b"\n_START_ARTICLE_\nSpilocuscus\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls Spilocuscus tenen una mida relativament gran en comparaci\xc3\xb3 amb els altres cuscussos. La seva llargada corporal \xc3\xa9s de 338-640 mm, la cua mesura 315-590 mm i el pes dels animals varia entre dos i set quilograms. Sembla que S. wilsoni \xc3\xa9s l'esp\xc3\xa8cie m\xc3\xa9s petita, per\xc3\xb2 no es pot determinar amb certesa perqu\xc3\xa8 els \xc3\xbanics esp\xc3\xa8cimens ben conservats d'aquesta esp\xc3\xa8cie s\xc3\xb3n d'individus immadurs. D'altra banda, el cusc\xc3\xbas roig-i-negre \xc3\xa9s l'esp\xc3\xa8cie m\xc3\xa9s gran, no nom\xc3\xa9s de Spilocuscus, sin\xc3\xb3 de tots els falang\xc3\xa8rids. A difer\xc3\xa8ncia d'altres esp\xc3\xa8cies properes, els Spilocuscus presenten dimorfisme sexual tant en les dimensions (les femelles solen ser m\xc3\xa9s grosses que els mascles) com en la coloraci\xc3\xb3 (cada sexe t\xc3\xa9 un color diferent, sent S. papuensis el que presenta menys difer\xc3\xa8ncies i S. rufoniger i S. kraemeri els que en presenten m\xc3\xa9s). Mentre van creixent, les cries van patint una s\xc3\xa8rie de canvis de coloraci\xc3\xb3._NEWLINE_Com ho indica el seu nom, una de les caracter\xc3\xadstiques m\xc3\xa9s destacables d'aquest animal s\xc3\xb3n les taques que decoren el seu pelatge. Les taques estan presents en totes les femelles i en els mascles adults, per\xc3\xb2 alguns mascles immadurs poden no tenir-ne. Excepte S. maculatus, les esp\xc3\xa8cies presenten una ratlla dorsal al pelatge._NEWLINE_L'orella externa est\xc3\xa0 coberta amb p\xc3\xa8l per la part interna, cosa que no \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de veure a causa del pelatge de l'animal. Els ulls s\xc3\xb3n grossos, estant adaptats per un estil de vida eminentment nocturn i tenen les pupil\xc2\xb7les en forma d'escletxa vertical (semblant als gats). Els iris s\xc3\xb3n de color marr\xc3\xb3 o color mel en totes les esp\xc3\xa8cies tret de S. wilsoni, que els t\xc3\xa9 de color blau-verd, tot i que Jentink recoll\xc3\xad el cas d'un cusc\xc3\xbas tacat de l'illa Waigeo amb iris de color vermell-carm\xc3\xad. Es tracta d'un marsupial amb un musell curt i puntat i les femelles disposen de quatre mamelles (tot i que el nombre habitual de cries per ventrada \xc3\xa9s d'entre una i tres). El marsupi est\xc3\xa0 ben desenvolupat i t\xc3\xa9 l'obertura a la part frontal._NEWLINE_El primer i el segon dit de cada m\xc3\xa0 s\xc3\xb3n oposables (es poden plegar envers els altres dits, com els polzes dels humans), cosa que ajuda els Spilocuscus a agafar-se a les branques dels arbres als quals s'enfilen. Les urpes de les potes anteriors s\xc3\xb3n corbades i estan ben afilades per ajudar a escalar. En canvi, les potes posteriors manquen d'urpa, el primer dit est\xc3\xa0 oposat als altres i els dits II i III s\xc3\xb3n petits i estan fusionats. La cua tamb\xc3\xa9 resulta \xc3\xbatil per agafar-se, car \xc3\xa9s pr\xc3\xa8nsil i est\xc3\xa0 dotada de calls que en milloren l'adher\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nComportament i reproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls Spilocuscus s\xc3\xb3n animals arbor\xc3\xadcoles nocturns i t\xc3\xadmids, coneguts pels seus moviments lents. Es passen les hores del dia reposant en una branca de cobricel. La seva dieta es compon de fruites, flors, fulles i a vegades tamb\xc3\xa9 ous, tot i que les seves llargues dents canines han estat interpretades com a prova d'un cert grau de carnivorisme i els exemplars en captivitat es mengen pollastre i menjar de gos en llauna. Exceptuant les mares que viuen amb les seves cries, s\xc3\xb3n animals solitaris. Els mascles s\xc3\xb3n especialment agressius i no se'ls pot mantenir junts en captivitat, per evitar que es barallin entre ells. Solen marcar el seu territori per mantenir a ratlla els altres mascles, emetent una penetrant olor de mesc tant del seu cos com de les excrecions de les seves gl\xc3\xa0ndules odor\xc3\xadferes. Deixen saliva a les branques i branquillons dels arbres per informar els altres del seu territori i mitjan\xc3\xa7ar les interaccions socials. Si troben un altre mascle a la seva \xc3\xa0rea, fan lladrucs, refilets i xiscles i es posen dempeus per defensar el seu territori. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n agressius envers els seus depredadors, com ara pitons i aus de presa i se'n defensen amb esgarrapades, mossegades i puntades de peu._NEWLINE_El festeig es produeix majorit\xc3\xa0riament a les branques dels arbres. L'embar\xc3\xa0s dura aproximadament 13 dies, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de n\xc3\xa9ixer les cries romandran al marsupi entre sis i set mesos m\xc3\xa9s. Tot i que les femelles disposen de quatre mamelles i poden donar a llum tres cries per ventrada, \xc3\xa9s rar que n'alletin m\xc3\xa9s de dues. Les cries pesen un m\xc3\xa0xim d'1\xc2\xa0gram en n\xc3\xa9ixer. \xc3\x89s la femella la que s'encarrega de cuidar les cries fins que s\xc3\xb3n capaces de valdre's per si mateixes._NEWLINE_La longevitat d'aquests cuscussos en estat salvatge \xc3\xa9s de fins a onze anys. Un exemplar de cusc\xc3\xbas tacat visqu\xc3\xa9 13,2 anys en captivitat i podria haver assolit l'edat de 17 anys.\n_START_SECTION_\nEstat de conservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes esp\xc3\xa8cies de Spilocuscus estan recollides a l'Ap\xc3\xa8ndix II del CITES (com a esp\xc3\xa8cies que \xc2\xabno estan necess\xc3\xa0riament amena\xc3\xa7ades d'extinci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 que podrien estar-ho si no se subjecta el comer\xc3\xa7 d'esp\xc3\xa8cimens d'aquestes esp\xc3\xa8cies a una regulaci\xc3\xb3 estricta per tal d'evitar-ne un \xc3\xbas incompatible amb la seva superviv\xc3\xa8ncia\xc2\xbb)._NEWLINE_El cusc\xc3\xbas tacat \xc3\xa9s ca\xc3\xa7at per la seva carn i el seu pelatge a Nova Guinea, tot i que t\xc3\xa9 molt poca import\xc3\xa0ncia econ\xc3\xb2mica. Malgrat aquesta ca\xc3\xa7a, encara \xc3\xa9s com\xc3\xba a Nova Guinea i la majoria d'illes on viu, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil d'observar a Austr\xc3\xa0lia, a causa principalment de la seva gran timidesa. Ha estat introdu\xc3\xaft pels humans a Salayer, Mussau i les illes de Nova Irlanda, on ha prosperat. Es considera que \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie de risc m\xc3\xadnim gr\xc3\xa0cies a la seva \xc3\xa0mplia distribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica, la seva capacitat de prosperar en una varietat de medis i la manca de depredadors dominants. Tanmateix, la constant expansi\xc3\xb3 humana, juntament amb l'increment de la demanda de carn i pelatge de cusc\xc3\xbas i la destrucci\xc3\xb3 del seu h\xc3\xa0bitat natural, podria delmar els cuscussos tacats._NEWLINE_S.\xc2\xa0kraemeri \xc3\xa9s una esp\xc3\xa8cie gaireb\xc3\xa9 amena\xc3\xa7ada. Tot i ser com\xc3\xba dins del seu h\xc3\xa0bitat de menys de 2.000 km\xc2\xb2, s'est\xc3\xa0 produint una important reducci\xc3\xb3 tant de la qualitat dels seus ecosistemes com de les poblacions, cosa que en anys seg\xc3\xbcents podria fer que es reclassifiqu\xc3\xa9s l'esp\xc3\xa8cie com a vulnerable. Les amenaces m\xc3\xa9s greus s\xc3\xb3n l'augment de la pressi\xc3\xb3 de les poblacions humanes i la baixa fecunditat d'aquest animal._NEWLINE_El cusc\xc3\xbas tacat de l'illa Waigeo \xc3\xa9s considerat una esp\xc3\xa8cie vulnerable perqu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s existeix en una illa. Tot i que actualment no representen un problema greu, amenaces potencials com ara una ca\xc3\xa7a m\xc3\xa9s intensiva o una desforestaci\xc3\xb3 a gran escala significarien una amena\xc3\xa7a m\xc3\xa9s important per aquest animal pel fet que t\xc3\xa9 un h\xc3\xa0bitat limitat._NEWLINE_Pel que fa a S.\xc2\xa0wilsoni, la seva illa nadiua de Biak \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s densament poblada de totes les illes de Papua Occidental i la tala de boscos intensiva ha destru\xc3\xaft grans superf\xc3\xadcies de bosc a les d\xc3\xa8cades recents, mentre que els boscos muntanyosos de Supiori estan menys pertorbats. El 1992, una expedici\xc3\xb3 de recerca sobre mam\xc3\xadfers de dues setmanes no aconsegu\xc3\xad observar S. wilsoni. La seva raresa aparent \xc3\xa9s destacable, car S. maculatus i S. kraemeri s\xc3\xb3n relativament comuns arreu del seu \xc3\xa0mbit de distribuci\xc3\xb3, fins i tot en \xc3\xa0rees pertorbades o amb una pressi\xc3\xb3 de ca\xc3\xa7a extremament elevada._NEWLINE_Finalment, el cusc\xc3\xbas roig-i-negre \xc3\xa9s classificat com a esp\xc3\xa8cie en perill cr\xc3\xadtic d'extinci\xc3\xb3 a la Llista Vermella de la UICN, a causa del fet que \xc2\xabse sospita un declivi de la poblaci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s del 80% en tres generacions (\xc3\xa9s a dir, els \xc3\xbaltims cinc anys i els deu anys vinents) a causa dels nivells d'explotaci\xc3\xb3 i de p\xc3\xa8rdua de l'h\xc3\xa0bitat (especialment per les concessions a cultius d'oli de palma i la tala forestal)\xc2\xbb."