b'\n_START_ARTICLE_\nConstituci\xc3\xb3 apost\xc3\xb2lica\n_START_PARAGRAPH_\nUna constituci\xc3\xb3 apost\xc3\xb2lica (Constitutio Apostolica en llat\xc3\xad) \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s alt nivell de decret publicat pel papa de l\'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica. L\'\xc3\xbas del terme \'constituci\xc3\xb3\' prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad constitutio, que definia qualsevol llei important publicada per l\'emperador rom\xc3\xa0, i es conserva en documents de l\'Esgl\xc3\xa9sia a causa de l\'her\xc3\xa8ncia que la llei can\xc3\xb2nica de l\'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica va rebre de la llei romana.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nPer la seva naturalesa, les constitucions apost\xc3\xb2liques s\xc3\xb3n p\xc3\xbabliques i, com a tals, exposades a tota l\'Esgl\xc3\xa9sia. Les constitucions gen\xc3\xa8riques utilitzen la Constituci\xc3\xb3 Apost\xc3\xb2lica com a t\xc3\xadtol, i tracten sobre les mat\xc3\xa8ries m\xc3\xa9s solemnes de l\'Esgl\xc3\xa9sia, com ara la promulgaci\xc3\xb3 d\'estatuts o d\'ensenyaments definitius. De vegades s\'utilitzen els termes constituci\xc3\xb3 dogm\xc3\xa0tica o constituci\xc3\xb3 pastoral, en refer\xc3\xa8ncia al prop\xc3\xb2sit del document, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n el mateix decret diplom\xc3\xa0tic. Les constitucions apost\xc3\xb2liques es publiquen com butlles papals a causa de la seva forma solemne. La categoria m\xc3\xa9s alta despr\xc3\xa9s d\'aquesta \xc3\xa9s la constituci\xc3\xb3 apost\xc3\xb2lica, una enc\xc3\xadclica._NEWLINE_Les constitucions apost\xc3\xb2liques sempre s\'escriuen en llat\xc3\xad i s\xc3\xb3n segellades. S\'hi haur\xc3\xa0 d\'incloure el nom del papa, seguida de les paraules "Papa" o "bisbe" (Episcopus), i possiblement el nombre de s\xc3\xa8rie. La segona l\xc3\xadnia est\xc3\xa0 marcada com "servent dels servents de D\xc3\xa9u" (Dei servus servorum), utilitzat des del Papa Gregori I Magne (590-604). La salutaci\xc3\xb3 varia, per\xc3\xb2 la frase "per a la mem\xc3\xb2ria eterna" (rei memoriam ad perpetuam) s\'utilitza amb m\xc3\xa9s freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia. Les constitucions apost\xc3\xb2liques, te\xc3\xb2ricament, poden tractar sobre la dogm\xc3\xa0tica, la lit\xc3\xbargia, els sacramentals, o l\'administraci\xc3\xb3.'