b'\n_START_ARTICLE_\nWerner Wolf Glaser\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia i inf\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nWerner Wolf Glaser va n\xc3\xa9ixer a Col\xc3\xb2nia el 13 d\'abril de 1913, sent el segon fill del matrimoni format per Julie Glaser (nom de soltera Julie Wolff) i Viktor Glaser, i, per tant, germ\xc3\xa0 petit del fot\xc3\xb2graf i periodista Georg Glaser (nascut en 1908 i declarat mort despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial)._NEWLINE_Viktor Glaser, son pare, era un reputat periodista natural de la localitat de Linz am Rhein (un poble situat en l\'\xc3\xb2rbita d\'influ\xc3\xa8ncia de la ciutat de Col\xc3\xb2nia), en la qual va n\xc3\xa9ixer en 1861. Va ser la seva mare, Julie Glaser, qui va introduir al futur compositor en el m\xc3\xb3n de la m\xc3\xbasica. Julie havia nascut el 12 d\'abril de 1864, filla de Wolf Sussman Wolff (1817-1902) i de la seva tercera dona, Julia Wolff, cognom de soltera Lehmann (1837-1864, morta en el part de Julie), en Nottuln (Rin del Nord-Westf\xc3\xa0lia). _NEWLINE_Com tristament era habitual en la seva \xc3\xa8poca, Julie Glaser representa el cas d\'una dona jove, intel\xc2\xb7ligent, i amb una carrera prometedora, que despr\xc3\xa9s de casar-se ha d\'abandonar quasi tota la seva activitat professional per dedicar-se exclusivament al cuidat de la seva fam\xc3\xadlia. Julie havia estudiat comptabilitat, i fins al seu casament a 1902 havia viscut a diverses ciutats. En aquell moment s\'havia establert en Amsterdam, on treballava per als "Maison de Bonneterie", uns grans magatzems que venien articles de gamma alta. A m\xc3\xa9s, era una pianista talentosa que, segons el testimoni del seu fill, havia estudiat amb la mateixa Clara Schumann, de qui havia rebut una preparaci\xc3\xb3 de nivell suficient per a poder tocar concerts com a solista, encara que no s\'ha establert amb seguretat que arrib\xc3\xa9s a tocar concerts en p\xc3\xbablic.                                                                                                                                                                                                      _NEWLINE_El que s\xc3\xad que sabem de segur \xc3\xa9s que Julie Glaser va exercir com a professora de piano, tenint diversos alumnes, i que un d\'ells va ser el petit Werner Wolf, a qui sa mare va comen\xc3\xa7ar a donar classes de piano ja a la primerenca edat de tres anys. _NEWLINE_Un alumne \xc3\xa0vid de coneixements, molt interessat en la m\xc3\xbasica a partir d\'aquestes primeres experi\xc3\xa8ncies, Werner Wolf va escriure les seves primeres pe\xc3\xa7es musicals sent encara un nen petit.\n_START_SECTION_\nEtapa d\'estudiant\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1929, a l\'edat de 16 anys, va superar la prova d\'acc\xc3\xa9s a la Staatliche Hochschule f\xc3\xbcr Musik und Tanz K\xc3\xb6ln, el Conservatori de M\xc3\xbasica de Col\xc3\xb2nia, on va ser adm\xc3\xa8s a la classe del mestre de capella, un compositor important en aquella \xc3\xa8poca, Carl Emil Theodor Ehrenberg. Al conservatori, va estudiar piano, direcci\xc3\xb3 i composici\xc3\xb3. A aquesta \xc3\xbaltima especialitat, va tenir com a professor principal a tota una personalitat de la m\xc3\xbasica alemanya del segle XX, Philipp Jarnach. _NEWLINE_Jarnach havia estudiat al Conservatori de Par\xc3\xads, ciutat a on va publicar les