xa0nim de la poblaci\xc3\xb3 era agitat tement una invasi\xc3\xb3 alemanya, i les implicacions dels bombardeigs dels atemptats s\'afegeix a la preocupaci\xc3\xb3. Per no enemistar-se m\xc3\xa9s amb els alemanys les autoritats irlandeses inicialment es van negar a confirmar que les bombes eren alemanyes. L\'especulaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, i les proclamacions de l\'IRA que les bombes eren brit\xc3\xa0niques o alemanyes llen\xc3\xa7ades per avions brit\xc3\xa0nics proclamaren la negaci\xc3\xb3 del govern irland\xc3\xa8s._NEWLINE_En la nit del 30 al 31 maig de 1941 el Northside de Dubl\xc3\xadn va ser el blanc d\'un atac aeri de la Luftwaffe. Trenta-vuit persones van morir i setanta cases van ser destru\xc3\xafdes a Summerhill Parade, North Strand i a la North Circular Road. El govern irland\xc3\xa8s va protestar immediatament i Alemanya es va disculpar al\xc2\xb7legant que havia estat culpa dels forts vents o la interfer\xc3\xa8ncia brit\xc3\xa0nica amb senyals de navegaci\xc3\xb3. A difer\xc3\xa8ncia dels bombardeigs anteriors, no hi va haver especulaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica sobre l\'autoria de la Luftwaffe.  El 3 d\'octubre, l\'ag\xc3\xa8ncia de not\xc3\xadcies alemanya va anunciar que el govern alemany pagaria una indemnitzaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s la va pagar la Rep\xc3\xbablica Federal Alemanya despr\xc3\xa9s de la guerra usant diners del Pla Marshall. M\xc3\xa9s tard Winston Churchill va admetre que els atacs podrien haver estat el resultat d\'un invent brit\xc3\xa0nic que distorsionava l\'orientaci\xc3\xb3 per r\xc3\xa0dio de la Luftwaffe a fi de desviar el curs dels seus avions. Dubl\xc3\xadn tamb\xc3\xa9 tenia un sistema limitat de blackout i la ciutat era clarament visible, a difer\xc3\xa8ncia de les ciutats brit\xc3\xa0niques.\n_START_SECTION_\nRelacions amb Alemanya\n_START_PARAGRAPH_\nEn compliment de la seva pol\xc3\xadtica de neutralitat, el Govern irland\xc3\xa8s es va negar a tancar les ambaixades d\'Alemanya i Jap\xc3\xb3. El 1939, el Govern alemany tenia molt poc servei d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia a Irlanda i Gran Bretanya. Aix\xc3\xb2 es deu al fet que Hitler havia esperat una distensi\xc3\xb3 o alian\xc3\xa7a amb Gran Bretanya, a la que considera "aliada natural" de l\'Alemanya nazi._NEWLINE_Quan els esfor\xc3\xa7os concertats per construir una imatge fiable de la for\xc3\xa7a militar brit\xc3\xa0nica comen\xc3\xa7aren al voltant de 1939 a 1940, es va intentar infiltrar espies a Gran Bretanya a trav\xc3\xa9s d\'Irlanda, per\xc3\xb2 aquests intents van fracassar sistem\xc3\xa0ticament (vegeu operaci\xc3\xb3 Lobster i Operaci\xc3\xb3 Gavina). L\'Abwehr tamb\xc3\xa9 va fer intents per fomentar vincles de recopilaci\xc3\xb3 d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia amb l\'IRA entre 1939 i 1943, per\xc3\xb2 es va trobar que l\'IRA no estava en condicions per ser d\'utilitat seriosament. L\'ex\xc3\xa8rcit alemany tamb\xc3\xa9 va elaborar plans que detallaven una possible invasi\xc3\xb3 d\'Irlanda. Aquests plans van ser anomenats Operaci\xc3\xb3 Verd i qualsevol invasi\xc3\xb3 actuaria com a un atac de distracci\xc3\xb3 en suport d\'un atac principal per conquerir Gran Bretanya anomenat Operaci\xc3\xb3 Lle\xc3\xb3 Mar\xc3\xad. Tots dos plans van ser arxivats en 1942. Quan tropes de l\'Ex\xc3\xa8rcit dels Estats Units van comen\xc3\xa7ar a ser estacionades a Irlanda del Nord en 1942, el Pla Verd fou reactivat perqu\xc3\xa8 hi havia por entre l\'alt comandament alemany (i el Govern d\'Irlanda), que l\'Ex\xc3\xa8rcit dels EUA podria intentar una