b'\n_START_ARTICLE_\nBatalla de l\'Ebre\n_START_SECTION_\nCauses de la batalla\n_START_PARAGRAPH_\nPer la banda republicana es plantejaven dues opcions: frenar l\'ofensiva contra Val\xc3\xa8ncia o b\xc3\xa9 esperar i resistir, una posici\xc3\xb3 que es veia com a derrotista. Per tant, els comandaments republicans van decidir intervenir-hi per aturar les escomeses contra Val\xc3\xa8ncia i allargar la guerra amb l\'esperan\xc3\xa7a que les pot\xc3\xa8ncies europees, Fran\xc3\xa7a i Gran Bretanya, enfrontades a l\'expansionisme nazi canviessin la seva pol\xc3\xadtica de no-intervenci\xc3\xb3 i intervinguessin en defensa del govern republic\xc3\xa0 leg\xc3\xadtim. A m\xc3\xa9s significava poder emprar els recursos humans i materials de Catalunya (la Segona Rep\xc3\xbablica restava partida en dues meitats) i refor\xc3\xa7ar el prestigi del govern de Negrin._NEWLINE_L\'estrat\xc3\xa8gia pol\xc3\xadticomilitar del general Franco \xc3\xa9s imprescindible per entendre el desenvolupament de la batalla de l\'Ebre. Per Josep S\xc3\xa1nchez Cervell\xc3\xb3 i Pere Clua Micola, a La Batalla de l\'Ebre: un riu de sang, des del comen\xc3\xa7ament de la Guerra Civil, les operacions b\xc3\xa8l\xc2\xb7liques de Franco obe\xc3\xafen a la din\xc3\xa0mica d\'allargar la guerra "per dos motius essencials: fer, d\'una banda, una "neteja" a fons dels seguidors i defensors de "l\'antip\xc3\xa0tria" i, per l\'altra, augmentar el seu ascendent sobre els generals que formaven la c\xc3\xbapula militar, perqu\xc3\xa8 cada dia que passava s\'havien de centrar m\xc3\xa9s en q\xc3\xbcestions estrictament operatives; mentrestant Franco s\'encarregava de la Governabilitat, de manera que augmentaven les dist\xc3\xa0ncies entre ell i els seus iguals".\n_START_SECTION_\nLa batalla de l\'Ebre\n_START_PARAGRAPH_\nEl 25 de juliol del 1938 les forces republicanes van llan\xc3\xa7ar l\'ofensiva per travessar l\'Ebre. S\'iniciava una terrible batalla de desgast que ha perdurat en la consci\xc3\xa8ncia col\xc2\xb7lectiva de generacions. Durant 115 dies, el riu va ser el testimoni d\'un enfrontament cruel i decisiu pel desenlla\xc3\xa7 de la Guerra Civil.\n_START_SECTION_\nEl pas del riu\n_START_PARAGRAPH_\nLa batalla va iniciar-se a les 0:15 hores de la matinada del dia 25 de juliol de 1938 quan l\'ex\xc3\xa8rcit republic\xc3\xa0 va comen\xc3\xa7ar a travessar el riu Ebre per diferents punts entre Mequinensa i Amposta. El gruix de les forces dels dos Cossos d\'Ex\xc3\xa8rcit van penetrar per la zona compresa entre Riba-roja, Flix i Asc\xc3\xb3. Alhora, per distreure l\'atenci\xc3\xb3 de l\'enemic, es realitzaren dos passos menors: un, m\xc3\xa9s al nord, a c\xc3\xa0rrec de la 42a Divisi\xc3\xb3 que amb 9.500 homes va travessar el riu entre Mequinensa i Fai\xc3\xb3, i un altre pel sud, en el sector d\'Amposta, a c\xc3\xa0rrec de la 45a Divisi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEl creuament del riu per Amposta\n_START_PARAGRAPH_\nLes nits anteriors a la batalla, camions republicans amb els llums encesos circulaven per la riba esquerra del riu, davant d\'Amposta, mirant de cridar l\'atenci\xc3\xb3 dels observadors franquistes. La finalitat era distreure\'ls de la zona principal de l\'atac, m\xc3\xa9s al nord. Aconseguiren l\'objectiu perqu\xc3\xa8 uns dies abans de l\'atac es va evacuar la poblaci\xc3\xb3 civil, es va refor\xc3\xa7ar la 105a Divisi\xc3\xb3 franquista amb 10.000 homes provinents de Mallorca i es va omplir d\'aigua el canal de la riba dreta per dificultar encara m\xc3\xa9s un possible pas del riu. Tot plegat va facilitar que els nacionals rebutgessin l\'ofensiva provocant greus p\xc3\xa8rdues a la 45a Divisi\xc3\xb3 republicana. Cal esmentar, que tot i ser una maniobra de distracci\xc3\xb3, igual que la del pas de riu pel sector Mequinensa-Fai\xc3\xb3 a l\'extrem nord, la magnitud de la desfeta republicana va comportar un contratemps notable._NEWLINE_Una circumst\xc3\xa0ncia paral\xc2\xb7lela pr\xc3\xa8via a la batalla demostra que els