b"\n_START_ARTICLE_\nIlla Kolg\xc3\xbaiev\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nLa major part de la flora existent a l\xe2\x80\x99illa \xc3\xa9s la caracter\xc3\xadstica de les regions \xc3\xa0rtiques, sub\xc3\xa0rtiques i alpines, b\xc3\xa0sicament s\xe2\x80\x99hi pot trobar herba, molses, l\xc3\xadquens, bedolls nans i algunes esp\xc3\xa8cies de salzes, principalment vora els rius._NEWLINE_L'illa es caracteritza per una alta densitat d'aus aq\xc3\xbc\xc3\xa0tiques en comparaci\xc3\xb3 amb altres regions de l'\xc3\x80rtic oest. L'abs\xc3\xa8ncia de l\xc3\xa8mmings i altres rosegadors, fa que hi hagi una baixa poblaci\xc3\xb3 de guineus \xc3\xa0rtiques. En canvi, hi ha un alt nombre d'aus aq\xc3\xbc\xc3\xa0tiques d'entre les quals destaquen les oques amb m\xc3\xa9s de 400.000 exemplars (oques rialleres petites i oques pradenques) tamb\xc3\xa9 hi ha oques de galta blanca (entre 5.000 i 12.000 exemplars) i cignes petits de Bewick (entre 6.000 i 6.500 exemplars). Tamb\xc3\xa9 s'hi troba un gran nombre de perdius blanques, a m\xc3\xa9s de falcons i escolop\xc3\xa0cids. Mam\xc3\xadfers marins com la foca ocel\xc2\xb7lada, la foca barbuda, la foca de Groenl\xc3\xa0ndia i la morsa de l'Atl\xc3\xa0ntic habiten les aig\xc3\xbces de la seva costa.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima \xc3\xa0rtic \xc3\xa9s moderat per la influ\xc3\xa8ncia marina i per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s relativament suau, la temperatura mitjana al gener \xc3\xa9s de -12\xc2\xbaC i al juliol de 7\xc2\xbaC, tot i que en algunes ocasions s'ha arribat a temperatures for\xc3\xa7a extremes. La precipitaci\xc3\xb3 anual \xc3\xa9s de 155 mm, principalment en forma de neu. A l'estiu bufa vent de nord-est i a l'hivern del sud-oest. A la segona meitat de setembre, comen\xc3\xa7a a nevar i els llacs es comencen a congelar. Sovint hi ha boira i el cel es mant\xc3\xa9 ennuvolat.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 permanent \xc3\xa9s de menys de 500 persones. La majoria viuen a Bugrin\xc3\xb3, al sud, a la costa de l\xe2\x80\x99estret de Pomor. Hi ha russos, ucra\xc3\xafnesos i komis, per\xc3\xb2 la majoria s\xc3\xb3n n\xc3\xa8nets. La seva activitat principal \xc3\xa9s la pastura de rens, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es dediquen a la pesca i a la ca\xc3\xa7a de foques. Al nord hi ha la poblaci\xc3\xb3 de Severni, on hi ha una estaci\xc3\xb3 meteorol\xc3\xb2gica i un far._NEWLINE_Una part de la poblaci\xc3\xb3 treballa al camp petrol\xc3\xadfer que hi ha prop del llac Pestxanoie i es va renovant cada 52 dies._NEWLINE_L\xe2\x80\x99illa es comunica amb el continent per mar i per aire. Un cop cada dues setmanes hi ha un vol regular en helic\xc3\xb2pter que comunica Bugrin\xc3\xb3 amb Narian-Mar, centre administratiu de la regi\xc3\xb3 aut\xc3\xb2noma de Nen\xc3\xa8tsia. Al 2002 es va inaugurar un aer\xc3\xb2drom que durant tot l\xe2\x80\x99any pot rebre avions mitjans de vols procedents de M\xc3\xbarmansk.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons alguns estudis arqueol\xc3\xb2gics, els primers pobladors van arribar a l\xe2\x80\x99illa de Kolg\xc3\xbciev aproximadament al segle II d.C. El m\xc3\xa9s probable \xc3\xa9s que vinguessin de terra ferma durant les migracions de les tribus, que van ser els avant-passats dels n\xc3\xa8nets actuals. La primera menci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99illa va ser a les cr\xc3\xb2niques de Novgorod al s. X, tot i que llavors encara no tenia nom. El primer europeu que va descriure l\xe2\x80\x99illa va ser el navegant angl\xc3\xa8s Hugh Willoughby, quan el rei Eduard VI el va enviar a buscar el pas del nord-est, des d\xe2\x80\x99Europa cap a la Xina al 1553. En el viatge de tornada, dos dels vaixells de la seva expedici\xc3\xb3 van quedar atrapats al gel i va morir tota la tripulaci\xc3\xb3. El diari del capit\xc3\xa0 Willoughby va ser trobat per uns pescadors russos un any m\xc3\xa9s tard.\xc2\xa0 Al s. XV l\xe2\x80\x99illa va ser agregada al Gran Principat de Moscou. Al s. XVIII mercaders russos van fundar-hi una f\xc3\xa0brica per al comer\xc3\xa7 de pells, tot i que no s\xe2\x80\x99hi estaven durant tot l\xe2\x80\x99any, i en algunes ocasions van tenir conflictes amb els n\xc3\xa8nets._NEWLINE_A partir de 1940 es van comen\xc3\xa7ar a fer estudis cient\xc3\xadfics a l\xe2\x80\x99illa. I al 1954 Kolg\xc3\xbciev va ser inclosa al districte aut\xc3\xb2nom de Nen\xc3\xa8tsia. A la d\xc3\xa8cada dels 70, a la part oriental de l\xe2\x80\x99illa es va descobrir el camp petrol\xc3\xadfer de Pestxanoozerskoie, i el 1980 se va comen\xc3\xa7ar a explotar, \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s septentrional del m\xc3\xb3n.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nInforme de Trevor-Battye\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99illa va ser explorada el 1894 pel naturalista brit\xc3\xa0nic Aubyn B. R. Trevor-Battye, va desembarcar al juny amb un ajudant, amb l\xe2\x80\x99objectiu de passar un mes estudiant els animals salvatges de l\xe2\x80\x99illa, especialment els ocells. A causa de problemes mec\xc3\xa0nics amb el vaixell i un malent\xc3\xa8s, es van haver de quedar a l\xe2\x80\x99illa durant 12 setmanes. Va publicar un estudi de la hist\xc3\xb2ria natural i la topografia de Kolg\xc3\xbciev\xc2\xa0:  Ice-bound on Kolguev. El llibre inclou observacions dels n\xc3\xa8nets (ell els anomena samoiedes) que portaven els seus rens a l\xe2\x80\x99illa per pasturar a l\xe2\x80\x99estiu i tamb\xc3\xa9 ca\xc3\xa7aven oques per comerciar a R\xc3\xbassia. Finalment Trevor-Battye va deixar l\xe2\x80\x99illa amb aquests pastors de rens el setembre de 1894 i va haver de viatjar 1600 km des del riu Petxora fins a Arkh\xc3\xa0nguelsk. Va descriure el seu viatge al llibre A northern highway of the Tsar."