b'\n_START_ARTICLE_\nEstat de S\xc3\xa3o Paulo\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estat presenta una altitud rellevant, at\xc3\xa8s que un 85% de la seva superf\xc3\xadcie posseeix una altitud de 300 a 900\xc2\xa0msnm. El clima \xc3\xa9s tropical en la major part del territori, i subtropical en el sud. El cim m\xc3\xa9s alt \xc3\xa9s la Pedra da Mina, amb 2.798,98 m d\'altitud.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima de l\'estat sofreix influ\xc3\xa8ncies de l\'altitud: en la ciutat de Campos do Jord\xc3\xa3o per exemple, situada a 1600 metres sobre el nivell del mar en la Serra de la Mantiqueira, les temperatures poden caure per sota dels 0\xc2\xb0 C en dies m\xc3\xa9s freds d\'hiverns rigorosos. Ja en l\'interior de l\'estat (Ribeir\xc3\xa3o Preto, S\xc3\xa3o Jos\xc3\xa9 do Rio Preto, etc.), les temperatures poden superar f\xc3\xa0cilment els 33\xc2\xa0\xc2\xb0C en l\'estiu.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals rius s\xc3\xb3n: Tiet\xc3\xaa, Paran\xc3\xa1, Paranapanema, Gran, Turvo, del Pez, Para\xc3\xadba del Sud, Piracicaba, Pardo, Mogi-Gua\xc3\xa7u, Jacar\xc3\xa9-Pepira i Jacar\xc3\xa9-Gua\xc3\xa7u\n_START_SECTION_\nPrimers temps\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom de S\xc3\xa3o Vicente (S\xc3\xa3o Paulo) va ser posat per Amerigo Vespucci, el 22 de gener de 1502, en un viatge que tenia per objectiu fer un mapa del litoral de Brasil. _NEWLINE_La primera not\xc3\xadcia de l\'arribada de dones portugueses data del 1550._NEWLINE_Malgrat les innumerables dificultats per traspassar la Serra do Mar, els camps de l\'altipl\xc3\xa0 atraient els pobladors, cosa que convert\xc3\xad S\xc3\xa3o Paulo en una excepci\xc3\xb3 en el tipus de colonitzaci\xc3\xb3 dels portuguesos en els primers temps, que es fixaven sobretot en el litoral. La fa\xc3\xa7ana litoral, estreta per la pres\xc3\xa8ncia de la serra, no presentava les condicions necess\xc3\xa0ries per al desenvolupament. Arribar a S\xc3\xa3o Paulo, requeria grans esfor\xc3\xa7os contra les dificultats d\'acc\xc3\xa9s a la serra.\n_START_SECTION_\nExploraci\xc3\xb3 i ocupaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA inici del segle XVI el litoral paulista \xc3\xa9s visitat per navegants portuguesos i espanyols. La recerca de materials preciosos port\xc3\xa0 als portuguesos a ultrapassar la Serra do Mar, per l\'antic cam\xc3\xad ind\xc3\xadgena de Peabiru, i el 1554, a l\'altipl\xc3\xa0 existent despr\xc3\xa9s de la Serra do Mar, \xc3\xa9s fundada la vila de S\xc3\xa3o Paulo de Piratininga pels jesu\xc3\xaftes liderats per Manuel da N\xc3\xb3brega._NEWLINE_Fins al final del segle XVI s\xc3\xb3n fundades altres viles a l\'entorn de l\'altipl\xc3\xa0, com Santana de Parna\xc3\xadba, garantint aix\xc3\xad la seguretat i la subsist\xc3\xa8ncia de la vila de S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\nAs bandeiras\n_START_PARAGRAPH_\nDificultats econ\xc3\xb2miques, atinament sertinista, localitzaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica (S\xc3\xa3o Paulo era un important centre de circulaci\xc3\xb3 fluvial i terrestre), esperit d\'aventura, serien poderosos impulsos en l\'arrancada cap al Sert\xc3\xa3o._NEWLINE_Els paulistes volien descobrir mines d\'or i com diu Jos\xc3\xa9 Joaquim Machado de Oliveira, "no hi havia paulista que m\xc3\xa9s o menys deix\xc3\xa9s el pensament de descobrir mines"_NEWLINE_L\'\xc3\xa8xode en direcci\xc3\xb3 a Minas Gerais provoca una decad\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica a la capitania, i al llarg del segle XVIII aquesta va anar perdent territori i dinamisme econ\xc3\xb2mics fins a ser senzillament annexada el 1748 a la capitania de Rio de Janeiro.