seves primeres obres, que van ser lloades per Ravel i Debussy. M\xc3\xa9s tard, va ser acollit pel que va ser el seu gran company i amic, Ferruccio Busoni, amb qui va col\xc2\xb7laborar i de qui va ser encarregat d\'acabar l\'\xc3\xb2pera Doktor Faust quan aquell va morir. Amb aquest bagatge (que s\'ampliaria amb la seva important tasca com a professor i pe\xc3\xa7a clau de la reorganitzaci\xc3\xb3 musical de l\'Alemanya de la postguerra), Jarnach era en si mateix una instituci\xc3\xb3 imponent, i va ser un agent decisiu en la configuraci\xc3\xb3 de l\'art compositiu de Glaser. _NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2, no va ser Jarnach la figura docent que m\xc3\xa9s influ\xc3\xa8ncia tindria en la  manera d\'entendre la m\xc3\xbasica de Glaser. El jove compositor, no conformant-se amb els ensenyaments del Conservatori de Col\xc3\xb2nia, tamb\xc3\xa9 va estudiar Hist\xc3\xb2ria de l\'Art en la Rheinische Friedrich-Wilhelms-Universit\xc3\xa4t, i  m\xc3\xa9s tard completaria la seva formaci\xc3\xb3 a Berl\xc3\xadn, a on va estudiar composici\xc3\xb3 amb Paul Hindemith, al mateix temps que es graduava en Psicologia en la universitat d\'aquesta mateixa ciutat, carrera en la qual acabaria obtenint un doctorat, i que m\xc3\xa9s tard el portaria a centrar-se a desenvolupar la seva pr\xc3\xb2pia branca de la Musicoter\xc3\xa0pia (marcada per la seva "Ter\xc3\xa0pia de l\'Interval").    _NEWLINE_Si estudiar amb Jarnach va marcar profundament el jove Glaser, fer-ho amb Hindemith va suposar un fet que determinaria definitivament tot el repertori del Glaser madur. L\'obra de Hindemith, i la seva manera de concebre la m\xc3\xbasica, es pot trobar en qualsevol partitura signada pel que va ser el seu alumne. Glaser, no nom\xc3\xa9s va assumir (a la seva manera, per\xc3\xb2) el llenguatge del seu mestre, sin\xc3\xb3 que va quedar prendat de les seves idees, i les va defendre tota la vida, a trav\xc3\xa9s de les seves confer\xc3\xa8ncies, els seus llibres i les seves cr\xc3\xadtiques musicals.\n_START_SECTION_\nCarrera a Alemanya\n_START_PARAGRAPH_\nAl novembre de 1931, Glaser va rebre l\'oportunitat d\'entrar com a director en pr\xc3\xa0ctiques a l\'Orquestra de Chemnitz. Molt prompte, per\xc3\xb2, comen\xc3\xa7aria a sofrir les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de l\'\xc3\xa8xit d\'una ideologia que, per desgr\xc3\xa0cia, seria decisiva en la seva vida (i en la de milions de persones m\xc3\xa9s): al febrer de 1932, perd la pla\xc3\xa7a de director en pr\xc3\xa0ctiques a causa dels seus or\xc3\xadgens jueus. _NEWLINE_Decideix tornar, llavors, a la seva Col\xc3\xb2nia natal, a on treballa un temps com a director de cors. Tot i aix\xc3\xb2, l\'auge del nazisme canvia la situaci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads per complet, i, davant el nomenament com a canceller d\'Adolf Hitler el 30 de gener de 1933, Glaser no troba m\xc3\xa9s sortida que abandonar Alemanya, partint el 9 d\'abril de 1933 cap a Par\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nEtapa a Dinamarca\n_START_PARAGRAPH_\nDes de Par\xc3\xads, va emigrar a Dinamarca amb l\'ajuda financera del flautista dan\xc3\xa8s Johan Bentzon. Una vegada all\xc3\xad, es va establir en la localitat de Lyngby (seu administrativa del municipi de Lyngby-Taarb\xc3\xa6k, a uns 13 quil\xc3\xb2metres Copenhaguen). Malgrat els dolors psicol\xc3\xb2gics i emocionals