b'\n_START_ARTICLE_\nCatedral de Santiago de Bilbao\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'edifici actual va succeir a altres dos anteriors en el mateix empla\xc3\xa7ament i amb la mateixa advocaci\xc3\xb3. El primer era anterior a 1300, data de la fundaci\xc3\xb3 de la vila per Diego L\xc3\xb3pez V d\'Haro mitjan\xc3\xa7ant la Carta de poblament, i disposava d\'una necr\xc3\xb2poli exterior situada entorn del mur de cap\xc3\xa7alera. El segon temple va ser b\xc3\xa0sicament una ampliaci\xc3\xb3 de l\'anterior, obligada davant el creixement demogr\xc3\xa0fic del nucli urb\xc3\xa0. Aquest segon temple va ser ef\xc3\xadmer, ja que en 1374 va quedar arrasat en un paor\xc3\xb3s incendi, despr\xc3\xa9s de la qual cosa el Papa Gregori XI va dispensar indulg\xc3\xa8ncies als qui donessin almoines per a l\'erecci\xc3\xb3 del nou temple, conforme a un projecte arquitect\xc3\xb2nic m\xc3\xa9s ambici\xc3\xb3s. _NEWLINE_La catedral aixecada despr\xc3\xa9s del sinistre de 1374 \xc3\xa9s el resultat d\'un per\xc3\xadode llarg i acumulatiu de diferents elements: l\'esgl\xc3\xa9sia, el claustre, el p\xc3\xb2rtic, la sagristia i la torre-fa\xc3\xa7ana. Comen\xc3\xa7ades a la fi del segle xiv, cap a 1397, conforme a l\'estil g\xc3\xb2tic cl\xc3\xa0ssic llavors imperant, les obres van ser perllongant-se lentament durant un segle llarg. Cap a mitjans del segle xv estaven acabats el trifori i la girola amb les seves cinc capelles centrals; en la segona meitat de la cent\xc3\xbaria es va treballar en les altres capelles de la cap\xc3\xa7alera i posteriorment, ja a la frontera amb el segle xvi, en les capelles laterals de la nau. En aquestes mateixes dates es va construir el claustre i la Porta de l\'\xc3\x81ngel, que li d\xc3\xb3na acc\xc3\xa9s des del carrer i que incorpora ja elements del g\xc3\xb2tic florit. _NEWLINE_Es va completar aix\xc3\xad el conjunt g\xc3\xb2tic que anys despr\xc3\xa9s, ben entrat el segle xvi, es va enriquir amb la Sagristia, el gran p\xc3\xb2rtic exterior i el perdut Retaule Major, tots dos d\'estil renaixentista._NEWLINE_El Retaule Major va haver de ser una gran creaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica del franc-flamenc Guiot de Beaugrant, mestre actiu a Bilbao a mitjans del segle xvi, qui ho va realitzar entre 1533 i 1543; desmuntat en 1805, d\'aquest retaule es conserven quatre talles dels Pares de l\'esgl\xc3\xa9sia llatina, avui col\xc2\xb7locades en la Sagristia, i altres tres embalums avui situats en les capelles del Pilar, el Crist de l\'Amor i Santa Ll\xc3\xbacia. L\'11 de juny de 1819 Roma va atorgar a l\'esgl\xc3\xa9sia el rang de bas\xc3\xadlica menor, la primera del Pa\xc3\xads Basc. En la segona meitat del segle xix es van dur a terme el repicat de parets i voltes, la reconstrucci\xc3\xb3 de la Sagristia i, en la d\xc3\xa8cada del 1880, la gran reforma de tota la fa\xc3\xa7ana, amb la seva torre i la seva agulla, en un estil neog\xc3\xb2tic harmonitzat amb les velles formes g\xc3\xb2tiques, donant al temple el seu aspecte actual. _NEWLINE_En el primer ter\xc3\xa7 del segle xx es va restaurar el claustre i en els anys finals del segle, amb posterioritat a les devastadores inundacions de 1983, quan les aig\xc3\xbces del Nervi\xc3\xb3n-Ibaiz\xc3\xa1bal van envair tot el casc vell bilba\xc3\xad i van anegar la Catedral, es va actuar en tot el conjunt, reparant i netejant els interiors i exteriors danyats per la riuada. Les actuacions es van perllongar fins a l\'any 2000. Com a resultat d\'aquesta restauraci\xc3\xb3, la Catedral presenta avui un perfecte estat de conservaci\xc3\xb3._NEWLINE_En 1949 la bas\xc3\xadlica