b"\n_START_ARTICLE_\n2001: una odissea de l'espai\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nLa pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula est\xc3\xa0 dividida en cinc cap\xc3\xadtols, o apartats, que representen tres \xc3\xa8poques diferents en el temps. Els cap\xc3\xadtols apareixen de manera cronol\xc3\xb2gica comen\xc3\xa7ant en el passat i acabant en el futur sense passar pel present (tenint en compte que la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula va ser estrenada l'any 1968). Cada cap\xc3\xadtol, excepte el segon, \xc3\xa9s precedit pel seu t\xc3\xadtol. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula no t\xc3\xa9 t\xc3\xadtols de cr\xc3\xa8dit al principi, i nom\xc3\xa9s es pot veure el t\xc3\xadtol de l'obra. El t\xc3\xadtol apareix sobre una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia a l'espai, en qu\xc3\xa8, amb la m\xc3\xbasica de Richard Strauss, es pot veure la Lluna i el Sol alineats.\n_START_SECTION_\nEl despertar de l'home\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer cap\xc3\xadtol comen\xc3\xa7a mostrant passatges de gran bellesa d'una sabana, on viu un grup d'hom\xc3\xadnids. Es mostren diferents imatges de la seva vida quotidiana al voltant d'una bassa, on el grup viu prec\xc3\xa0riament alimentant-se amb la poca vegetaci\xc3\xb3 que tenen a l'abast i que han de compartir amb un grup de tapirs. El grup \xc3\xa9s atacat per un lleopard que mata un membre de la tribu, m\xc3\xa9s tard s\xc3\xb3n atacats per un altre grup d'hom\xc3\xadnids que volen tenir control sobre el petit bassal d'aigua. Malgrat que no hi ha viol\xc3\xa8ncia f\xc3\xadsica entre els dos b\xc3\xa0ndols, els nouvinguts obliguen la tribu a retirar-se. Espantats i sense aigua, passen la nit en vetlla refugiats en un abric roc\xc3\xb3s sentint els rugits del lleopard. A l'alba, descobreixen un estrany mon\xc3\xb2lit de pedra negra que ha aparegut durant la nit. Els hom\xc3\xadnids primer tenen por de l'estrany objecte, per\xc3\xb2 a poc a poc acaben acostant-s'hi i tocant-lo. Poc despr\xc3\xa9s un dels hom\xc3\xadnids t\xc3\xa9 una visi\xc3\xb3 mentre juga amb les restes d'un animal mort i descobreix com fer servir un os com a arma per a defensar-se o ca\xc3\xa7ar. El grup mata un tapir i finalment fa el salt d'herb\xc3\xadvors a carn\xc3\xadvors. Encoratjats pel descobriment, tornen a la bassa tots armats amb ossos i s'enfronten amb l'altre grup d'hom\xc3\xadnids, maten el seu cap i recuperen el control sobre l'aigua. Triomfant, l'hom\xc3\xadnid llan\xc3\xa7a l'os enlaire. En aquest moment hi ha un tall d'imatge i, fent un salt temporal de quatre milions d'anys, apareix un sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit orbitant a l'espai.\n_START_SECTION_\nDe la Terra a la Lluna\n_START_PARAGRAPH_\nEl segon cap\xc3\xadtol comen\xc3\xa7a amb imatges de sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits orbitant la Terra i m\xc3\xbasica de vals amb Al bell Danubi blau. Un avi\xc3\xb3 espacial de la companyia Pan Am porta el Dr. Heywood R. Floyd cap a una estaci\xc3\xb3 espacial que orbita la Terra, on s'atura abans de ser traslladat a la Base Clavius, que \xc3\xa9s a la Lluna. Durant la seva estada a l'estaci\xc3\xb3 espacial fa una videoconfer\xc3\xa8ncia per a felicitar l'aniversari a la seva filla. M\xc3\xa9s tard es troba amb una vella coneguda, Elena, una cient\xc3\xadfica russa que \xc3\xa9s amb un grup de col\xc2\xb7legues de retorn a la Terra despr\xc3\xa9s d'una missi\xc3\xb3 a l'espai. El Dr. Smyslov aprofita l'ocasi\xc3\xb3 per a preguntar al Dr. Floyd qu\xc3\xa8 succeeix a Clavius, ja que