derivats del seu dram\xc3\xa0tic exili, els anys que Glaser va passar a Dinamarca van ser molt productius, i es va convertir en un m\xc3\xbasic d\'\xc3\xa8xit al voltant de Copenhaguen. En aquests anys Glaser va disposar d\'una beca del fons per a refugiats intel\xc2\xb7lectuals que el f\xc3\xadsic Niels Bohr tot just acabava de posar en marxa, i aix\xc3\xb2 va permetre al compositor escriure un gran nombre d\'obres, incloent-hi tres simfonies, dos quartets de corda i sis sonates per a piano._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 van ser anys d\'un gran creixement personal: a 1934, ell i la seva parella Renate Eiser (m\xc3\xa9s endavant Renate Glaser), nascuda a Col\xc3\xb2nia el 1906, es van unir en matrimoni. A Copenhaguen van n\xc3\xa9ixer els seus primers tres fills: Jo Svend Glaser (el 1936, es convertiria en bibliotec\xc3\xa0ria), Etienne Glaser (el 1937, seria director i actor de teatre i cinema), i Per Ivan Glaser (el 1942, m\xc3\xa9s tard es faria dissenyador)._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, en 1939 va fundar, junt amb Irene Skovgaard, l\'Escola de M\xc3\xbasica de Lyngby._NEWLINE_Durant la seva estada a Dinamarca, va fer confer\xc3\xa8ncies i classes de manera continuada al Conservatori de Copenhaguen._NEWLINE_El 1943, Glaser va obtenir la nacionalitat danesa.\n_START_SECTION_\n2a Guerra Mundial, i les seves conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies a la fam\xc3\xadlia Glaser\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1939 esclat\xc3\xa0 la Segona Guerra Mundial, amb terribles conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies per a tota la fam\xc3\xadlia Glaser. Aquest mateix any, Viktor, Julie i Georg, pares i germ\xc3\xa0 de Glaser, fan fugir d\'Alemanya a l\'agost, refugiant-se a Amsterdam, a on Julie tenia contactes de quan havia viscut all\xc3\xad._NEWLINE_En aquesta mateixa ciutat Viktor Glaser va morir el 4 d\'octubre de 1939, als 78 anys._NEWLINE_El maig de 1940, els Pa\xc3\xafsos Baixos van ser enva\xc3\xafts per les tropes alemanyes. El Camp de Westerbork, que havia sigut constru\xc3\xaft l\'any anterior per allotjar, precisament, refugiats alemanys, va ser adquirit per les SS, que a l\'estiu de 1942 van ordenar el trasllat all\xc3\xad de tots els jueus residents a Amsterdam, Georg i Julie Glaser entre ells. Des d\'all\xc3\xad, un tren va portar a Julie Glaser, el dia 11 de juny de 1943, al camp d\'extermini de Sobibor. Tamb\xc3\xa9 des d\'all\xc3\xad, un altre tren va portar Georg Glaser, un any despr\xc3\xa9s de la seva mare, al camp de concentraci\xc3\xb3 i d\'exterminaci\xc3\xb3 d\'Auschwitz-Birkenau. Tots dos van ser declarats morts despr\xc3\xa9s de la Guerra._NEWLINE_De la mateixa manera que els Pa\xc3\xafsos Baixos, tamb\xc3\xa9 Dinamarca va ser enva\xc3\xafda per les tropes d\'Alemanya el 1940, el 9 d\'abril. Glaser, per\xc3\xb2, que ara era responsable de dos fills petits, va decidir no marxar, tenint en compte tamb\xc3\xa9 que l\'ocupaci\xc3\xb3 nazi no va ser molt opressiva al comen\xc3\xa7ament, per la poca resist\xc3\xa8ncia oferta per Dinamarca a la invasi\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, les relacions entre les autoritats i la poblaci\xc3\xb3 danesa amb els ocupants es van anar tensant a poc a poc, fins que la nit de l\'1 al 2 d\'octubre de 1943 la policia germana, la Gestapo, va prendre un control absolut a tot el pa\xc3\xads. Tement per les seves vides, llavors, la fam\xc3\xadlia Glaser sencera, incl\xc3\xb2s el nou fill petit, que tenia a penes un any, van haver d\'abandonar Dinamarca a tota pressa, fugint amagats a dintre d\'un vaixell de pescadors el 6 d\'octubre del 1943. El vaixell els va portar des de Helsing\xc3\xb8r (a Dinamarca) fins a H\xc3\xb6gan\xc3\xa4s (a Su\xc3\xa8cia). I \xc3\xa9s en aquest pa\xc3\xads a on el matrimoni Glaser passaria la resta de les seves vides.