\n_START_SECTION_\nLa restauraci\xc3\xb3 i la prov\xc3\xadncia de S\xc3\xa3o Paulo\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1765, pels esfor\xc3\xa7os de Morgado de Mateus, \xc3\xa9s restitu\xc3\xafda la Capitania de S\xc3\xa3o Paulo.Ja el 1817 \xc3\xa9s fundada la primera hisenda de caf\xc3\xa8 de S\xc3\xa3o Paulo, al vall de Par\xc3\xadba, i despr\xc3\xa9s la independ\xc3\xa8ncia el cultiu de caf\xc3\xa8 guanya for\xc3\xa7a a les terres de la Vall de Para\xc3\xadba. _NEWLINE_Les fronteres actuals paulistes s\xc3\xb3n fixades per l\'emancipaci\xc3\xb3 del Paran\xc3\xa1 el 1853. _NEWLINE_L\'enriquiment provocat pel caf\xc3\xa8 i la constant arribada d\'immigrants italians, portuguesos, espanyols, japonesos i \xc3\xa0rabs a la prov\xc3\xadncia, a part del desenvolupament d\'una gran xarxa ferrovi\xc3\xa0ria, porten la prosperitat a S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica Velha i la pol\xc3\xadtica del caf\xc3\xa8 amb llet\n_START_PARAGRAPH_\nEn instaurar-se la rep\xc3\xbablica, s\'afirmava clarament el predomini econ\xc3\xb2mic del nou estat. Si el Brasil era el caf\xc3\xa8, el caf\xc3\xa8 era S\xc3\xa3o Paulo. No foren mentrestant, tranquils els primers moments republicans de S\xc3\xa3o Paulo. Reflecteixen les agitacions i els desencerts que ocorrien en l\'\xc3\xa0mbit federal. La d\xc3\xa8cada de 1930 S\xc3\xa3o Paulo es caracteritz\xc3\xa0, des del punt de vista econ\xc3\xb2mic, pels esfor\xc3\xa7os d\'ajust a les noves condicions creades per la crisi mundial de 1929 i per la crisi del caf\xc3\xa8. Des del punt de vista pol\xc3\xadtic, el per\xc3\xadode fou marcat per la lluita per la recuperaci\xc3\xb3 de l\'hegemonia paulista a la federaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nIndustrialitzaci\xc3\xb3 i metropolitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundialel cultiu del caf\xc3\xa8 comen\xc3\xa7a a patir crisis d\'exc\xc3\xa9s d\'oferta i compet\xc3\xa8ncia d\'altres pa\xc3\xafsos. El cultiu comen\xc3\xa7a a ser controlat pel govern, per tal d\'evitar crisis i les hisendes tanquen, portant immigrants en direcci\xc3\xb3 a S\xc3\xa3o Paulo, on es convertiran en operaris._NEWLINE_Pressions pol\xc3\xadtiques exigint el fi del predomini de l\'elit cafetera paulista sorgeixen moviments art\xc3\xadstics com la setmana de 1922, El 1930 el caf\xc3\xa8 entra en la seva darrera crisi, amb el crac del 29 i l\'enfonsament de la borsa de Nova York l\'any anterior, el col\xc2\xb7lapse dels preus extern dels grans i la Revoluci\xc3\xb3 de 1930, que retira els paulistes del poder._NEWLINE_La Segona Guerra Mundial trenca les importacions de productes i la ind\xc3\xbastria paulista inicia un proc\xc3\xa9s de substituci\xc3\xb3 d\'importacions passant a produir a l\'Estat els productes fins aleshores importats. El proc\xc3\xa9s s\'intensifica amb el govern de Juscelino Kubitschek, que llan\xc3\xa7a les bases de la ind\xc3\xbastria de l\'autom\xc3\xb2bil al ABC paulista._NEWLINE_Per suprimir la m\xc3\xa0 d\'obra necess\xc3\xa0ria, l\'estat passa a rebre milions de nordestins, venint principalment dels estats de Bahia, Cear\xc3\xa1, Pernambuco i Para\xc3\xadba._NEWLINE_El 1960, la ciutat de S\xc3\xa3o Paulo es torna la major ciutat brasilera i el principal pol econ\xc3\xb2mic del pa\xc3\xads, superant Rio de Janeiro. Aquest fet es deu al nombre major d\'immigrants que escolliren anar a S\xc3\xa3o Paulo.\n_START_SECTION_\nIndustrialitzaci\xc3\xb3 de l\'interior\n_START_PARAGRAPH_\nA les d\xc3\xa8cades de 1960 i 1970 el govern estatal promou diverses obres que incentiven l\'economia de l\'interior de l\'Estat, buidat des de la fallida del caf\xc3\xa8 el 1930. Aquest proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica de l\'interior, s\'intensifica a partir de la d\xc3\xa8cada de 1980, quan grans problemes urbans, com viol\xc3\xa8ncia, pol\xc2\xb7luci\xc3\xb3 i ocupaci\xc3\xb3 desordenada, afligeixen la Regi\xc3\xa3o Metropolitana de S\xc3\xa3o Paulo. Actualment, encara que el creixement no sigui ja tan alt i tingui compet\xc3\xa8ncia d\'altres estats, S\xc3\xa3o Paulo \xc3\xa9s el principal pol econ\xc3\xb2mic, pol\xc3\xadtic i industrial de America del Sud.