s'ha perdut contacte telef\xc3\xb2nic amb la base, i es va denegar l'aterratge d'una nau amb problemes t\xc3\xa8cnics. Aquests fets han provocat rumors d'una epid\xc3\xa8mia encoberta a la base lunar. El Dr. Floyd renuncia a contestar preguntes sobre epid\xc3\xa8mies i lleva import\xc3\xa0ncia als fets._NEWLINE_El Dr. Floyd segueix el seu viatge cap a la Lluna en un transbordador espacial. Es poden veure seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de la rutina di\xc3\xa0ria a la nau i les dificultats que tenen les hostesses per a fer la seva feina en gravetat zero._NEWLINE_Una vegada el Dr. Floyd arriba a Clavius, s'aclareix el secret. En una confer\xc3\xa8ncia amb altres cient\xc3\xadfics el Dr. Floyd demana perd\xc3\xb3 per la necessitat d'utilitzar una hist\xc3\xb2ria falsa, l'epid\xc3\xa8mia, per a encobrir els fets. M\xc3\xa9s tard, mentre el Dr. Floyd i altres cient\xc3\xadfics viatgen en un autob\xc3\xbas lunar, s'explica que un mon\xc3\xb2lit de pedra negra ha estat desenterrat a la Lluna. El mon\xc3\xb2lit va ser descobert durant una an\xc3\xa0lisi magn\xc3\xa8tica de la superf\xc3\xadcie lunar. Fins al moment el mon\xc3\xb2lit no ha mostrat cap tipus d'activitat. Tot i que es desconeix la seva utilitat i el seu origen, se sap que va ser enterrat de manera deliberada._NEWLINE_Mentre el grup de cient\xc3\xadfics pren unes fotografies, al voltant del mon\xc3\xb2lit i la zona d'excavaci\xc3\xb3, el Sol surt per l'horitz\xc3\xb3 lunar, il\xc2\xb7luminant el mon\xc3\xb2lit per primera vegada des que va ser desenterrat. De sobte el mon\xc3\xb2lit emet un senyal ac\xc3\xbastic eixordador.\n_START_SECTION_\nMissi\xc3\xb3 a J\xc3\xbapiter\n_START_PARAGRAPH_\nEl tercer cap\xc3\xadtol comen\xc3\xa7a amb un salt en el temps de divuit mesos, l'any 2001, a bord de la nau Discovery 1 en missi\xc3\xb3 a J\xc3\xbapiter. La nau \xc3\xa9s tripulada pels cient\xc3\xadfics i astronautes David Bowman i Frank Poole. A m\xc3\xa9s de portar a bord tres cient\xc3\xadfics en estat d'hibernaci\xc3\xb3. El Discovery 1 tamb\xc3\xa9 disposa d'un ordinador, HAL 9000, dotat d'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia artificial que s'ocupa de la majoria de les funcions de la nau. Els astronautes es distrauen fent esport, menjant, pintant o jugant als escacs._NEWLINE_Mentre els astronautes sopen, miren al televisor una entrevista que han fet per al canal de televisi\xc3\xb3 BBC 12. L'entrevistador explica que, a causa de la gran dist\xc3\xa0ncia entre la nau i la Terra, les comunicacions triguen 7 minuts a arribar, per\xc3\xb2 que aquestes esperes han sigut editades. L'entrevistador parla amb els astronautes i els fa preguntes sobre la vida a la nau, tamb\xc3\xa9 mostra curiositat per saber m\xc3\xa9s sobre en HAL i l'experi\xc3\xa8ncia de treballar amb intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia artificial. Durant l'entrevista en HAL diu de si mateix que \xc3\xa9s \xc2\xabinfal\xc2\xb7lible i incapa\xc3\xa7 de cometre errors\xc2\xbb i mostra el seu entusiasme per la missi\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 menciona com gaudeix treballant amb humans. Bowman \xc3\xa9s preguntat si en HAL t\xc3\xa9 emocions humanes, a la qual cosa respon: \xc2\xabAix\xc3\xad ho sembla, perqu\xc3\xa8 est\xc3\xa0 programat per a actuar d'aquesta manera, per\xc3\xb2 si en t\xc3\xa9 de veritat... qui ho sap!