\n_START_SECTION_\nSu\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc3\xa8cia, i, en concret, la ciutat de V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, va ser la llar definitiva de Werner Wolf Glaser. All\xc3\xad, va poder desenvolupar totes les branques de la seva activitat professional i art\xc3\xadstica, convertint-se en una personalitat d\'\xc3\xa8xit al pa\xc3\xads. _NEWLINE_De 1944 a 1959, va ser director de la S\xc3\xb6dra V\xc3\xa4stmanlands Orkesterf\xc3\xb6rbund (l\'Agrupaci\xc3\xb3 de l\'Orquestra de V\xc3\xa4stmanland Sud). A m\xc3\xa9s, va contribuir enormement a l\'activitat musical de la zona fundant, junt amb Ivar Andr\xc3\xa9n i Gunnar Ax\xc3\xa9n, l\'Escola de M\xc3\xbasica de V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s (la V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s Musikskola) l\'any 1945, escola de la qual el mateix Glaser va ser director fins a 1975. \xc3\x89s dintre de la seva tasca com a professor a aquesta escola que Glaser va compondre centenars d\'obres de car\xc3\xa0cter pedag\xc3\xb2gic, destinades a ser interpretades dintre del programa d\'estudis._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament al seu treball docent i pedag\xc3\xb2gic, Glaser va demostrar la seva compet\xc3\xa8ncia en moltes altres disciplines relacionades amb les arts._NEWLINE_A partir de 1950, va comen\xc3\xa7ar a desenvolupar la seva Ter\xc3\xa0pia de l\'Interval, que donava import\xc3\xa0ncia al reconeixement d\'intervals i al treball de l\'harmonia interv\xc3\xa0l\xc2\xb7lica dintre de ter\xc3\xa0pies de rehabilitaci\xc3\xb3, treballant a vegades amb presos. "Els intervals s\xc3\xb3n les vitamines en la Musicoter\xc3\xa0pia. Es fa, doncs, necessari dissoldre\'ls en la sopa de la ter\xc3\xa0pia.", va dir en una entrevista a la publicaci\xc3\xb3 Neue Musikzeitung._NEWLINE_A prop\xc3\xb2sit d\'aquests estudis psicol\xc3\xb2gics, va esdevenir un orador habitual en centres d\'estudi de ter\xc3\xa0pies musicals a ciutats com Viena o Heidelberg, fent confer\xc3\xa8ncies fins ben entrats els anys vuitanta. Com a expert en el tema, va ostentar el c\xc3\xa0rrec de President de l\'Associaci\xc3\xb3 de Musicsoterapeutes de Su\xc3\xa8cia en diverses legislatures._NEWLINE_Entre els anys 1944 i 2000, tamb\xc3\xa9 va treballar com a cr\xc3\xadtic musical, escrivint diversos dies a la setmana articles amb les seves opinions al diari regional V\xc3\xa4stmanlands L\xc3\xa4ns Tidning ("Diari del Comtat de V\xc3\xa4stmanlands"). A vegades, tamb\xc3\xa9 va col\xc2\xb7laborar enviant al diari part de les seves col\xc2\xb7leccions de poemes propis. En la seva vessant po\xc3\xa8tica, va publicar almenys nou llibres de poemes, a m\xc3\xa9s d\'una gran obra ll\xc3\xadrica, Orfeues Undergang. Tamb\xc3\xa9 va escriure personalment totes les lletres dels seus corals._NEWLINE_A causa de tots els seus serveis a l\'escena musical sueca, en 1993 