b"\n_START_ARTICLE_\nSenyoria de Grailly\n_START_PARAGRAPH_\nLa senyoria de Grailly fou una jurisdicci\xc3\xb3 feudal del Regne de Fran\xc3\xa7a, prop de Ginebra (Confederaci\xc3\xb3 Helv\xc3\xa8tica), al pa\xc3\xads de Gex, departament de l'Ain, que avui dia es diu Grilly._NEWLINE_El primer senyor conegut fou Gerard vers 1200; el va succeir el seu fill Joan I, i a aquest el seu fill Joan II. El seu fill, Joan III de Grailly, va rebre possessions a la Gascunya i Alv\xc3\xa8rnia del rei d'Anglaterra i fou vescomte de Benaug\xc3\xa8s o de Benauge, senyor de Gurson, Fleix, Puy-Paulin, Chaslus, Sainte-Croix de Villagrand, Rolle i Langon; va morir el 1301 i es va casar amb Claramonda de Landirans, filla del senyor Gaillard i hereva de la senyoria de Landirans. El va succeir el seu fill Pere I, menys a Langon, Fleix i Gurson que van anar al fill Joan. Pere I va tenir dos fills: Caterina, que va rebre les baronies de Saint-Bazailles i Landairon, i fou senyor de Gurson i Fleix i que es va casar amb Jord\xc3\xa0 de Casaubon i Illa Jord\xc3\xa0; i Pere II, senyor de Grailly, vescomte de Benaug\xc3\xa8s, vescomte de Castilhon i senyor de Gurson, Fleix, Puy-Paulin, Chaslus, Sainte-Croix de Villagrand, Rolle, Langon i Landirans. Va morir el 1356. Estava casat amb Asalida, filla i hereva de Pere Amanieu de Bordeus, captal de Buch, que li va aportar el Captalat de Buch. D'aquest matrimoni va tenir tres fills: Joan IV (el successor), Brunissenda (casada amb el senyor de Rion) i Joana (casada amb Senebrun de Lesparre); d'un segon matrimoni amb Rosemburga, filla del comte Heli VII de Perigord va tenir a Arquimbald de Grailly (que despr\xc3\xa9s veurem) i Rogeta (casada amb el senyor de la Rochefoucauld)_NEWLINE_La successi\xc3\xb3 com hem vist va recaure en el fill m\xc3\xa9s gran, Joan IV, captal de Buch, senyor de Grailly, vescomte de Benauges, i senyor de Fleix, Puy-Paulin, Sainte-Croix de Villagrand, Rolle, Langon i Castelnau. Va tenir tres fills del seu matrimoni amb Blanca de Foix, per\xc3\xb2 tots van morir joves: Margarida, Gast\xc3\xb3 el successor que va portar els mateixos t\xc3\xadtols que el pare i va morir el 1362 i el seg\xc3\xbcent successor, el tercer germ\xc3\xa0, Joan V, amb els mateixos t\xc3\xadtols, mort el 1376._NEWLINE_Llavors la successi\xc3\xb3 va recaure en Arquimbald de Grailly, germanastre dels anteriors, que havia rebut el vescomtat de Castilhon, i la senyoria de Gurson vers el 1356. A la mort de Joan V va heretar la senyoria de Grailly, el vescomtat de Benaug\xc3\xa8s i les senyories de Fleix, Puy-Paulin, Sainte-Croix de Villagrand, Rolle, Langon i Castelnau. Tamb\xc3\xa9 va ser comte de Lavaux, comte de Longueville, senyor de Meille, Bachevele, Cadillac, L'Isle, Saint-George, La Trayne, Pomiers, Podensac i Hausos. Va morir entre 1413 i 1416. El seu matrimoni amb Isabel de Foix li va aportar el comtat de Foix, elcomtat de Bigorra, el vescomtat de Bearn i altres vescomtats menors com el vescomtat de Castellb\xc3\xb2, el de Marsan, el de Lautrec, el de Gavald\xc3\xa0, el d'Oloron, el de Brulh\xc3\xa8s i el de Gabard\xc3\xa0, i la baronia de Montcada a Catalunya._NEWLINE_Arquimbald va deixar els dominis repartits: el seu fill Joan va rebre els dominis materns, i Gast\xc3\xb3 va rebre el Captalat de Buch, la senyoria de Grailly, el vescomtat de Benauges (que va ser elevat a comtat), el comtat de Longueville, i les senyories de Gurson, Sainte-Croix de Villagrand, Rolle i Meille. Altres fills van rebre tamb\xc3\xa9 alguna senyoria. El 1424 la senyoria de Grailly va passar a Savoia amb el comtat de Ginebra."