b"\n_START_ARTICLE_\nPluja\n_START_PARAGRAPH_\nLa pluja \xc3\xa9s precipitaci\xc3\xb3 en forma de gotes d'aigua l\xc3\xadquida, de di\xc3\xa0metre superior a 0.5 mm, tot i que si \xc3\xa9s dispersa les gotes poden tenir una mida inferior. El di\xc3\xa0metre de cada gota de pluja pot arribar als 3 mm, i el di\xc3\xa0metre m\xc3\xa0xim de les gotes unides \xc3\xa9s de 7 mm._NEWLINE_Les gotes de pluja tenen el seu origen en els n\xc3\xbavols, formats a partir de la condensaci\xc3\xb3 del vapor d'aigua present a l'atmosfera, a causa del refredament adiab\xc3\xa0tic que experimenten les parcel\xc2\xb7les d'aire ascendent, i cauen per efecte de la gravetat. _NEWLINE_Es tracta d'un meteor que forma part del cicle de l'aigua.\n_START_SECTION_\nAire humit i condensaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'aire de la troposfera cont\xc3\xa9 vapor d'aigua, la quantitat del qual es pot mesurar en forma de proporci\xc3\xb3 de mescla (proporci\xc3\xb3 de la massa del vapor d'aigua respecte a la massa d'aire sec). Una altra manera m\xc3\xa9s comuna de mesurar el vapor d'aigua contingut en l'aire \xc3\xa9s la humitat relativa; \xc3\xa9s a dir, la proporci\xc3\xb3, en tant per cent, de la quantitat de vapor present a l'atmosfera respecte a la que aquesta pot suportar abans de saturar-se. Quan s'arriba al punt de saturaci\xc3\xb3 (100% d'humitat relativa), el vapor d'aigua es condensa en forma d'aigua l\xc3\xadquida, formant n\xc3\xbavols o boira, sempre que hi hagi la pres\xc3\xa8ncia de nuclis de condensaci\xc3\xb3 (pols, p\xc3\xb2l\xc2\xb7lens, aerosols...), unes part\xc3\xadcules microsc\xc3\xb2piques extraordin\xc3\xa0riament abundants a l'atmosfera. _NEWLINE_El vapor d'aigua que pot contenir l'atmosfera abans de saturar-se dep\xc3\xa8n, b\xc3\xa0sicament, de la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica i de la temperatura. En general, donada una determinada pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica, l'aire admet m\xc3\xa9s vapor com m\xc3\xa9s alta \xc3\xa9s la temperatura. Per tant, un dels camins que pot dur a la saturaci\xc3\xb3 de l'aire \xc3\xa9s el refredament. _NEWLINE_L'aire humit es pot refredar amb diversos mecanismes. El m\xc3\xa9s com\xc3\xba \xc3\xa9s el refredament per ascens: l'aire ascendeix, i quan m\xc3\xa9s s'eleva m\xc3\xa9s disminueix la seva temperatura. Aquesta baixada de temperatura \xc3\xa9s conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del descens de la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica. Un altre mecanisme de refredament pot ser la barreja d'una massa d'aire c\xc3\xa0lida i humida amb una de m\xc3\xa9s freda. _NEWLINE_L'aire adquireix humitat a partir de diverses fonts, mitjan\xc3\xa7ant l'evaporaci\xc3\xb3 de l'aigua de la superf\xc3\xadcie dels oceans, llacs i rius, i de la transpiraci\xc3\xb3 de les plantes. L'evaporaci\xc3\xb3 de l'aigua t\xc3\xa9 lloc quan es d\xc3\xb3na un contrast de temperatura.