b"\n_START_ARTICLE_\nEsgl\xc3\xa9sia de les Santes Justa i Rufina (Oriola)\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nA l'exterior l'esgl\xc3\xa9sia t\xc3\xa9 dues portades de per\xc3\xadodes diferents, la portada lateral o de l'Evangeli s'obri al costat de l'Evangeli del temple. \xc3\x89s d'estil renaixentista, el seu disseny s'atribueix a l'arquitecte Juan Ingl\xc3\xa9s, molt pr\xc3\xb2xim a la manera de fer de Jer\xc3\xb3nimo Quijano, i que reprodueix l'estil de portada d'arc de triomf que ell mateix va difondre per la ciutat des que va arribar de Tortosa. De motiu triomfal per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s amb una columna a acada costat, traspilastres despla\xc3\xa7ades als costats amb forn\xc3\xadcules al seu dau, frisos amb acants i caulicles que prolonguen els capitells, aquesta portada es realitz\xc3\xa0 al voltant de l'any 1568. Al cos superior de la portada el pes de l'ed\xc3\xadcula de doble forn\xc3\xadcula dividides per tres columnes recau en tres \xc3\xa0ngels a manera d'atlants amb les ales desplegades. Les escultures d'aquesta portada, com els \xc3\xa0ngels que sostenen escuts, s\xc3\xb3n obra de Francisco de Ayala i tenen una gran qualitat escult\xc3\xb2rica. Amb el seu protagonisme aquestes escultures manifesten la tend\xc3\xa8ncia a donar una m\xc3\xa9s gran cabuda a la figura humana en els conjunts arquitect\xc3\xb2nics en detriment del menut decorativisme italianitzant de principi de segle._NEWLINE_L'altra portada \xc3\xa9s la dels peus del temple i principal, tamb\xc3\xa9 anomenada de les grades. \xc3\x89s una obra d'estil barroc, realitzada en el segle XVIII per l'arquitecte Antonio Villanueva, s'observa una gran influ\xc3\xa8ncia del mestre Jaume Bort, que va treballar en el mateix temple poc abans. La part superior de la portada est\xc3\xa0 decorada amb un medall\xc3\xb3 de les santes titulars d'estil berniniesc. Als costats de la mateixa s'anaven a disposar altres dos, per\xc3\xb2 finalment l'obra va quedar inacabada.\n_START_SECTION_\nCampanar\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici t\xc3\xa9 una imponent torre campanar  g\xc3\xb2tic decorat amb pinacles i una volta de creueria en el cos de campanes. Juntament amb el Micalet de la catedral de Val\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n els \xc3\xbanics campanars g\xc3\xb2tics d'aquesta tipologia del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0. El mateix posseeix un important conjunt de campanes, en la seua major part dels segles XVII al XIX._NEWLINE_El campanar conserva una de les peces de rellotgeria m\xc3\xa9s antics d'Espanya i el m\xc3\xa9s antic del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, datat de principis del s. XIV. El rellotge posse\xc3\xafa una doble finalitat com era la de regir el culte de l'esgl\xc3\xa9sia i alhora regir la vida de la ciutat per estar situada l'esgl\xc3\xa9sia al costat de la Pla\xc3\xa7a de la ciutat, a la Casa del Consell (ajuntament) i just davant del Palau del Governador d'Oriola.\n_START_SECTION_\nInterior\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple \xc3\xa9s de nau \xc3\xbanica amb capelles entre els contraforts. La nau \xc3\xa9s de volta. Est\xc3\xa0 coberta per una volta de tercelets, les claus estan decorades amb policromia i daurat, figurant-hi motius de la ciutat, motius de la Corona d'Arag\xc3\xb3 i de les santes titulars de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_Entre l'espai entre els contraforts es constru\xc3\xafren diverses capelles. En una d'elles sant Vicent Ferrer va crear la Confraria de la Sang al gener de 1411. Destaca la capella de Sant Antoni pel seu retaule barroc amb columnes salom\xc3\xb2niques realitzat pel tallista del segle XVIII Jos\xc3\xa9 Ganga Ripoll._NEWLINE_El presbiteri \xc3\xa9s de planta quadrada amb gran c\xc3\xbapula sobre petxines i tambor, en el qual foren obertes finestres per il\xc2\xb7luminar el mateix