\xc2\xbb. Frank tamb\xc3\xa9 rep un missatge de felicitaci\xc3\xb3 d'aniversari dels seus pares._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard, HAL mostra inter\xc3\xa8s pels dibuixos de la tripulaci\xc3\xb3 fets per en Dave i li demana que els hi ensenyi, aprofitant l'ocasi\xc3\xb3 per a fer-li unes preguntes sobre la missi\xc3\xb3 i mostrar-li el seu neguit pel secretisme que l'envolta. HAL troba poc com\xc3\xba que tres cient\xc3\xadfics fossin entrenats per separat i hibernats abans de la missi\xc3\xb3. HAL tamb\xc3\xa9 menciona els \xc2\xabestranys\xc2\xbb rumors sobre el succe\xc3\xaft a la Lluna i rumia si hi ha cap relaci\xc3\xb3 amb la missi\xc3\xb3 que ells han de portar a terme. En Dave refusa especular i pregunta a HAL si est\xc3\xa0 treballant en el seu perfil psicol\xc3\xb2gic. Durant la conversa, HAL detecta un problema amb l'antena principal de la nau. Sembla que una unitat AE35 fallar\xc3\xa0 d'aqu\xc3\xad a 72 hores i la nau perdr\xc3\xa0 comunicaci\xc3\xb3 amb la Terra. Bowman, amb l'ajut d'una c\xc3\xa0psula espacial Eva Pod, fa un passeig espacial per a reempla\xc3\xa7ar la unitat. Despr\xc3\xa9s de retirar l'AE35 afectada i analitzar-la, no hi troben cap problema. HAL suggereix instal\xc2\xb7lar-la de nou i esperar la seva fallada per a saber aix\xc3\xad quin era el problema. El control de la missi\xc3\xb3, i amb l'ajut d'un ordinador id\xc3\xa8ntic a HAL 9000, informa els astronautes que HAL ha com\xc3\xa8s un error en detectar la fallada. Quan els astronautes q\xc3\xbcestionen HAL sobre l'error, ell els recorda que els ordinadors de la S\xc3\xa8rie 9000 s\xc3\xb3n infal\xc2\xb7libles i que, per tant, la fallada ha de ser un \xc2\xaberror hum\xc3\xa0\xc2\xbb._NEWLINE_Els astronautes decideixen tenir una conversa \xc2\xabprivada\xc2\xbb lluny de HAL i es refugien dintre d'una c\xc3\xa0psula espacial Eva Pod, des d'on comproven que la r\xc3\xa0dio \xc3\xa9s apagada i HAL no els pot sentir. Tots dos coincideixen que tenen mals presagis sobre l'error com\xc3\xa8s per HAL, i decideixen tornar a instal\xc2\xb7lar la pe\xc3\xa7a i veure si falla. En cas que l'AE35 no falli, Frank creu que el millor seria desconnectar HAL. Dave raona que s'haurien de deixar intactes les funcions b\xc3\xa0siques de l'ordinador. Tamb\xc3\xa9 menciona que cap ordinador de la S\xc3\xa8rie 9000 ha com\xc3\xa8s errors i que mai se n'ha hagut de desconnectar un, i no sap com s'ho prendr\xc3\xa0 HAL.\n_START_SECTION_\nIntermissi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nFrank Poole procedeix a instal\xc2\xb7lar el m\xc3\xb2dul de nou amb l'ajut d'un Pod. Durant la missi\xc3\xb3, Frank \xc3\xa9s atacat per la c\xc3\xa0psula espacial Pod, que talla els conductes d'aire de l'astronauta i el llan\xc3\xa7a a l'espai. David Bowman, que es troba en el control de missi\xc3\xb3, pregunta a HAL qu\xc3\xa8 ha succe\xc3\xaft, per\xc3\xb2 l'ordinador respon que no t\xc3\xa9 prou informaci\xc3\xb3 per a poder donar una resposta. En Dave surt amb un altre Pod a l'espai per a rescatar el seu company, per\xc3\xb2 amb les presses no agafa el casc. En aquest moment es produeix una fallada en els sistemes de la nau que causa la mort dels tres astronautes en hibernaci\xc3\xb3. Dave, que \xc3\xa9s fora de la nau Discovery 1, desconeix aquests fets. Una vegada recuperat el cos sense vida de Frank, Dave retorna cap a la nau i demana a HAL que obri la comporta del Discovery 1, per\xc3\xb2 l'ordinador s'hi nega. HAL explica que coneix els plans de desconnectar-lo, ja que ha seguit la conversa privada amb Frank dintre del Pod llegint-los els llavis, i li comunica que la missi\xc3\xb3 \xc3\xa9s massa important i que, pel b\xc3\xa9 d'aquesta, no el poden desconnectar. Dave informa HAL que pensa entrar per la porta d'emerg\xc3\xa8ncia de la nau. HAL contesta que sense un casc ser\xc3\xa0 molt dif\xc3\xadcil._NEWLINE_Dave deixa anar el cad\xc3\xa0ver