\n_START_SECTION_\nCreixement i evoluci\xc3\xb3 de les gotes de pluja\n_START_PARAGRAPH_\nEn un n\xc3\xbavol calent, les gotetes augmenten de mida per condensaci\xc3\xb3 del vapor d'aigua que les envolta i per coalesc\xc3\xa8ncia (l'addici\xc3\xb3 d'una o m\xc3\xa9s petites gotes per col\xc2\xb7lisi\xc3\xb3 per tal de formar una gota m\xc3\xa9s gran) amb altres gotes. Mentre aquestes gotetes diminutes no mesuren m\xc3\xa9s de 0,006 mm, s\xc3\xb3n sostingudes pels m\xc3\xa9s lleugers moviments ascendents de l'aire. El seu creixement va formant gotes m\xc3\xa9s grosses fins a arribar un moment, al voltant de 0,5 mm de di\xc3\xa0metre, que els corrents ascendents s\xc3\xb3n incapa\xc3\xa7os de sostenir-les en suspensi\xc3\xb3 i cauen en forma de pluja._NEWLINE_En un n\xc3\xbavol fred, si les gotetes troben nuclis de congelaci\xc3\xb3 (que s\xc3\xb3n molt menys habituals que els de condensaci\xc3\xb3), es transformaran en cristalls de gel. Aquests cristalls creixeran per condensaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 sobretot per l'efecte Bergeron, i acabaran caient tot capturant altres flocs m\xc3\xa9s petits per augmentar la seva mida. Quan passen per capes d'aire que s\xc3\xb3n per sobre del punt de congelaci\xc3\xb3, els flocs es fonen i continuen creixent com les gotes dels n\xc3\xbavols calents. Les variacions de la temperatura durant el seu recorregut poden ocasionar altres formes de precipitaci\xc3\xb3, com la pluja gelant o la calamarsa._NEWLINE_Segons la humitat relativa de l'aire que es troba sota del n\xc3\xbavol, una part de les gotes de pluja poden evaporar-se abans d'arribar a terra. Quan l'aire \xc3\xa9s molt sec, la pluja s'evapora completament abans d'arribar a terra i d\xc3\xb3na origen al fenomen conegut amb el nom de virga. Aix\xc3\xb2 es produeix sovint als deserts c\xc3\xa0lids i secs, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 all\xc3\xa0 on la pluja prov\xc3\xa9 de n\xc3\xbavols amb poca extensi\xc3\xb3 vertical.\n_START_SECTION_\nPluja artificial\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s possible crear pluja artificial per nucleaci\xc3\xb3 de petites gotes d'aigua amb l'ajuda d'un producte qu\xc3\xadmic que actu\xc3\xaf com a nucli de condensaci\xc3\xb3. La sembra de n\xc3\xbavols consisteix a dispersar aquest agent a l'altura dels n\xc3\xbavols amb avions o coets. Als pa\xc3\xafsos industrialitzats o desenvolupats, el r\xc3\xa8gim setmanal de la pluja \xc3\xa9s modificat per la pol\xc2\xb7luci\xc3\xb3; la precipitaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s escassa durant el cap de setmana a causa de la disminuci\xc3\xb3 de la pres\xc3\xa8ncia d'aerosols sulfurats que actuen com a nuclis de condensaci\xc3\xb3 de les gotes d'aigua. L'escalfament global i el conseg\xc3\xbcent canvi clim\xc3\xa0tic que s'est\xc3\xa0 produint, probablement tamb\xc3\xa9 alteren el r\xc3\xa8gim de les pluges, per\xc3\xb2 d'una manera que encara no comprenem amb claredat atesa la gran complexitat dels fen\xc3\xb2mens meteorol\xc3\xb2gics.\n_START_SECTION_\nTipus\n_START_PARAGRAPH_\nLa pluja \xc3\xa9s un dels principals components del cicle de l'aigua i \xc3\xa9s la responsable de dipositar la major part de l'aigua dol\xc3\xa7a del planeta. Depenent de les condicions meteorol\xc3\xb2giques i geogr\xc3\xa0fiques, es poden diferenciar diverses formes de pluja. La classificaci\xc3\xb3 de la pluja es pot fer segons la seva durada o intensitat, segons els mecanismes que l'originen, la seva distribuci\xc3\xb3 espacial o l'impacte causat sobre el terra, per citar alguns exemples. \xc3\x89s possible classificar la mateixa pluja segons diferents criteris, de vegades depenent de la perspectiva de l'observador; a continuaci\xc3\xb3 n'hi ha alguns exemples:\n_START_SECTION_\nSegons el mecanisme que provoca la pluja\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els mecanismes que produeixen la precipitaci\xc3\xb3 d'aigua, s'inclouen els processos convectius els frontals_NEWLINE_i els orogr\xc3\xa0fics.