invasi\xc3\xb3 d\'Irlanda, despr\xc3\xa9s de l\'ocupaci\xc3\xb3 d\'Isl\xc3\xa0ndia (despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica) i Groenl\xc3\xa0ndia en 1941. Aquests temors van portar a un altre pla de la intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia alemanya (Operaci\xc3\xb3 Osprey) per\xc3\xb2 va ser abandonat quan la temuda invasi\xc3\xb3 nord-americana no va tenir lloc._NEWLINE_Els brit\xc3\xa0nics tamb\xc3\xa9 tenien un pla per ocupar tota l\'illa com a resposta a qualsevol intent d\'invasi\xc3\xb3 alemanya. Ells sempre havien intentat tranquil\xc2\xb7litzar privadament de Valera dient-li que qualsevol invasi\xc3\xb3 de les tropes seria nom\xc3\xa9s per invitaci\xc3\xb3. Aquest pla va ser anomenat Pla W i els detalls intricats van ser elaborats amb els militars i el govern irland\xc3\xa8s sobre com reaccionar davant d\'una invasi\xc3\xb3 alemanya. Els militars irlandesos compartiren detalls de les seves defenses i capacitats militars amb els brit\xc3\xa0nics i les tropes estacionades a Irlanda del Nord. Les garanties dels brit\xc3\xa0nics no consolaren totalment De Valera perqu\xc3\xa8 mentre les forces alemanyes continuessin amena\xc3\xa7ant Gran Bretanya els brit\xc3\xa0nics podrien envair el territori de l\'Estat. No sabia que el primer ministre d\'Irlanda del Nord, Craigavon instava Londres per aprofitar el port de Cobh, o que havien realitzat intents per dividir el consens sobre la pol\xc3\xadtica de neutralitat. La tensi\xc3\xb3 fou alleugerada amb concessions com la relaxaci\xc3\xb3 de la demanda de permetre la marina brit\xc3\xa0nica i patrulles de la for\xc3\xa7a a\xc3\xa8ria a Lough Swilly. A mesura que el curs de guerra es va girar contra l\'Alemanya nazi en la seva campanya oriental, i com l\'Abwehr es torn\xc3\xa0 menys efica\xc3\xa7 al voltant de 1943-1944, les operacions a l\'illa d\'Irlanda van deixar d\'interessar als militars alemanys i per tant, als brit\xc3\xa0nics. En general, durant el per\xc3\xadode l\'objectiu de De Valera era mantenir la neutralitat irlandesa. Les autoritats irlandeses iniciaren una campanya agressiva d\'internament contra l\'IRA, incloent-hi l\'augment de la For\xc3\xa7a de Seguretat Local (LSF), les execucions i l\'acci\xc3\xb3 agressiva de la Intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia Militar Irlandesa (G2) significaren que les activitats de la Legaci\xc3\xb3 Alemanya a Dubl\xc3\xadn van ser supervisats de prop i els intents d\'infiltrar espies al pa\xc3\xads van ser descoberts r\xc3\xa0pidament._NEWLINE_Amb motiu de la mort d\'Adolf Hitler, De Valera va fer una visita controvertida a Hempel per expressar la seva solidaritat amb el poble alemany per la mort del F\xc3\xbchrer. Aquesta acci\xc3\xb3 s\'ha defensat com a pr\xc3\xb2pia d\'un estat de neutralitat. Sir John Maffey, el representant brit\xc3\xa0nic, va comentar que l\'acci\xc3\xb3 de De Valera eren "imprudent, per\xc3\xb2 matem\xc3\xa0ticament consistent". El president d\'Irlanda Douglas Hyde tamb\xc3\xa9 va fer arribar el seu condol, una acci\xc3\xb3 que va enfurismar el ministre dels Estats Units perqu\xc3\xa8 cap mesura similar havia tingut lloc a la mort del president dels Estats Units, Franklin D. Roosevelt. No obstant aix\xc3\xb2, totes les banderes a Dubl\xc3\xadn van onejar a mitja asta per respecte.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xadctimes irlandeses de l\'Holocaust\n_START_PARAGRAPH_\nEsther Steinberg i el seu fill, nascut a Par\xc3\xads i naturalitzat belga, foren les \xc3\xbaniques v\xc3\xadctimes irlandeses de l\'Holocaust. Van morir a Auschwitz des d\'on havien estat transportats des de Par\xc3\xads en 1942.'