la Medalla al M\xc3\xa8rit de la Reial Acad\xc3\xa8mia de M\xc3\xbasica d\'Estocolm, la qual va rebre de mans del rei Carles XVI Gustau._NEWLINE_En el pla personal, a Su\xc3\xa8cia van n\xc3\xa9ixer les seves \xc3\xbaltimes dues filles: Juliette (nascuda en 1948 en V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s, a on va morir amb nom\xc3\xa9s nou anys a 1957) i Cecilia (nascuda en K\xc3\xb6ping a 1966, i convertida en violoncel\xc2\xb7lista). En 1951, el compositor va nacionalitzar-se suec. La seva dona, Renate, va morir en 1995 a V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s._NEWLINE_El dia 29 de mar\xc3\xa7 de 2006, Werner Wolf Glaser, gran m\xc3\xbasic oblidat per culpa del nazisme, va morir a la que va ser la ciutat de la seva vida, V\xc3\xa4ster\xc3\xa5s. El van enterrar al cementiri jueu d\'Estocolm, i l\'11 d\'agost van fer-li un homenatge a on va sonar la seva sexta simfonia, Della Transparenza._NEWLINE_El saxofonista i compositor Alan Theisen va dir de Glaser: "Werner era una persona oberta i generosa, sempre amb una ment oberta i una paraula amable [...] Com a saxofonista, he tingut el plaer de tocar algunes de les obres de Glaser per a l\'instrument. Si tens l\'oportunitat, escolta m\xc3\xbasica per Glaser. Val la pena el temps._NEWLINE_Descansa en pau....".\n_START_SECTION_\nLa M\xc3\xbasica de Werner Wolf Glaser\n_START_PARAGRAPH_\nL\'adjectiu que m\xc3\xa9s podria definir a Werner Wolf Glaser com a compositor \xc3\xa9s prol\xc3\xadfic: el seu cat\xc3\xa0leg d\'obres originals arriba al voltant de 560 obres, d\'entre les quals hi ha 13 simfonies, 14 quartets de corda, 6 \xc3\xb2peres i una quantitat enorme de treballs per a diferents formacions de cambra, m\xc3\xbasica per a ballets i obres corals. A sobre, si a aix\xc3\xb2 li afegim les seves obres de car\xc3\xa0cter purament pedag\xc3\xb2gic, i les que va compondre amb objectius terap\xc3\xa8utics, arribem a un total de pr\xc3\xa0cticament 1000 composicions originals. Aix\xc3\xb2, encara, sense comptar les obres d\'aprenentatge que va escriure abans de 1933, que es calcula que s\xc3\xb3n unes 125._NEWLINE_De manera similar al seu professor Hindemith, Glaser va compondre m\xc3\xbasica per a tots els instruments de la tradici\xc3\xb3 cl\xc3\xa0ssica i totes les formacions cl\xc3\xa0ssiques, sense deixar-ne cap de costat. En particular, els seus treballs que inclouen sax\xc3\xb2fons s\xc3\xb3n interpretats molt sovint, ja que representen una de les aportacions m\xc3\xa9s importants de la vessant cl\xc3\xa0ssica de la composici\xc3\xb3 cap a aquest instrument._NEWLINE_La seva escriptura, com ja s\'ha dit, reflexa molt la influ\xc3\xa8ncia de la de Hindemith. El seu llenguatge \xc3\xa9s d\'un car\xc3\xa0cter tonal modernista i avan\xc3\xa7at. No pensa tant en l\'element harm\xc3\xb2nic, ni \xc3\xa9s el sistema tonal qui domina a les seves peces. En canvi, ell mateix es considerava un melodista: les seves obres solen presentar una melodia que representa el material b\xc3\xa0sic de la composici\xc3\xb3 i que marcar\xc3\xa0 la forma, que ve determinada per una evoluci\xc3\xb3 de la l\xc3\xadnia mel\xc3\xb2dica constru\xc3\xafda molt intu\xc3\xaftivament, fent \xc3\xbas de polir\xc3\xadtmies i de ritmes inusuals per\xc3\xb2 org\xc3\xa0nics. Els mitjans s\xc3\xb3n austers, la m\xc3\xbasica sona s\xc3\xb2bria i continguda, serena, sense molta intensitat dram\xc3\xa0tica.'