problemes personals i pol\xc3\xadtics incidiren en l\'organitzaci\xc3\xb3 de l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular de la Rep\xc3\xbablica: unes hores abans de l\'atac, el tinent coronel Valent\xc3\xadn Gonz\xc3\xa1lez, el Campesino, havia estat destitu\xc3\xaft per L\xc3\xadster i Modesto i substitu\xc3\xaft per Domiciano Leal al capdavant de la 46a Divisi\xc3\xb3._NEWLINE_Fos com fos, el batall\xc3\xb3 Comuna de Par\xc3\xads de la XIV Brigada Internacional de la 45a Divisi\xc3\xb3 va travessar el riu a l\'oest d\'Amposta a les 00:15 hores del dia 25 de juliol, a la zona anomenada "Font de Quinto" (prop de Campred\xc3\xb3). En aquest cas, les tropes franquistes estaven ben preparades per fer front a l\'ofensiva republicana: el 292\xc3\xa8 Batall\xc3\xb3 de Tiradores d\'Ifni, una unitat selecta de les tropes mores de Franco, aix\xc3\xad com la 2a Brigada de la 105a Divisi\xc3\xb3, van provocar una aut\xc3\xa8ntica matan\xc3\xa7a en les tropes de voluntaris francesos i belgues. Al llarg de la matinada, dos batallons m\xc3\xa9s de la XIV Brigada van poder travessar el riu, per\xc3\xb2 en p\xc3\xa8ssimes condicions i molt delmades per l\'intens foc artiller i de les metralladores franquistes. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, l\'ex\xc3\xa8rcit de Franco va aconseguir aviat el suport addicional de la 13a Divisi\xc3\xb3._NEWLINE_Els soldats republicans van aconseguir amb molt d\'esfor\xc3\xa7 col\xc2\xb7locar una passera que, juntament amb les 20 barcasses que disposaven, va permetre travessar el riu a un bon nombre dels 1.000 homes que componien la XIV Brigada, per\xc3\xb2 llavors es toparen amb la segona barrera que suposava el canal de la dreta de l\'Ebre, mentre els franquistes havien aconseguit encerclar-los i sotmetre\'ls a un terrible foc artiller. Aix\xc3\xad, a mig mat\xc3\xad, la passera havia estat derru\xc3\xafda, el batall\xc3\xb3 Commune de Par\xc3\xads havia estat aniquilat i la resta d\'unitats havien patit grans p\xc3\xa8rdues humanes, de manera que nom\xc3\xa9s un grapat de soldats van poder tornar, a la caiguda de la tarda, a creuar a la riba esquerra del riu, deixant a terra o surant Ebre avall m\xc3\xa9s de 600 companys, si b\xc3\xa9 altres historiadors parlen de 200. Hi hagu\xc3\xa9 pocs presoners entre els republicans, que foren separats entre estrangers i espanyols. Els primers foren assassinats en un barranc de Santa B\xc3\xa0rbara.\n_START_SECTION_\nEl creuament del riu pel sector Mequinensa-Fai\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes forces de la 42a Divisi\xc3\xb3 que creuaren pel nord, en canvi, van aconseguir un \xc3\xa8xit inicial, ja que van establir un cap de pont i van arribar fins als alts dels Auts, tallant la carretera que uneix Fai\xc3\xb3 amb Mequinensa. Amb tot no van assolir l\'ocupaci\xc3\xb3 de cap d\'aquests dos pobles i restaren tancats en una borsa, amb el riu a l\'esquena i a\xc3\xafllats de la resta del XV Cos d\'Ex\xc3\xa8rcit.\n_START_SECTION_\nEl creuament del riu per la zona central de l\'ofensiva\n_START_PARAGRAPH_\nEl gran pes de l\'operaci\xc3\xb3 va anar a c\xc3\xa0rrec de les forces que van creuar pel sector central, integrades pel gruix dels V i i XV, que comptaven amb suport d\'artilleria. Les tropes defensores eren les unitats del 50\xc3\xa8 Divisi\xc3\xb3 del Cos d\'Ex\xc3\xa8rcit Marroqu\xc3\xad, que es van retirar. En una r\xc3\xa0pida operaci\xc3\xb3 i malgrat la manca de transport mecanitzat, ocupen els dies seg\xc3\xbcents les serres de la Fatarella, P\xc3\xa0ndols i Cavalls. Amb aquestes conquestes, el 26 de juliol estableixen la l\xc3\xadnia de m\xc3\xa0xima penetraci\xc3\xb3 de l\'ex\xc3\xa8rcit republic\xc3\xa0, i que coincidiria, amb la corda de l\'arc que forma l\'Ebre entre Fai\xc3\xb3 i Benifallet.