va adquirir la dignitat catedral\xc3\xadcia en establir-se la Di\xc3\xb2cesi de Bilbao com un desmembrament de la Di\xc3\xb2cesi de Vit\xc3\xb2ria. La nova di\xc3\xb2cesi va ser institu\xc3\xafda per Pius XII mitjan\xc3\xa7ant la butlla d\'erecci\xc3\xb3 Quo Commodius amb data del 2 de novembre de 1949. En 1950 va prendre possessi\xc3\xb3 de la seu episcopal el primer prelat, Casimiro Morcillo Gonz\xc3\xa1lez, qui va consagrar la Catedral Bas\xc3\xadlica el 30 de desembre de 1955._NEWLINE_\xc3\x89s Monument Hist\xc3\xb2ric-Art\xc3\xadstic Nacional des del 3 de juny de 1931.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Catedral de Bilbao destaca principalment per la seva petita grand\xc3\xa0ria (per tractar-se d\'un temple catedralici, encara que, en realitat, ampli per a una esgl\xc3\xa9sia parroquial, tal com va ser concebuda) i el compacte dels seus trets g\xc3\xb2tics. Les dimensions s\xc3\xb3n 51,5 m de llarg, 22,3 m d\'ample, 22,5 d\'alt en la nau major i 1100 m\xc2\xb2 de superf\xc3\xadcie. L\'aparell \xc3\xa9s molt uniforme, de carreus d\'arenisca, i ofereix en el seu interior un bell colorit, torrat o vin\xc3\xb2s amb vetes.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana i torre\n_START_PARAGRAPH_\nEn les d\xc3\xa8cades de 1880 i 1890 es va reedificar per complet tota la fa\xc3\xa7ana, amb la seva portada, la seva rosassa, la seva torre i el seu chapitel, en un estil neog\xc3\xb2tic harmonitzat amb les velles formes g\xc3\xb2tiques. Va substituir a la vella fa\xc3\xa7ana barroca del segle xvii que protegia un gran finestral g\xc3\xb2tic. La portada ogival consta de quatre arquivoltes amb discreta decoraci\xc3\xb3 vegetal i adorns trasdossats amb rematada conopial en cabdell; la flanquegen escultures de Sant Pere i Sant Pau. En el segon nivell es situen la rosassa, envoltat per vegetals, la venera i la creu de Santiago._NEWLINE_La torre actual \xc3\xa9s la quarta que es t\xc3\xa9 not\xc3\xadcia: les seves predecessores van ser una construcci\xc3\xb3 de la qual no es coneixen detalls i que va ser substitu\xc3\xafda per una torre barroca al segle xviii, la qual al seu torn va deixar pas a una altra molt massissa que va ser derrocada a principis del segle xix. En 1883 la tercera torre, de tipus neocl\xc3\xa0ssic, va anar igualment derru\xc3\xafda per deixar pas a la nova neog\xc3\xb2tica, dissenyada per l\'arquitecte Severino de Ach\xc3\xbacarro. Fa\xc3\xa7ana i torre van quedar concloses en 1891._NEWLINE_La torre, de 64 metres d\'al\xc3\xa7ada, es compon de tres cossos. L\'inferior t\xc3\xa9 contraforts aciculars en les cantonades i cont\xc3\xa9 dos finestrals amb arc apuntat i arquivolta, m\xc3\xa9s el rellotge en la part superior. El cos central, confeccionat, com l\'anterior, amb carreus blancs de la muntanya Oiz, allotja el campanar, amb onze campanes foses en 1890, 1895 i 1916, i disposades en tres nivells: quatre s\xc3\xb3n de repic i set de volteig, no divisables despr\xc3\xa9s dels finestrals apuntats i amainelats. Un chapitel calat corona la torre; aquest tercer cos est\xc3\xa0 llaurat en pedra blanca portada d\'Angulema, Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nAccessos i p\xc3\xb2rtic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el costat nord es situa la porta d\'acc\xc3\xa9s al claustre, l\'anomenada Porta de l\'\xc3\x81ngel, que pren el seu nom d\'un retaule dedicat a l\'arc\xc3\xa0ngel Sant Miquel que hi havia en el claustre. La seva bella portada g\xc3\xb2tica florida \xc3\xa9s dels primers anys del segle xvi i va ser restaurada a la fi del segle xx. Un trencallums separa les dues portes d\'entrada