b"\n_START_ARTICLE_\nRipoll\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl municipi ocupa les ribes de l'aiguabarreig del rius\xc2\xa0Ter\xc2\xa0i\xc2\xa0Freser. El terme \xc3\xa9s molt muntany\xc3\xb3s, amb altituds que arriben als 1.137 m a\xc2\xa0Puigb\xc3\xb2, 1.106 m al\xc2\xa0puig del Catllar, 1.011 m al puig Duran o als 1.057 m del tur\xc3\xb3 de\xc2\xa0Sant Bartomeu.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu top\xc3\xb2nim llat\xc3\xad Rivipollensis ja apareix, de forma adjectival, testimoniat en textos del segle X. Sobre l'origen del nom de la poblaci\xc3\xb3 s'apunten diverses hip\xc3\xb2tesis: una, que faria derivar aquest terme de la combinaci\xc3\xb3 del substantiu rivus (en llat\xc3\xad, 'rierol') i de l'adjectiu pollens ('fort', 'poder\xc3\xb3s', 'puixant'); i una altra, que apunta que el terme llat\xc3\xad Rivipollensis significaria 'riu de pollancres', amb la qual cosa derivaria d'un llat\xc3\xad Rivus populorum.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers testimonis de pres\xc3\xa8ncia humana a Ripoll daten de l'edat del bronze (1500- 600 aC). Un petit nucli hum\xc3\xa0 de poblaci\xc3\xb3 vivia a prop dels rius Ter i Freser i a les muntanyes que donen personalitat a aquest indret, com ho evidencia algun dolmen com el de Sot de Dones Mortes o de Pardinella._NEWLINE_La zona fou utilitzada com a zona de pas entre la depressi\xc3\xb3 central catalana i l'altra part dels Pirineus des de temps hist\xc3\xb2rics. Una mostra d'aquesta utilitzaci\xc3\xb3 n'\xc3\xa9s el Dip\xc3\xb2sit d'armes de bronze de Ripoll, provinent de la cultura atl\xc3\xa0ntica. Hi ha indicis d'ocupaci\xc3\xb3 durant l'etapa tardoromana o visig\xc3\xb2tica, unes tombes trobades sota el creuer del monestir s\xc3\xb3n testimoni d'aquest nucli poblacional.\n_START_SECTION_\nSegles IX i X\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la reconquesta del territori entre la Cerdanya i el Barcelon\xc3\xa8s feta pel comte Guifr\xc3\xa9 el Pel\xc3\xb3s (840-897), on a Ripoll fund\xc3\xa0 la naci\xc3\xb3 catalana, es va comen\xc3\xa7ar la repoblaci\xc3\xb3 de la zona a partir de l'any 879, utilitzant com a element d'atracci\xc3\xb3 dos cenobis: Santa Maria de Ripoll i monestir de Sant Joan de les Abadesses (887)._NEWLINE_A partir d'aquell moment el monestir va ser objecte de diverses obres destinades a millorar la seva capacitat; entre les quals destaquen la del 888 (consagraci\xc3\xb3 d'una nova esgl\xc3\xa9sia i donaci\xc3\xb3 del fill de Guifr\xc3\xa9, Rudolf, com a monjo), i les de 935, 970 i la del 1032, any en qu\xc3\xa8 el cap de la comunitat mon\xc3\xa0stica era l'abat Oliba. Especialment important \xc3\xa9s l'obra realitzada durant l'abaciat d'Arnulf, qui va comen\xc3\xa7ar una nova esgl\xc3\xa9sia de cinc naus, un claustre i que va construir una muralla que tancava el monestir i un canal que agafava aigua del riu Freser i la portava fins a Ripoll. Aquestes obres estaven estretament lligades a un augment del poder pol\xc3\xadtic, econ\xc3\xb2mic i jurisdiccional del cenobi sobre el territori catal\xc3\xa0. A red\xc3\xb3s d'aquest monestir va comen\xc3\xa7ar-se a formar una comunitat de servents que configuraren progressivament un poble en la intersecci\xc3\xb3 dels dos rius.\n_START_SECTION_\nSegle XIV\n_START_PARAGRAPH_\nJa al segle XIV es va dur a terme l'aixecament d'una muralla per garantir la seguretat de la poblaci\xc3\xb3. Ben aviat tamb\xc3\xa9 s'instaur\xc3\xa0 la celebraci\xc3\xb3 d'un mercat. El canal va esdevenir el motor econ\xc3\xb2mic de la poblaci\xc3\xb3, que es dedicava a treballar el ferro, el teixit, la fusta\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Aquesta \xc3\xa8poca es vei\xc3\xa9 estroncada moment\xc3\xa0niament pel terratr\xc3\xa8mol de Catalunya de 1428, que caus\xc3\xa0 greus desperfectes a l'esgl\xc3\xa9sia i a altres depend\xc3\xa8ncies del monestir i del poble. _NEWLINE_La reconstrucci\xc3\xb3 que s'hi va fer al llarg del segle XV supos\xc3\xa0 l'adopci\xc3\xb3 de l'estil g\xc3\xb2tic a l'hora d'aixecar arcs i voltes, per\xc3\xb2 no es modific\xc3\xa0 l'estructura de l'esgl\xc3\xa9sia olibana. Tot i aquest contratemps, continu\xc3\xa0 el creixement del nucli urb\xc3\xa0, que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a fer-ho fora muralles, i es crearen dos ravals o barris. Fou precisament el raval que qued\xc3\xa0 a l'altra banda del riu Ter l'indret escollit per l'abat Climent Mai per fundar, el 1573, un hospital destinat a guarir els ripollesos. _NEWLINE_Tot i aquesta defer\xc3\xa8ncia, el cert \xc3\xa9s que durant l'edat moderna sovintejaren els enfrontaments entre el monestir i els vilatans, perqu\xc3\xa8 aquests darrers volien