de Frank per a poder fer servir els bra\xc3\xa7os mec\xc3\xa0nics del Pod, i amb aquests poder obrir la comporta d'emerg\xc3\xa8ncia de la nau Discovery 1 manualment, ja que HAL no t\xc3\xa9 control sobre aquesta funci\xc3\xb3. Recula el seu Pod per a encarar l'escotilla cap a l'entrada d'emerg\xc3\xa8ncia i activa les voladures del Pod, que en explotar, el llancen cap a l'interior del Discovery 1, on aconsegueix pressuritzar la cambra d'entrada. Tot i la perillositat del pla, aquest funciona, i Dave entra dins la nau. Despr\xc3\xa9s d'aconseguir un casc, es dirigeix cap a la central de mem\xc3\xb2ria de HAL. HAL intenta conv\xc3\xa8ncer Dave que no t\xc3\xa9 necessitat de desconnectar-lo, que tot anir\xc3\xa0 b\xc3\xa9 a partir d'ara i que no hi haur\xc3\xa0 m\xc3\xa9s errors. Veient que Dave no s'atura i que est\xc3\xa0 desconnectant els seus m\xc3\xb2duls de mem\xc3\xb2ria, HAL suplica que no ho faci, que nota com la mem\xc3\xb2ria comen\xc3\xa7a a fallar-li i que t\xc3\xa9 por. A mesura que els m\xc3\xb2duls de mem\xc3\xb2ria s\xc3\xb3n desconnectats, la veu de HAL va perdent pot\xc3\xa8ncia. L'ordinador retrocedeix a un estat de mem\xc3\xb2ria b\xc3\xa0sic, en aquest punt, comen\xc3\xa7a a cantar una can\xc3\xa7\xc3\xb3 que el seu instructor Mr. Langely li havia ensenyat. La can\xc3\xa7\xc3\xb3 en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 \xc3\xa9s Daisy Bell. \xc3\x89s llavors que un missatge gravat apareix de manera autom\xc3\xa0tica a la pantalla de l'ordinador. El Dr. Floyd hi informa els ocupants de la nau, que per raons de la m\xc3\xa9s alta seguretat, el prop\xc3\xb2sit real de la missi\xc3\xb3 se'ls havia mantingut en secret, i que nom\xc3\xa9s HAL en coneixia la verdadera finalitat. El Dr. Floyd continua explicant que, divuit mesos enrere, la primera prova de vida intel\xc2\xb7ligent extraterrestre va ser descoberta a la superf\xc3\xadcie lunar. Aquesta prova, un mon\xc3\xb2lit de 4 milions d'anys d'antiguitat, havia estat enterrada a la superf\xc3\xadcie lunar de manera deliberada. El mon\xc3\xb2lit, d'origen i funci\xc3\xb3 desconeguts, ha restat inactiu tot el temps, amb l'excepci\xc3\xb3 d'haver em\xc3\xa8s un fort senyal ac\xc3\xbastic dirigit a J\xc3\xbapiter.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xbapiter i m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l'infinit\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xbaltim cap\xc3\xadtol comen\xc3\xa7a amb una altra seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia sense imatges i amb el R\xc3\xa8quiem de Gy\xc3\xb6rgy Ligeti. La nau Discovery 1 arriba a J\xc3\xbapiter, on hi ha un mon\xc3\xb2lit id\xc3\xa8ntic al trobat a la Lluna orbitant el planeta. Dave abandona la nau en un Pod per a recuperar el mon\xc3\xb2lit. Es poden veure els sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits galileans que apareixen alineats amb el mon\xc3\xb2lit que flota a l'espai. En aquest moment, el Pod \xc3\xa9s \xc2\xabxuclat\xc2\xbb per un \xc2\xabt\xc3\xbanel de llum\xc2\xbb o \xc2\xabporta espacial\xc2\xbb, per on viatja a gran velocitat per l'espai. Despr\xc3\xa9s, el Pod sobrevola terres estranyes en un planeta desconegut. Finalment, el Pod apareix enmig d'una estan\xc3\xa7a decorada a l'estil Llu\xc3\xads XVI, on nom\xc3\xa9s hi ha Dave, sol i envellit. Les seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies canvien progressivament, aix\xc3\xad com el punt de mira de Dave, que es va trobant versions de si mateix cada vegada m\xc3\xa9s envellit, primer a taula sopant, i despr\xc3\xa9s al llit amb una edat molt avan\xc3\xa7ada. Al peu del llit apareix el mon\xc3\xb2lit. L'astronauta intenta tocar-lo i en aquest moment apareix transformat en un fetus susp\xc3\xa8s en l'aire sobre el llit. Finalment, apareix el fetus orbitant la Terra. Torna a sonar Aix\xc3\xad parl\xc3\xa0 Zaratustra com al principi de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula.\n_START_SECTION_\nRestes dels primers esborranys en la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat que el gui\xc3\xb3 final va patir canvis, algunes de les idees dels primers esborranys apareixen en el film.\n_START_SECTION_\nHAL i la pressi\xc3\xb3 psicol\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nEn els primers guions de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula s'explicava d'una manera m\xc3\xa9s clara qu\xc3\xa8 provoca els errors de HAL. L'ordinador \xc3\xa9s obligat per les autoritats a la Terra a mantenir informaci\xc3\xb3 secreta sobre la missi\xc3\xb3 i la seva finalitat real, investigar d'on prov\xc3\xa9 el mon\xc3\xb2lit. Els astronautes desconeixen aquest fet i aix\xc3\xb2 obliga HAL a mentir o dir mitges veritats. En una conversa, finalment descartada pel film, Frank Poole q\xc3\xbcestiona en HAL: \xc2\xabEn David i jo creiem que hi ha alguna cosa sobre aquesta missi\xc3\xb3 que a nosaltres no se'ns va dir, alguna cosa que la resta de la tripulaci\xc3\xb3 sap i que tu tamb\xc3\xa9 saps. Voldr\xc3\xadem que ens diguessis si \xc3\xa9s cert.\xc2\xbb HAL contesta de manera enigm\xc3\xa0tica: \xc2\xabEm sap greu, Frank, per\xc3\xb2 no crec que pugui respondre aquesta pregunta sense con\xc3\xa8ixer qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s el que sabeu vosaltres.\xc2\xbb_NEWLINE_Per a HAL la missi\xc3\xb3 \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s important, ja que \xc3\xa9s la ra\xc3\xb3 de la seva exist\xc3\xa8ncia, i la possibilitat que un error hum\xc3\xa0 causat pel desconeixement la posi en perill, el neguiteja. HAL es debat entre explicar la veritat als astronautes o mantenir el secret. Aix\xc3\xb2 acaba provocant un conflicte psicol\xc3\xb2gic a l'ordinador, cosa que l'empeny a detectar erradament la fallada de la unitat AE35._NEWLINE_Tot i que la idea de HAL patint les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de l'estr\xc3\xa8s apareix en la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, \xc3\xa9s de manera molt superficial, i nom\xc3\xa9s es menciona el fet que hi havia informaci\xc3\xb3 que els astronautes desconeixien en el missatge pregravat del Dr. Floyd.\n_START_SECTION_\nSat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits d'\xc3\xbas militar\n_START_PARAGRAPH_\nUna altra idea que va desapar\xc3\xa8ixer de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula \xc3\xa9s la finalitat b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica dels sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits que apareixen orbitant la Terra. La famosa escena de l'os, llan\xc3\xa7at enlaire per un hom\xc3\xadnid, que es transforma en un sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit, tenia una veu en off que explicava que aquest era armat amb m\xc3\xadssils nuclears. Tamb\xc3\xa9 s'explicava la situaci\xc3\xb3 a la Terra, on hi havia vint-i-set nacions amb armes nuclears, i el fet que ning\xc3\xba creia que la pau duraria per sempre. Piers Bizony explica en el seu llibre 2001 Filming the future que despr\xc3\xa9s que les maquetes dels sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits foren constru\xc3\xafdes, Kubrick va decidir que no volia cap connexi\xc3\xb3 amb Dr. Strangelove i va optar per fer menys \xc3\xb2bvia la finalitat b\xc3\xa8l\xc2\xb7lica d'aquests.