acollides sota arcs carpanells deprimits, sobre els quals s\'est\xc3\xa9n un ampli timp\xc3\xa0 decorat amb relleus flam\xc3\xadgers inspirats en el s\xc3\xadmbol basc del lauburu. Les arquivoltes, que flanquegen dos pilars decreixents, presenta en la part superior un trasd\xc3\xb3s conopial, rematat en flor\xc3\xb3 i que emmarca una venera o petxina de pelegr\xc3\xad, reflex de la tardana incorporaci\xc3\xb3 d\'aquesta esgl\xc3\xa9sia a la tradici\xc3\xb3 jacobea. Per aquest motiu la Porta de l\'\xc3\x81ngel rep tamb\xc3\xa9 el nom de Porta dels Pelegrins._NEWLINE_El gran p\xc3\xb2rtic va ser aixecat pel general Villegas, en el costat sud del temple a partir de 1580 en el mateix lloc que ocupava un antic cementiri i no es va rematar fins a transcorregut un segle. Les seves grans dimensions, creant una planta irregular vagament triangular, s\'expliquen per la seva funci\xc3\xb3 de contrafort de tota la nau de l\'Ep\xc3\xadstola, que presentava problemes de fonamentaci\xc3\xb3 en erigir-se el temple sobre un terreny de marisma. El seu per\xc3\xadmetre ho defineixen set pilars de secci\xc3\xb3 prism\xc3\xa0tica irregular que sostenen sis arcs de mig punt. En un dels pilars, el que d\xc3\xb3na al carrer Tender\xc3\xada, apareixen llaurades les armes de la vila com a s\xc3\xadmbol de possessi\xc3\xb3 i patronat. La seva actual coberta avoltada es remunta a 1686._NEWLINE_En aquest espai cobert destaca la portada meridional d\'acc\xc3\xa9s al temple. \xc3\x89s una obertura g\xc3\xb2tica freturosa de timp\xc3\xa0 i amb arquivoltes apuntades abocinadas, amb decoraci\xc3\xb3 angrelada en els seus dos arcs inferiors i decoraci\xc3\xb3 iconogr\xc3\xa0fica en l\'arc exterior, que mostra les figures de profetes sedents sota doselets; la clau porta els busts d\'un bisbe i un rei, que serien per ventura els dignataris que ocupaven aquests llocs en el moment de l\'erecci\xc3\xb3 del temple, Gonzalo, bisbe de Calahorra, i el monarca Joan I de Castella. El trasd\xc3\xb2s \xc3\xa9s guarnit amb un adorn decorat amb vinyes i que parteix d\'unes m\xc3\xa8nsules amb les figures d\'una dona i un clergue. En la c\xc3\xbaspide pot veure\'s un escut policromat de Bilbao realitzat al segle xviii, motiu her\xc3\xa0ldic que repeteix el vist en el pilar del p\xc3\xb2rtic a dalt comentat. A l\'interior de la Catedral, el timp\xc3\xa0 de la portada est\xc3\xa0 ocupat per una bella talla de la Immaculada, obra de Francisco de Arizmendi realitzada entorn de 1783.\n_START_SECTION_\nInterior de l\'esgl\xc3\xa9sia\n_START_PARAGRAPH_\nPresenta planta basilical dividida en tres naus longitudinals, de les quals la central \xc3\xa9s de major al\xc3\xa7ada, separades al seu torn en quatre trams per una s\xc3\xa8rie de pilars circulars amb columnetes adossades i rematades amb faixes-capitell llises. Les naus laterals contenen capelles entre els seus contraforts. Els pilars exempts i els semipilars adossats als murs suporten les cobertes, consistents en voltes de creueria. Aquestes s\xc3\xb3n simples en tots els trams de les naus excepte en el tercer de la nau central, que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s ample, mentre que creuer alineat, on la creueria es complica amb tercelets rectes, i en la Capella Major, que \xc3\xa9s de tipus estavellat. Les interseccions dels nervis estan decorades amb claus. Cal assenyalar que entre el mobiliari del temple, conformat per retaules i peces escult\xc3\xb2riques, no figuren ni el ric aixovar lit\xc3\xbargic ni l\'orfebreria: una selecci\xc3\xb3 de les millors peces del mateix s\'exposen en el museu Dioces\xc3\xa0 d\'Art Sacre de Bilbao, instal\xc2\xb7lat en l\'antic convent de l\'Encarnaci\xc3\xb3 d\'Achuri a Bilbao.