deslliurar-se del vincle que els unia a l'abat, cosa que no arrib\xc3\xa0 a materialitzar-se, per\xc3\xb2 desgastava el poder abacial._NEWLINE_Aquesta situaci\xc3\xb3 s'agreuj\xc3\xa0 amb la implicaci\xc3\xb3 en conflictes b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics (Guerra dels Segadors, pres\xc3\xa8ncia continuada de l'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s a Ripoll i Guerra de Successi\xc3\xb3)._NEWLINE_Durant els segles XVI-XVIII la societat ripollesa va viure un moment econ\xc3\xb2mic excel\xc2\xb7lent gr\xc3\xa0cies als oficis vinculats al treball del ferro: fargaires, clavetaires -que feien claus-, serrallers, ferrers\xe2\x80\xa6 De tots els productes que es fabricaven els m\xc3\xa9s importants van ser les armes de foc, proc\xc3\xa9s en el qual intervenien tres oficis: encepadors, canoners i panyetaires. La fabricaci\xc3\xb3 d'armes f\xc3\xa9u de Ripoll un dels principals centres productors de l'Estat i un dels millors d'Europa. Per\xc3\xb2 no tota la poblaci\xc3\xb3 es dedic\xc3\xa0 al ferro; aix\xc3\xad, hi havia gent dedicada al t\xc3\xa8xtil, a la fabricaci\xc3\xb3 de xocolata, o farina, entre altres oficis.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila de Ripoll, fins a l'esclat de la Guerra Civil (1936), experiment\xc3\xa0 un cert dinamisme, ja que hi va haver millores en diversos \xc3\xa0mbits de la societat; en l'aspecte arquitect\xc3\xb2nic destac\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 d'edificis d'estil modernista, alguns obra de Joan Rubi\xc3\xb3, col\xc2\xb7laborador d'Antoni Gaud\xc3\xad. La connexi\xc3\xb3 f\xc3\xa8rria entre Ripoll i Fran\xc3\xa7a s'establ\xc3\xad per mitj\xc3\xa0 del ferrocarril transpirinenc inaugurat el 1929. En l'\xc3\xa0mbit cultural tamb\xc3\xa9 es viuen moments de bonan\xc3\xa7a, amb la pres\xc3\xa8ncia de nombroses associacions, orquestres, grups de teatre, societats corals, publicaci\xc3\xb3 de peri\xc3\xb2dics, creaci\xc3\xb3 de l'Arxiu-Museu de sant Pere (1929)\xe2\x80\xa6 Aquesta prosperitat es vei\xc3\xa9 estroncada amb la guerra i les seves conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies: la desaparici\xc3\xb3 de qualsevol manifestaci\xc3\xb3 de catalanitat i la imposici\xc3\xb3 d'un nou tipus de r\xc3\xa8gim pol\xc3\xadtic. _NEWLINE_Passats els dif\xc3\xadcils anys de la postguerra, Ripoll torn\xc3\xa0 a gaudir d'una \xc3\xa8poca de progr\xc3\xa9s i expansi\xc3\xb3. En l'\xc3\xa0mbit industrial es recuper\xc3\xa0 el sector t\xc3\xa8xtil i va cr\xc3\xa9ixer de manera destacada el metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic._NEWLINE_Aquest per\xc3\xadode de benestar an\xc3\xa0 molt lligat a un espectacular augment demogr\xc3\xa0fic, provocat principalment pels fluxos migratoris que portaren a Ripoll persones d'arreu de l'Estat. Si el 1950 hi havia 7.451 habitants, al cap de vint anys ja s'havia assolit la xifra de 10.000. _NEWLINE_Per fer front a aquesta arribada de persones, es constru\xc3\xafren habitatges a la perif\xc3\xa8ria de la poblaci\xc3\xb3, la qual cosa provoc\xc3\xa0 un creixement urb\xc3\xa0 fora del nucli antic. Des de la mateixa fi de la dictadura, l'any 1975, la vila experiment\xc3\xa0 de manera continuada un seguit de canvis encaminats a dotar-la dels equipaments necessaris per afrontar amb garanties el segle XXI.\n_START_SECTION_\nRipoll i la ind\xc3\xbastria armera\n_START_PARAGRAPH_\nRipoll fou una vila destacada en la manufactura del ferro i de les armes de foc. Ja al segle XVI es fabricaven a Ripoll armes amb pany de roda, de gran qualitat. Al segle XVI hi ha documentada a Ripoll una important ind\xc3\xbastria armera centrada en la producci\xc3\xb3 de pedrenyals, armes curtes amb panys de roda o percussi\xc3\xb3. A principis del segle XVII l'expansi\xc3\xb3 de fargues en l'entorn pirinenc va accelerar la producci\xc3\xb3 ripollesa. El mener ripoll\xc3\xa8s era suficient per alimentar la incipient ind\xc3\xbastria del moment. Els canons de les armes fabricades a Ripoll eren especialment valorats ja des de finals del s. XVI, per l'acer de gran qualitat i per la seva manera de fabricar, que els feia molt m\xc3\xa9s resistents i dif\xc3\xadcils de rebentar. A la vila es fabric\xc3\xa0 especialment, el Pany de miquelet, que va suposar una aut\xc3\xa8ntica evoluci\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnica en l'automatitzaci\xc3\xb3 del tret. Hi ha documentats prototipus de panys de pedra foguera, a la miquelet, a finals del segle XVI pel pedrenyaler  Pere Deop._NEWLINE_En les m\xc3\xa9s importants armeries d'Europa de l'\xc3\xa8poca era preceptiu comptar amb pistoles o armes fabricades a Ripoll, dotades amb pany a la catalana o pany miquelet."