b"\n_START_ARTICLE_\nCova de la Guineu\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3  geogr\xc3\xa0fica i geol\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nLa cova de la Guineu est\xc3\xa0 a la Serralada Prelitoral Catalana, dins de la serra de Font-rub\xc3\xad, concretament al Puig de la plana pineda._NEWLINE_La geologia del terreny \xc3\xa9s la t\xc3\xadpica del Jur\xc3\xa0ssic-Tri\xc3\xa0sic amb una capa de gresos vermells del keuper, coberta per una capa de roca calc\xc3\xa0ria del Muschelkalk, en la qual es va formar la cova. La formaci\xc3\xb3 d'aquesta cova \xc3\xa9s resultat d'un modelatge c\xc3\xa0rstic del paisatge, \xc3\xa9s a dir l'aigua es va filtrar a trav\xc3\xa9s de les esquerdes formades en la superf\xc3\xadcie de la roca, dissolent el carbonat c\xc3\xa0lcic i formant la cova._NEWLINE_Des del Tardiglaciar de la cova s'ha anat colmatant  progressivament, fins a tenir l'aparen\xc3\xa7a d'un cau al segle XX. Les excavacions arqueol\xc3\xb2giques ens mostres que el rebliment m\xc3\xa9s antic es deu a la pr\xc3\xb2pia din\xc3\xa0mica c\xc3\xa0rstica, que  va a causar la dissoluci\xc3\xb3 de la roca calc\xc3\xa0ria per acci\xc3\xb3 de l'aigua i la seva transformaci\xc3\xb3 en argiles vermelles. La colmataci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s moderna es deu a arribada de dip\xc3\xb2sits de vessant. A aix\xc3\xb2 li hem d'afegir la  constant caiguda de blocs de la paret de la cova, destaquen tres episodis: El primer en un moment no determinat  del paleol\xc3\xadtic, el durant l'Epipaleol\xc3\xadtic i l'\xc3\xbaltim en \xc3\x88poca medieval.\n_START_SECTION_\nDescobriment\n_START_PARAGRAPH_\nEl jaciment va ser descobert per Per\xc3\xb2 Giro Romeu en 1951.\n_START_SECTION_\nIntervencions AECCM\n_START_PARAGRAPH_\nEntre 1979 i 1982 l'Associaci\xc3\xb3 d'Estudis Cient\xc3\xadfics i Culturals de Mediona, van buidar la cova. Aquestes intervencions van afectar els nivells d'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica que responien a ocupacions espor\xc3\xa0diques de la cova, a nivells de l'Edat del Bronze, de l'Eneol\xc3\xadtic i del Neol\xc3\xadtic antic.\n_START_SECTION_\nExcavacions cient\xc3\xadfiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera excavaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica que es du a terme a la Cova de la Guineu \xc3\xa9s dirigida per Josep Mestres i Mercades, membre de la secci\xc3\xb3 d'arqueologia del museu de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s 1983, que va realitzar un sondeig de 2x2 m, a l'\xc3\xa0rea menys afectada per les actuacions del AECCM. Posteriorment des de 1898 l'Equip Guineu ha excavat cada any la cova fins a l'actualitat i ha dut a terme altres tasques de recerca a la zona, com  ara el garbellat de la terra abocada a l'exterior de la cova durant les actuacions de AECC, aix\xc3\xad com la prospecci\xc3\xb3 del territori adjacent, descobrint altres jaciments com la Coves del Bolet (1992), Cova del Toix\xc3\xb3 (1993), Cova de la Plana Pineda (1994) i Cova del bon Jaumet (1995).\n_START_SECTION_\nTroballes\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els treballs duts a terme se han documentat disset nivells, corresponent a diferents cronologies i usos, a continuaci\xc3\xb3 una breu s\xc3\xadntesi dels nivells paleol\xc3\xadtics, epipaleol\xc3\xadtic i les posteriors ocupacions de forma encara m\xc3\xa9s abreujades:\n_START_SECTION_\nOcupaci\xc3\xb3 paleol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nEls tretze nivells anteriors a l'epipaleol\xc3\xadtic, trobats en un sondeig realitzat al quadre E4, semblen indicar un \xc3\xbas espor\xc3\xa0dic de la cova en un moment indeterminat del paleol\xc3\xadtic. Aquestes ocupacions es caracteritzen per la pres\xc3\xa8ncia de llars de foc molt simples i d'ind\xc3\xbastria l\xc3\xadtica, principalment gratadors  i elements de talla microlaminar amb el dors rebaixat.\n_START_SECTION_\nOcupacions epipaleol\xc3\xadtiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera ocupaci\xc3\xb3 intensiva de la cova es produeix en els nivells IIIA i IIIb on s'ha trobat un major quantitat de restes. En aquests dos nivells s'han distingit quatre s\xc3\xb2ls d'ocupaci\xc3\xb3 on trobem restes de fauna i ind\xc3\xbastria l\xc3\xadtica, principalment gratadors i elements de talla microlaminar amb el dors rebaixat._NEWLINE_Durant aquestes quatre ocupacions els habitants de la cova van reutilitzar una llar en cubeta i delimitada per pedres, on s'ha trobat abundants restes de fauna i ind\xc3\xbastria l\xc3\xadtica, que ens permeten relacionar aquesta estructura amb el preparat d'aliments aix\xc3\xad com a la producci\xc3\xb3 d'ind\xc3\xbastria l\xc3\xadtica. A m\xc3\xa9s durant aquestes ocupacions es van a fer servir altres llars m\xc3\xa9s senzilles. _NEWLINE_Pel que fa a la ind\xc3\xbastria l\xc3\xadtica cal dir que el 