b"\n_START_ARTICLE_\nCol\xc2\xb7legi de Cirurgia\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nDavant de la Casa de Convalesc\xc3\xa8ncia, al pati allargat que fa d'entrada al gran recinte de l'antic hospital de la Santa Creu des del carrer del Carme, hi ha l'antic Col\xc2\xb7legi de Cirurgia, restaurat el 1927 com a seu de l'Acad\xc3\xa8mia de Medicina._NEWLINE_L'edifici \xc3\xa9s el resultat de la simbiosi del pensament racionalista d'un cient\xc3\xadfic -el cirurgi\xc3\xa0 Pere Virgili-, que va dirigir-ne les obres des del 1762 -amb el sever disseny de l'arquitecte academicista Ventura Rodr\xc3\xadguez._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s molt s\xc3\xb2bria i de pedra ben tallada, amb front\xc3\xb3 mixtilini, amb forn\xc3\xadcules buides i l'escut del rei Carles III (1762), obra de Carles Grau. L'amfiteatre interior \xc3\xa9s molt ben resolt, amb una taula de marbre al centre, per fer-hi disseccions. Una graderia semicircular de pedra, la primera fila de la qual \xc3\xa9s feta de butaques d'estil rococ\xc3\xb3, \xc3\xa9s obra de Lloren\xc3\xa7 Rosell\xc3\xb3, que tamb\xc3\xa9 f\xc3\xa9u gelosies de la galeria superior, sobreportes i el peu de la taula de disseccions, dissenyat per l'escultor Joan Enrich._NEWLINE_La sala \xc3\xa9s il\xc2\xb7luminada per grans finestrals i una llanterna zenital que sobresurt per damunt de les cobertes de l'edifici. En una forn\xc3\xadcula del sal\xc3\xb3 hi ha el bust del gran cirurgi\xc3\xa0 del segle XVIII, Pere Virgili.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl Col\xc2\xb7legi de Cirurgia va ser fundat a Barcelona per reial ordre l'any 1760, sota l'impuls i direcci\xc3\xb3 de Pere Virgili, i segons el model del de Cadis. Era destinat a la formaci\xc3\xb3 de cirurgians militars i tamb\xc3\xa9 civils._NEWLINE_Pere Virgili tra\xc3\xa7\xc3\xa0 el programa de l'edifici i n'encarreg\xc3\xa0 la soluci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica a Ventura Rodr\xc3\xadguez, que el 1761 f\xc3\xa9u el projecte. La construcci\xc3\xb3, un cop autoritzada pel rei Carles III, s'allarg\xc3\xa0 de 1762 a 1764. La inspecci\xc3\xb3 de les obres an\xc3\xa0 a c\xc3\xa0rrec de l'enginyer militar Pedro Mart\xc3\xadn Cerme\xc3\xb1o, que deleg\xc3\xa0 la direcci\xc3\xb3 a Pedro Carlos Saliguet. Joan Cuesta fou l'aparellador. Francesc Renart, el mestre de cases, i Pere Armet, el fuster. Tamb\xc3\xa9 hi col.labor\xc3\xa0 la companyia dels mestres de cases Onofre Ivern i Josep Ribes i dels fusters Pau Planes i Deodat Casanoves."