\n_START_SECTION_\nL\'aturada de l\'avan\xc3\xa7 republic\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ex\xc3\xa8rcit nacional disposava de m\xc3\xa9s efectius i una superioritat a\xc3\xa8ria total, mentre que l\'ex\xc3\xa8rcit republic\xc3\xa0 atacava a camp obert, mancat de suport aeri i amb una artilleria m\xc3\xb2bil insuficient. Tot plegat va constituir un desavantatge decisiu per als interessos de la Segona Rep\xc3\xbablica. A m\xc3\xa9s, segons l\'historiador i escriptor Antony Beevor, les forces republicanes van actuar sense cap objectiu estrat\xc3\xa8gic final clar i sense aplicar la teoria de la penetraci\xc3\xb3 profunda, fet que les va dur a malgastar temps i esfor\xc3\xa7os atacant posicions defensives nacionals secund\xc3\xa0ries. Aix\xc3\xb2 va permetre que les forces mecanitzades del b\xc3\xa0ndol franquista prenguessin importants posicions defensives, de manera que el suport aeri i l\'artilleria mecanitzada van ser decisius per donar la volta a l\'avan\xc3\xa7 republic\xc3\xa0 inicial._NEWLINE_Per tant, l\'ex\xc3\xa8rcit republic\xc3\xa0 va atacar entre els dies 26 a 31 de juliol i va arribar fins a les primeres cases de Vilalba dels Arcs, per\xc3\xb2 a partir del 31 de juliol va haver de passar de facto a la defensiva.\n_START_SECTION_\nPrimera batalla de P\xc3\xa0ndols\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ofensiva de les tropes franquistes es va iniciar el 9 d\'agost, i durant una setmana, fins al 16 d\'agost, lluitaren cos a cos l\'11a divisi\xc3\xb3 contra la 4a de Navarra franquista. La lluita va ser acarnissada, sense aigua, fins a quedar desfets. Amb tot, els franquistes conqueriren la cota 705 o Punta Alta, al terme d\'El Pinell de Brai, una posici\xc3\xb3 clau per dominar el sistema muntany\xc3\xb3s de la Serra de P\xc3\xa0ndols, quan l\'11a divisi\xc3\xb3 republicana, totalment esgotada i esmicolada, va retirar-se la nit del dia 13 al 14 d\'agost per ser rellevada per la 35a Divisi\xc3\xb3 Internacional. Fou precisament el relleu el fet que va propiciar l\'ocupaci\xc3\xb3 per sorpresa per part del 5\xc3\xa8 Tabor de Regulars de Ceuta, que va anticipar-se._NEWLINE_En qualsevol cas, malgrat que els franquistes prengueren la cota 705, el fet de no assolir el control de l\'ermita de Santa Magdalena i de les cotes 641, 609, 602 i 666. els va fer fracassar en el seu objectiu d\'avan\xc3\xa7ar cap a la vila de Pinell de Brai. El dia 16, el general Franco va aturar l\'ofensiva.\n_START_SECTION_\nL\'atac a la serra de Cavalls\n_START_PARAGRAPH_\nFranco canvia d\'estrat\xc3\xa8gia quan decideix conquerir pam a pam el territori, sense importar les baixes. En lloc dels atacs pels flancs, ara escometria des del centre; pels cims de la Fatarella i la serra de Cavalls. Amb dificultats, els republicans paren l\'ofensiva franquista, per\xc3\xb2 el 7 de setembre, es parapeten al barranc de la Vimenosa. El 14, els franquistes reinicien l\'atac amb una forta cobertura artillera fins a l\'ocupaci\xc3\xb3 de la punta del Cucuc. Els franquistes continuen l\'aven\xc3\xa7 cap a les Camposines i, l\'11 d\'octubre, ocupen la part esquerra de la cru\xc3\xaflla._NEWLINE_El 30 d\'octubre t\xc3\xa9 lloc la darrera ofensiva dels nacionals: aquests avancen per la zona plana del riu fins a M\xc3\xb3ra d\'Ebre amb la intenci\xc3\xb3 d\'encerclar les tropes que encara queden a la serra de Cavalls i les Camposines. A Corbera d\'Ebre, els franquistes emplacen m\xc3\xa9s de tres-cents canons contra la serra de Cavalls. Aquell mateix dia cauen nou mil tones d\'artilleria i vuit mil l\'aviaci\xc3\xb3 sobre un front d\'un quil\xc3\xb2metre que deixa esmicolades les defenses republicanes._NEWLINE_El dia 4 de novembre, els franquistes ocupen Miravet; el 6, Benissanet; el 7, M\xc3\xb3ra d\'Ebre; l\'11, la Venta de Camposines; el 15, la Fatarella, i el 16 entren a Riba-roja.\n_START_SECTION_\nRetirada final republicana\n_START_PARAGRAPH_\nEls alts comandaments republicans decideixen que han d\'evacuar. La tarda del 15 de novembre, a les ordres de Manuel Tag\xc3\xbce\xc3\xb1a, les tropes republicanes creuen a Flix el riu en sentit invers, i a quarts de cinc de la matinada es vola el pont de ferro. La batalla s\'ha acabat.'