\n_START_SECTION_\nRodatge\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres imatges que es van gravar per a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula van ser l'excavaci\xc3\xb3 lunar per a desenterrar el mon\xc3\xb2lit. La gravaci\xc3\xb3 es va fer als Shepperton Studios, ja que el decorat era massa gran per a Borhamwood. El set feia 18 x 36 x 18 metres. Es va comen\xc3\xa7ar a rodar el 29 de desembre de 1965._NEWLINE_El decorat nom\xc3\xa9s cobria la zona d'excavaci\xc3\xb3, i la resta de paisatge lunar va ser afegit un any despr\xc3\xa9s. La producci\xc3\xb3 es va traslladar el gener 1966 als estudis m\xc3\xa9s petits de MGM-British a Borehamwood, on es va gravar la resta de l'acci\xc3\xb3 i els efectes especials, comen\xc3\xa7ant amb les escenes que impliquen el Dr. Floyd a la nau Orion. L'estudi va ser descrit com \xc2\xabun centre neur\xc3\xa0lgic palpitant... amb el mateix ambient fren\xc3\xa8tic que Cap Kennedy durant les etapes finals del compte enrere.\xc2\xbb_NEWLINE_L'\xc3\xbanica escena no filmada en un estudi \xe2\x80\x94i l'\xc3\xbaltima escena rodada\xe2\x80\x94 \xc3\xa9s la seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia en qu\xc3\xa8 l'hom\xc3\xadnid esclafa un crani utilitzant un os com a eina. Es va construir una petita plataforma elevada en un descampat a prop de l'estudi, perqu\xc3\xa8 la c\xc3\xa0mera pogu\xc3\xa9s disparar cap amunt amb el cel com a fons, evitant els cotxes i camions que passaven a dist\xc3\xa0ncia._NEWLINE_La filmaci\xc3\xb3 d'actors va acabar el setembre de 1967, i des de juny de 1966 fins a mar\xc3\xa7 de 1968 Kubrick va passar la major part del seu temps treballant en els 205 efectes especials que apareixen en la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. El director va ordenar als t\xc3\xa8cnics d'efectes especials d'utilitzar el proc\xc3\xa9s labori\xc3\xb3s de crear tots els efectes visuals \xc2\xaba la c\xc3\xa0mera\xc2\xbb, evitant degradar la qualitat d'imatge amb l'\xc3\xbas de croma i t\xc3\xa8cniques de sobreposici\xc3\xb3. Encara que aquesta t\xc3\xa8cnica, coneguda com a \xc2\xabheld takes\xc2\xbb, va donar lloc a una millor qualitat d'imatge, va significar que la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula exposada havia de ser emmagatzemada durant llargs per\xc3\xadodes de temps entre preses, a vegades per per\xc3\xadodes de fins a un any. El mar\xc3\xa7 de 1968, Kubrick va acabar l'edici\xc3\xb3 de preestrena de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, fent el seu muntatge final just uns dies abans de la distribuci\xc3\xb3 nacional de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula l'abril de 1968._NEWLINE_Inicialment era previst fotografiar la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula en Cinerama (utilitzant tres tires de negatius), com en La conquesta de l'oest, perqu\xc3\xa8 era part d'un acord de producci\xc3\xb3 i distribuci\xc3\xb3 entre MGM i Cinerama Releasing Corporation, per\xc3\xb2 va haver de ser canviat a Super Panavision 70 (que utilitza un sol negatiu de 65\xc2\xa0mm) gr\xc3\xa0cies al consell del supervisor d'efectes especials Douglas Trumbull, a causa dels problemes de distorsi\xc3\xb3 amb el sistema de Cinerama amb tres negatius. El processament de color i les impressions en 35\xc2\xa0mm van ser fets utilitzant el proc\xc3\xa9s de transfer\xc3\xa8ncia de Technicolor. Les impressions en 70\xc2\xa0mm van ser fetes per MGM Laboratories, Inc. en Metrocolor. La producci\xc3\xb3 va sobrepassar en 4,5 milions de d\xc3\xb2lars el pressupost inicial de 6 milions i va ser acabada amb sis mesos de retard."