\n_START_SECTION_\nPluja orogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nLa pluja d'origen orogr\xc3\xa0fic es produeix al costat de sobrevent de les muntanyes quan el vent aixeca l'aire humit del mar o de les planes en trobar-se una serralada al seu cam\xc3\xad, aquesta elevaci\xc3\xb3 de l'aire humit provoca un refredament i una condensaci\xc3\xb3 del vapor d'aigua que forma els n\xc3\xbavols que donaran la pluja. Aquest tipus de pluja es produeix a les zones tropicals, a les subtropicals i a les temperades, i pot durar d'unes hores a pocs dies; rarament s'allarguen durant setmanes._NEWLINE_Aquest \xc3\xa9s el mecanisme que provoca alguns dels aiguats de tardor a la costa del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i a Catalunya: el vent de llevant procedent del mar i carregat d'humitat es troba amb les serralades costaneres (serralada Litoral Catalana, serralada Prelitoral, serra d'Irta, serra d'Aitana) i \xc3\xa9s obligat a pujar formant n\xc3\xbavols potents que provoquen pluges intenses. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s l'explicaci\xc3\xb3 de per qu\xc3\xa8 hi ha m\xc3\xa9s precipitaci\xc3\xb3 a les muntanyes. Segons la disposici\xc3\xb3 de la serralada, \xc3\xa9s possible que el vessant dels vents dominants sigui molt m\xc3\xa9s humit que l'altre, tot causant-hi una ombra orogr\xc3\xa0fica: l'aire, en perdre la humitat, esdev\xc3\xa9 sec i c\xc3\xa0lid en baixar per l'altre vessant i augmentar la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica.\n_START_SECTION_\nPluja frontal\n_START_PARAGRAPH_\nLa pluja frontal o estratiforme \xc3\xa9s causada pels sistemes frontals (fronts freds i fronts c\xc3\xa0lids) que acompanyen les depressions atmosf\xc3\xa8riques, que es formen quan l'aire calent, sovint tropical, es troba amb aire m\xc3\xa9s fred d'origen polar. Aquest tipus de pluja es produeix a les zones temperades i subtropicals, els seus n\xc3\xbavols caracter\xc3\xadstics s\xc3\xb3n els nimbostratus._NEWLINE_La pluja frontal es produeix quan es troben masses d'aire de diferent densitat, humitat i temperatura; la massa m\xc3\xa9s densa es posa per sota de la menys densa en forma de falca obligant l'aire a pujar; en pujar l'aire, es refreda i es produeix la condensaci\xc3\xb3 del vapor d'aigua que donar\xc3\xa0 pas als n\xc3\xbavols i a la pluja. El principi \xc3\xa9s similar al que origina les pluges orogr\xc3\xa0fiques, per\xc3\xb2 en aquest cas l'obstacle no \xc3\xa9s una muntanya sin\xc3\xb3 una altra massa d'aire de diferent densitat.