presbiteri. Les petxines estan decorades amb llen\xc3\xa7os de Bartomeu Albert fill o el menor._NEWLINE_El presbiteri va ser dissenyat en estil renaixentista seguint les pautes herrerianes pel franc\xc3\xa8s Agust\xc3\xad de Bernaldino, substituint l'anterior presbiteri g\xc3\xb2tic, decorant les voltes, murs i c\xc3\xbapula amb cassetons. Posse\xc3\xafa un impressionant retaule major que va ser cremat durant la Guerra Civil espanyola, juntament amb gran part de les capelles i mobiliari del temple._NEWLINE_Als peus del temple s'obre la capella de la Comuni\xc3\xb3 constru\xc3\xafda al segle XVIII. El seu disseny es deu a l'arquitecte Antonio Villanueva, concebent la capella com dues parts diferenciades. Una primera part a manera d'atri amb planta quadrada i una segona part, la capella pr\xc3\xb2piament dita, de planta ovalada, culminant aquesta planta amb una c\xc3\xbapula el\xc2\xb7l\xc3\xadptica que a l'exterior es tradueix en una mitja taronja. La c\xc3\xbapula est\xc3\xa0 sustentada per pilastres d'ordre compost i daurades. La capella la presideix un bell retaule barroc classicista del segle XVIII realitzat pel tallista Jos\xc3\xa9 Ganga i Ripoll. Al centre el presideix la Mare de D\xc3\xa9u del Roser, talla g\xc3\xb2tica del segle XIV, daurada i repolicromada al s. XVII._NEWLINE_A la part quadrada del temple es troba la pila baptismal, obra en marbre roig realitzada pel valenci\xc3\xa0 Joan Baptista Borja. En un principi havia de tenir als seus peus diversos lleons tallats, per\xc3\xb2 finalment Borja els va substituir per una tapa tallada en fusta amb profusa decoraci\xc3\xb3 en la qual hi ha tallades diversos passatges de la B\xc3\xadblia. Aquesta part del temple est\xc3\xa0 decorada per obres del segle XVIII, algunes de Joaqu\xc3\xadn Campos com el Bon Pastor._NEWLINE_La sagristia va ser realitzada al segle XVIII. El seu disseny es deu a l'arquitecte Jaume Bort i Meli\xc3\xa0, qui va dissenyar una sagristia de planta quadrada i di\xc3\xa0fana amb volta adovellada, obrint finestres mitjan\xc3\xa7ant la construcci\xc3\xb3 de llunetes. La sagristia la recorre un entaulament amb decoraci\xc3\xb3 barroca._NEWLINE_Aquesta construcci\xc3\xb3 va ser adornada amb un gran mobiliari de talla del segle XVIII, realitzada en estil barroc, obra del tallista barroc Josep de Ganga, reservant un gran armari central per l'urna del monument de Dijous Sant, obra de Antoine Duparc (de principis del segle XVIII)._NEWLINE_Davant d'aquesta estan\xc3\xa7a es troba la avantsagristia decorada amb diversos quadres i retrats del segle XVIII com el Naixement de Crist, les Santes Justa i Rufina o el Retrat del Bisbe Tormo d'Oriola. A m\xc3\xa9s, hi ha la font realitzada en marbre del s. XVIII.\n_START_SECTION_\nPatrimoni moble del temple\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple fou saquejat en la Guerra de Successi\xc3\xb3 i en la Guerra Civil Espanyola, pel que el seu actual patrimoni moble s'ha vist molt redu\xc3\xaft. D'entre el patrimoni moble de l'edifici conservat destaca el retaule de la capella de la Comuni\xc3\xb3 del segle XVIII i el de la capella de Sant Antoni (s. XVIII). Aix\xc3\xad mateix destaquen la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u del Rosari, obra g\xc3\xb2tica del segle XIV. El temple t\xc3\xa9 un important conjunt d'orfebreria en gran part de factura barroca, neoclassicista i academicista._NEWLINE_Cal destacar especialment l'orgue del temple, instrument que s'al\xc3\xa7a als peus del temple, per sobre de la cancel\xc2\xb7la de la porta principal. Fou constru\xc3\xaft al segle XVIII. Es tracta d'un instrument rom\xc3\xa0ntic amb caixa neog\xc3\xb2tica decorada la seva part alta amb diversos frontons. Tota la caixa es troba daurada i policromada, en especial els frontons._NEWLINE_L'orgue posse\xc3\xafa dues portes d'entrada totalment policromades que actualment es troben al museu de la Diputaci\xc3\xb3 al Castell de Santa B\xc3\xa0rbara d'Alacant."