90% dels instruments estan tallats en s\xc3\xadlex, i la resta en quars, quarsita. Les tipologies m\xc3\xa9s comunes s\xc3\xb3n els gratadors i els elements de talla microlaminar amb el dors rebaixat. La troballa d'un punx\xc3\xb3 sobre un metapode de cabra, ens mostra que aquestes comunitats tamb\xc3\xa9 haurien produ\xc3\xaft ind\xc3\xbastria \xc3\xb2ssia. _NEWLINE_Respecte a la fauna trobada cal dir que el 90% de les restes de fauna corresponen a restes de conill i malacofauna continental concretament a cepea nemoralis i hortensis, \xc3\xa9s a dir cargol ratllat i cargol de llavi blanc, les troballes de malacofauna marina s\xc3\xb3n molt escasses i semblen indicar una explotaci\xc3\xb3 puntual d'aquest recurs. Caldria destacar la pres\xc3\xa8ncia de una valva de glycimeres amb una perforaci\xc3\xb3 per a ser utilitzada com un penjol. Tamb\xc3\xa9 es troben algunes restes de macromam\xc3\xadfers com c\xc3\xa9rvol, cabra salvatge, senglar i cabirol i d'aviofauna com la perdiu. En definitiva estem davant del patr\xc3\xb3 de ca\xc3\xa7a i recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 observat en altres assentaments de la mateixa cronologia en aquesta zona._NEWLINE_Sobre les pautes d'aprofitament de la flora, \xc3\xbanicament s'ha pogut documentar l'\xc3\xbas de llenya per fer foc, encara que \xc3\xa9s possible que els grups que van habitar aquesta cova tamb\xc3\xa9  recol\xc2\xb7lectessin fruits que creixen a la zona. L'estudi dels carbons ens ha mostrat que les esp\xc3\xa8cies explotades estan properes a la cova i s\xc3\xb3n sobretot pi, roure i cirerer de guineu. En algunes llars nom\xc3\xa9s trobem l'\xc3\xbas de pi i en altres aquesta esp\xc3\xa8cie es combina amb roure o amb el cirerer de guineu. L'\xc3\xbas de diferents combustibles  podria indicar un \xc3\xbas diferent de les llars.\n_START_SECTION_\nOcupacions posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el neol\xc3\xadtic cardial i postcardial la cova va ser usada com cleda i lloc d'emmagatzematge, com ens mostra la pres\xc3\xa8ncia de fumiers i restes de cer\xc3\xa0mica. Posteriorment durant el tercer i quart mil\xc2\xb7lenni a cova adquireix un \xc3\xbas funerari, havent estat enterrada en ella entorn d'uns 70 individus acompanyats dels seus respectius aixovars funeraris. Durant el bronze final la cova repr\xc3\xa8n la seva funci\xc3\xb3 com cleda i lloc d'emmagatzematge. finalment Des d'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica, fins al segle XX la cova \xc3\xa9s utilitzada de forma intermitent, alternat usos de cleda i habitaci\xc3\xb3. D'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica caldria  destacar un possible \xc3\xbas ritual de la cova\n_START_SECTION_\nContextualitzaci\xc3\xb3 cultural, mediambiental, econ\xc3\xb2mica, social i ideol\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nA la Cova de la Guineu es registren ocupacions d'un moment indeterminat del paleol\xc3\xadtic i de l'epipaleol\xc3\xadtic  protagonitzades per grups de ca\xc3\xa7adors recol\xc2\xb7lectors. Els materials trobats a la fase epipaleol\xc3\xadtca, ens mostra que l'\xc3\xbas d'aquesta cova fou puntual, probablement relacionades amb despla\xc3\xa7aments o l'aprofitament d'un recurs. \xc3\x89s en l'epipaleol\xc3\xadtic on troben una major freq\xc3\xbcentaci\xc3\xb3 d'aquesta cova. Durant aquest per\xc3\xadode  l'economia d'aquests grups es basa en una explotaci\xc3\xb3 intensiva i diversificada de l'entorn, un aspecte caracter\xc3\xadstic dels grups epipaleol\xc3\xadtics._NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs con\xc3\xa8ixer les caracter\xc3\xadstiques de l'entorn \xc3\xa9s important per con\xc3\xa8ixer l'economia d'aquests grups. La principal font d'informaci\xc3\xb3 sobre les caracter\xc3\xadstiques de l'entorn ens l'aporten els estudis de les restes antracol\xc3\xb2gics, malacol\xc3\xb2gics, i de la microfauna._NEWLINE_Cabria destacar la informaci\xc3\xb3 aportada pels estudis antracol\xc3\xb2gics dels carbons procedents del nivell III, datat en 9850 + - 50, realitzats pel Laboratori f\xc3\xadsic-qu\xc3\xadmic del Museu d'Arqueologia de Barcelona que ens permet veure  els canvis clim\xc3\xa0tics que es van produir durant el final del Plistoc\xc3\xa8 i inicis de l'Holoc\xc3\xa8._NEWLINE_Els carbons procedents de la base d'aquest nivell ens mostren una vegetaci\xc3\xb3 t\xc3\xadpica d'un clima fred i sec, dominat per la rouredes a les zones m\xc3\xa9s humides i per pinedes i m\xc3\xa0quia les zones m\xc3\xa9s \xc3\xa0rides, mentre que els carbons procedents de la part superior d'aquest nivell ens mostra un amuent de la pres\xc3\xa8ncia del roure, el teix i l'aur\xc3\xb3 blanc en detriment del pi, el que ens indica un augment de la pluviositat i suavitzaci\xc3\xb3 de les temperatures. Tamb\xc3\xa9 apareixen pollancres, alzines i brucs que s\xc3\xb3n propis de climes temperats i plujosos."