b"\n_START_ARTICLE_\nLamta (Tun\xc3\xadsia)\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nConeguda per alguns passatges de texts (Polibi i el Bellum africanum ), la seva hist\xc3\xb2ria p\xc3\xbanica est\xc3\xa0 testificada per dades arqueol\xc3\xb2giques funer\xc3\xa0ries qu\xc3\xa8 subministra una vasta necr\xc3\xb2polis situada al nord de Lamta. El seu per\xc3\xadode rom\xc3\xa0, m\xc3\xa9s ben conegut, est\xc3\xa0 testificat per diferents vestigis exposats al Museu Arqueol\xc3\xb2gic de Lamta (inaugurat el 1992) aix\xc3\xad com al Museu Nacional del Bardo entre els quals un mosaic del segle III representant Apol\xc2\xb7lo, les nou muses i les quatre estacions)._NEWLINE_Per\xc3\xb2 la principal resta continua sent sens dubte el sarc\xc3\xb2fag cristi\xc3\xa0 descobert el 1975 entre Sayada i Ksar Hellal, que constitueix una obra d'art \xc3\xbanica a Tun\xc3\xadsia tant per la seva bellesa com pel seu estat de conservaci\xc3\xb3."