\n_START_SECTION_\nAltres tipus de pluja\n_START_PARAGRAPH_\nLa pluja es pot classificar en funci\xc3\xb3 d'altres criteris, per exemple en funci\xc3\xb3 del seu impacte sobre el terreny:\n_START_SECTION_\nPluja gelant\n_START_PARAGRAPH_\nLa pluja gelant \xc3\xa9s un tipus de precipitaci\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica l\xc3\xadquida que es congela a l'instant quan toca el terra o un objecte. \xc3\x89s molt perillosa perqu\xc3\xa8 forma una capa de gel sobre carrers i carreteres. La pluja gelada es forma en els n\xc3\xbavols en forma de flocs de neu, per\xc3\xb2 durant la seva caiguda troba capes d'aire per sobre de 0\xc2\xb0C i es fon completament, per\xc3\xb2 es troba que la capa d'aire que hi ha sobre el terra est\xc3\xa0 per sota del punt de congelaci\xc3\xb3; a causa de la tensi\xc3\xb3 superficial de les gotes i a la velocitat de caiguda, no es tornen a congelar fins que no toquen la superf\xc3\xadcie terrestre. Aix\xc3\xb2 ocorre especialment a l'hivern en situaci\xc3\xb3 d'inversi\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica.\n_START_SECTION_\nPluja torrencial\n_START_PARAGRAPH_\nUna pluja torrencial \xc3\xa9s un x\xc3\xa0fec extremadament fort i violent, normalment associat a una tempesta i acompanyat de llamps i calamarsa, de durada curta i sobre una zona petita. Aquestes pluges sovint causen inundacions, especialment si coincideixen amb un relleu adequat per tal que es produeixi un efecte orogr\xc3\xa0fic que incrementi la quantitat de la precipitaci\xc3\xb3. Aquestes pluges es produeixen en n\xc3\xbavols convectius amb un gran desenvolupament vertical (cumulonimbe), de vegades de m\xc3\xa9s de 15 km, i la precipitaci\xc3\xb3 pot ser de 100 mm per hora.\n_START_SECTION_\nPluja de fang\n_START_PARAGRAPH_\nLa pluja de fang \xc3\xa9s una pluja carregada de pols, principalment argila, que deixa marques de fang que taquen el terra, cotxes, etc. La causa en s\xc3\xb3n masses d'aire procedents del desert del S\xc3\xa0hara que arriben a Europa carregades de pols; les part\xc3\xadcules m\xc3\xa9s fines s\xc3\xb3n aixecades a grans altures pel vent i arriben a les nostres latituds i, quan plou, les gotes s'emporten la pols en suspensi\xc3\xb3. A Catalunya, arriba pols de quatre zones principals, d'una zona prop del golf de Gab\xc3\xa8s a Tun\xc3\xadsia, d'una zona de la costa africana situada entre el S\xc3\xa0hara occidental i Maurit\xc3\xa0nia, d'una zona a l'\xc3\x80frica central entre l'Ahaggar i Timbuctu i de la depressi\xc3\xb3 de Bodele, al nord del Txad.\n_START_SECTION_\nEuropa\n_START_PARAGRAPH_\nAl Regne Unit, la majoria de pluja \xc3\xa9s portada al pa\xc3\xads pels alisis sud-occidentals que segueixen els c\xc3\xa0lids corrents del corrent del Golf. Les zones situades a les costes occidentals poden rebre entre 1.000\xc2\xa0mm (a nivell del mar) i 2.500\xc2\xa0mm (a la muntanya) de pluja per any. La ciutat noruega de Bergen \xc3\xa9s una de les ciutats m\xc3\xa9s plujoses d'Europa, amb una precipitaci\xc3\xb3 anual mitjana de 2.250\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nNord-am\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nUna ciutat ben coneguda per la pluja \xc3\xa9s Seattle (Estats Units). La pluja hi \xc3\xa9s habitual a l'hivern, per\xc3\xb2 majorit\xc3\xa0riament el clima \xc3\xa9s nuvol\xc3\xb3s amb poca pluja. La precipitaci\xc3\xb3 mitjana a Seattle \xc3\xa9s de 942\xc2\xa0mm per any, menys que els 1.173\xc2\xa0mm de Nova York, per\xc3\xb2 Seattle t\xc3\xa9 uns 201 dies ennuvolats per any, comparat amb 152 a Nova York. La ciutat ve\xc3\xafna de Seattle cap al