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nEstat m\xc3\xa9s desenvolupat del pa\xc3\xads, representa m\xc3\xa9s de 30% del Producte Intern Brut brasiler. L\'estat t\xc3\xa9 com a base principal de la seva economia la ind\xc3\xbastria (metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia, mec\xc3\xa0nica, autom\xc3\xb2biles i les seves peces, equipaments mec\xc3\xa0nics, electr\xc3\xb2nics, telecomunicacions, productes qu\xc3\xadmics, pl\xc3\xa0stics, alcohol, aliments...), despr\xc3\xa9s els serveis (incloent lo sector financer) i el comer\xc3\xa7. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 seva agricultura i la seva ramaderia s\xc3\xb3n molt importants i modernes._NEWLINE_Les ind\xc3\xbastries es concentren en la megal\xc3\xb2poli formada per les regions metropolitanes de S\xc3\xa3o Paulo, Campinas i Baixada Santista, en la regi\xc3\xb3 de Sorocaba, en les ciutats de S\xc3\xa3o Carlos, Ribeir\xc3\xa3o Preto i en la vall del riu Para\xc3\xadba do Sul._NEWLINE_L\'estat constitueix el principal centre financer de l\'Am\xc3\xa8rica del Sud: en la regi\xc3\xb3 metropolitana de la seva capital (la ciutat de S\xc3\xa3o Paulo) estan les seus d\'importants bancs brasilers i tamb\xc3\xa9 estrangers amb filials al Brasil. L\'Avinguda Paulista, en la capital de l\'estat, concentra la seu de bancs com l\'Ita\xc3\xba, i les seus brasileres de bancs estrangers, com el Banco de Santander i el Citibank, a m\xc3\xa9s de la set la poderosa Federaci\xc3\xb3 de les Ind\xc3\xbastries de l\'Estat de S\xc3\xa3o Paulo (FIESP), que representa els interessos de les grans ind\xc3\xbastries instal\xc2\xb7lades en l\'estat. La BOVESPA (Borsa de Valors de l\'Estat de S\xc3\xa3o Paulo) \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 a m\xc3\xa9s important de l\'Am\xc3\xa8rica del Sud._NEWLINE_Seva agricultura produeix taronja i suc de taronja per al mercat intern i extern, i canya de sucre, caf\xc3\xa8 i cot\xc3\xb3 per al mercat intern. La canya de sucre \xc3\xa9s principalment plantada per a la producci\xc3\xb3 d\'alcohol, usat en tot el Brasil com biocombustible. La ramaderia va sofrir una petita disminuci\xc3\xb3 en els \xc3\xbaltims anys amb o creixement de les plantacions de canya, per\xc3\xb2 encara \xc3\xa9s important i els seus ramats de bestiar estan entre els millors del pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\nL\'estat posseeix tamb\xc3\xa9 locals tur\xc3\xadstics i bona infraestructura per a rebre visitants, encara que no siguin tan famosos com la ciutat de Rio de Janeiro,Salvador de Bahia o els salts d\'aigua de Foz do Igua\xc3\xa7\xc3\xba._NEWLINE_Ciutats del litoral, considerades com Est\xc3\xa2ncia balne\xc3\xa1ria algunes d\'elles s\xc3\xb3n(Ilhabela, Ubatuba, Bertioga, Santos,Guaruj\xc3\xa1, S\xc3\xa3o Vicente, Peru\xc3\xadbe...). _NEWLINE_Ciutats de muntanya, considerades com Est\xc3\xa2ncias clim\xc3\xa1ticas (Campos do Jord\xc3\xa3o), _NEWLINE_Estades balnearis d\'aig\xc3\xbces minerals (com Serra Negra, S\xc3\xa3o Pedro, \xc3\x81guas de S\xc3\xa3o Pedro, Lindoia, \xc3\x81guas de Lindoia) i unes altres. _NEWLINE_La ciutat de S\xc3\xa3o Paulo tamb\xc3\xa9 rep visitants de l\'interior de l\'estat i d\'altres estats, que visiten els seus barris i carrers de comer\xc3\xa7 especialitzat (com Br\xc3\xa1s, Bom Retiro i el carrer 25 de Mar\xc3\xa7o, especialitzades en robes i teixits), les exposicions en els seus museus, o llavors esdeveniments peri\xc3\xb2dics, com el Gran Premi de Brasil de F\xc3\xb3rmula 1 que ocorre tots els anys en el Circuit de Interlagos.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons estimacions de l\'IBGE, el 2006 l\'estat de S\xc3\xa3o Paulo tenia 41.055.734 habitants i una densitat poblacional de 165,4 hab./km\xc2\xb2.Aix\xc3\xb2 representa un 21% de la poblaci\xc3\xb3 brasilera i 11% de tota la poblaci\xc3\xb3 sud-americana.'