\n_START_SECTION_\nTrifori i vitrals\n_START_PARAGRAPH_\nL\'al\xc3\xa7at es distribueix en tres registres composts pels arcs formerers, el trifori ornamental, element que embelleix l\'edifici i ho envolta en tots els seus costats excepte el mur de tancament dels peus, i els vitralls, realitzats en dos moments diferents en la segona meitat del segle xix en estil neog\xc3\xb2tic i que es divideixen en 17 finestrals i tres rosasses. Nom\xc3\xa9s les vidrieres de la cap\xc3\xa7alera porten representaci\xc3\xb3 figurativa: la Trinitat en el centre i als seus costats dues parelles d\'Ap\xc3\xb2stols. Les finestres que donaven llum a les naus baixes abans si es fes les capelles, que disposen d\'obertures d\'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 particulars, estan actualment encegades amb aplicacions d\'alabastre.\n_START_SECTION_\nGirola i Capella Major\n_START_PARAGRAPH_\nLa cap\xc3\xa7alera presenta una \xc3\xa0mplia girola o deambulatori. L\'avoltat de la girola s\'articula en set trams triangulars i quadrats alterns, possiblement per influ\xc3\xa8ncia d\'algunes construccions del g\xc3\xb2tic franc\xc3\xa8s, els quals allotgen sengles capelles radials, formant semicercle. La Capella Major t\xc3\xa9 planta trapezo\xc3\xafdal de sis costats, dels quals, els tres posteriors s\'obren a la girola amb sengles arcs apuntats, que connecten en una s\xc3\xa8rie ininterrompuda les dues fileres d\'arcs formerers. En el presbiteri, espai que va ser remodelat l\'any 2000, es disposa el cadirat per als canonges, que emmarca la c\xc3\xa0tedra o seu episcopal. En el centre la taula de l\'altar, d\'original disseny circular i recolzada sobre 12 columnes que simbolitzen als Ap\xc3\xb2stols.\n_START_SECTION_\nCor\n_START_PARAGRAPH_\nEn tractar-se el temple en origen d\'una mera esgl\xc3\xa9sia parroquial, el cor no es situa en un espai central de la nau a nivell del s\xc3\xb2l, com \xc3\xa9s habitual en les catedrals, sin\xc3\xb3 que apareix al\xc3\xa7at en el primer tram de la nau, en la seva part anterior. Acull un \xc3\xb2rgan cl\xc3\xa0ssic de la casa Peller\xc3\xadn & Uys de Dax (Fran\xc3\xa7a), batejat amb el nom del compositor alab\xc3\xa8s Jes\xc3\xbas Guridi, que fos organista de la catedral entre 1918 i 1939. Va ser constru\xc3\xaft en 2001 i col\xc2\xb7locat en 2002, substituint a un altre fabricat per la signatura alemanya Ibach que va donar la benefactora local Senyora Casilda Iturriza en 1890.\n_START_SECTION_\nSagristia\n_START_PARAGRAPH_\nConstru\xc3\xafda en estil g\xc3\xb2tic-renaixentista al segle xvi i \xc3\xa0mpliament remodelada a la fi del segle xix, \xc3\xa9s un espai rectangular, amb eix perpendicular al del temple, adossat a la torre pel costat nord i tamb\xc3\xa9 a la crugia occidental del claustre, amb el qual comparteix la meitat del mur i amb el qual est\xc3\xa0 comunicat. Es compon de tres trams amb coberta avoltada de creueria; les seves claus estan decorades, els nervis recolzen en grans m\xc3\xa8nsules figuratives i la plementeria s\'ofereix avui pintada d\'un cridaner blau celeste. Sota les m\xc3\xa8nsules es situen, suspeses de la paret i recolzades en peanyes, talles dels quatre Sants Pares de l\'esgl\xc3\xa9sia llatina: Sant Agust\xc3\xad, Sant Jeroni, Sant Ambrosi i Sant Gregori el Gran, que van pert\xc3\xa0nyer al Retaule Major de l\'esgl\xc3\xa9sia realitzat per Guiot de Beaugrant entre 1533 i 1543. En la testera nord es pot observar un llen\xc3\xa7 a l\'oli de la Immaculada Concepci\xc3\xb3 de la primera meitat del segle xviii i que \xc3\xa9s c\xc3\xb2pia del de La Nostra Senyora de la Porteria, en \xc3\x80vila. Un Crucifixat del segle xvi completa el mobiliari de la sagristia.