sud, Portland, rep m\xc3\xa9s pluja, amb una mitjana de 1.143\xc2\xa0mm per any. Tanmateix, cal remarcar que Seattle es troba a l'ombra orogr\xc3\xa0fica de les pr\xc3\xb2ximes muntanyes Ol\xc3\xadmpiques, i alguns punts dels costats de sobrevent de les muntanyes reben prop de 3.300\xc2\xa0mm per any. La ciutat m\xc3\xa9s plujosa dels 48 estats contigus dels Estats Units \xc3\xa9s Mobile (Alabama), amb una mitjana de 1.702 mm de precipitacions per any. Ketchikan i altres indrets de la selva pluvial temperada del sud-est d'Alaska reben una mitjana de 4.064\xc2\xa0mm de pluja per any, i a vegades superen 5.000\xc2\xa0mm per any.\n_START_SECTION_\nSud-am\xc3\xa8rica\n_START_PARAGRAPH_\nLlor\xc3\xb3, un poble situat a Choc\xc3\xb3 (Col\xc3\xb2mbia), \xc3\xa9s probablement el lloc amb les precipitacions mesurades m\xc3\xa9s significatives del m\xc3\xb3n, amb una mitjana de 13.300\xc2\xa0mm per any. De fet, tot el departament de Choc\xc3\xb3 \xc3\xa9s extraordin\xc3\xa0riament humit. Tutunendo, un petit poble situat al mateix departament, \xc3\xa9s un dels llocs m\xc3\xa9s plujosos del m\xc3\xb3n, amb una mitjana d'11.394\xc2\xa0mm per any; el 1974, el poble reb\xc3\xa9 26.303\xc2\xa0mm, les pluges anuals m\xc3\xa9s importants mai registrades a Col\xc3\xb2mbia. A difer\xc3\xa8ncia de Cherrapunji, que rep la majoria de precipitacions entre abril i setembre, Tutunendo rep la pluja distribu\xc3\xafda gaireb\xc3\xa9 uniformement al llarg de l'any. Els mesos de gener i febrer tenen tempestes un xic menys freq\xc3\xbcents. De mitjana, Tutunendo t\xc3\xa9 280 dies de pluja per any. M\xc3\xa9s de dos ter\xc3\xa7os de la pluja (un 28%) cau durant la nit. La humiditat relativa mitjana \xc3\xa9s d'un 90% i la temperatura mitjana \xc3\xa9s de 26,4\xc2\xb0C. Quibd\xc3\xb3, la capital de Choc\xc3\xb3, \xc3\xa9s la ciutat m\xc3\xa9s plujosa del m\xc3\xb3n amb m\xc3\xa9s de 100.000 habitants: 9.000\xc2\xa0mm per any. Les tempestes a Choc\xc3\xb3 poden deixar 500\xc2\xa0mm de pluja en un dia. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s del que cau en moltes ciutats en un any.\n_START_SECTION_\nOceania\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que Austr\xc3\xa0lia \xc3\xa9s el continent m\xc3\xa9s sec del m\xc3\xb3n, el mont Bellenden Ker, al nord-est del pa\xc3\xads, registra una mitjana de 8.000\xc2\xa0mm per any, i el 2000 s'hi registraren m\xc3\xa9s de 12.000\xc2\xa0mm de pluja._NEWLINE_Melbourne t\xc3\xa9 una reputaci\xc3\xb3 semblant a la de Seattle. En la imaginaci\xc3\xb3 popular, es creu que \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s plujosa que Sydney; tanmateix, Sydney rep una mitjana de 1.213\xc2\xa0mm de pluja per any, en comparaci\xc3\xb3 amb els 648\xc2\xa0mm de Melbourne. En canvi, Sydney t\xc3\xa9 46 dies nuvolosos menys a l'any que Melbourne, amb 133, en contrast amb el 179 de Melbourne._NEWLINE_El mont Waialeale, a l'illa de Kauai de les illes Hawaii, t\xc3\xa9 una mitjana de m\xc3\xa9s d'11.680\xc2\xa0mm de pluja al llarg dels \xc3\xbaltims 32 anys, amb un r\xc3\xa8cord de 17.340\xc2\xa0mm el 1982. El seu cim \xc3\xa9s considerat un dels llocs m\xc3\xa9s plujosos del m\xc3\xb3n, i en textos tur\xc3\xadstics se l'ha promogut des de fa molts anys com el lloc m\xc3\xa9s pluj\xc3\xb3s del m\xc3\xb3n."