\n_START_SECTION_\nCripta oratori\n_START_PARAGRAPH_\nEs situa sota l\'altar major i enfront de la Capella del Sagrario, baixant-se a la mateixa per unes escales des de la girola. En aquesta cripta s\'ha preservat com a testimoniatge arqueol\xc3\xb2gic part del mur de cap\xc3\xa7alera del primer temple de Santiago, que ja existia abans de la fundaci\xc3\xb3 de la vila de Bilbao en 1300. Tamb\xc3\xa9 pot contemplar-se un arca que cont\xc3\xa9 les rel\xc3\xadquies de Sant Fructu\xc3\xb3s, Sant Bonifaci i altres m\xc3\xa0rtirs, que juntament amb els noms dels sants i beats vinculats a la Di\xc3\xb2cesis disposats en els murs, pretenen oferir al visitant un testimoniatge de la tradici\xc3\xb3 cristiana local en aquest particular espai d\'oraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCapelles\n_START_PARAGRAPH_\nLes quinze capelles, allotjades entre els contraforts, aconsegueixen menys al\xc3\xa7ada que les naus baixes, excepte les cinc del centre de la girola, planificades des del principi i constru\xc3\xafdes alhora que la cap\xc3\xa7alera, ja que van ser finan\xc3\xa7ades per feligresos adinerats per col\xc2\xb7locar all\xc3\xad les seves sepultures. El recorregut per les capelles comen\xc3\xa7a per la de la Verge del Pilar, en la nau de l\'Evangeli (orientada al nord, a l\'esquerra de la porta principal), per anar girant despr\xc3\xa9s per tota l\'esgl\xc3\xa9sia, seguint l\'adre\xc3\xa7a de les agulles del rellotge.\n_START_SECTION_\nCapella de la Verge del Pilar\n_START_PARAGRAPH_\nOberta en el segon tram de la nau de l\'Evangeli, fins a 1725 estava dedicada a Sant Juli\xc3\xa0 i les \xc3\x80nimes; aquell any, la creaci\xc3\xb3 d\'una confraria dedicada a la Verge del Pilar va propiciar el canvi d\'advocaci\xc3\xb3 mariana. L\'espai rectangular es cobreix amb creueria de quatre nervis i t\xc3\xa9 una finestra que d\xc3\xb3na a la cruixia sud del claustre. Posseeix retaule barroc, de cap a 1760. Aquest cont\xc3\xa9, en un arcosoli, una imatge de la Verge del segle xvi, fina talla atribu\xc3\xafda al taller franc-flamenc dels Beaugrant i que era coneguda com la Verge dels Prodigis quan formava part del desaparegut Retaule Major de l\'esgl\xc3\xa9sia. En dedicar-se la Capella a la Verge del Pilar al segle xviii, es va muntar la imatge sobre un pilar platejat. Als seus peus, apareix una talla orant de Santiago Pelegr\xc3\xad, obra datable en la segona meitat del segle xviii._NEWLINE_Ja fora de la Capella, en la seva prolongaci\xc3\xb3, corresponent al bra\xc3\xa7 septentrional del creuer, es troba un Santiago Pelegr\xc3\xad tallat en fusta per l\'escultor P\xc3\xa9rez Comendador en 1955 amb motiu de la consagraci\xc3\xb3 de la Catedral.\n_START_SECTION_\nCapella de San Ant\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nEn el quart tram de la nau de l\'Evangeli. El seu acc\xc3\xa9s \xc3\xa9s apuntat i disposa de volta de creueria simple. Acull sepulcre tardg\xc3\xb2tic, en arcosoli amb intrad\xc3\xb2s angrelat, de la fam\xc3\xadlia Arbieto, de principis del segle xvi, amb inscripci\xc3\xb3 en bella lletra g\xc3\xb2tica; els difunts, Juan Fern\xc3\xa1ndez de Arbieto i Mar\xc3\xada S\xc3\xa1nchez de Vit\xc3\xb2ria, apareixen jacents esculpits en un bloc de pissarra amb sengles gossos als seus peus, s\xc3\xadmbol de fidelitat. Hi ha tamb\xc3\xa9 una talla policromada de Sant Ant\xc3\xb3n (Sant Antoni Abad), hispanoflamenca de finals del segle xv\n_START_SECTION_\nCapella de Nuestra Se\xc3\xb1ora de Bego\xc3\xb1a\n_START_PARAGRAPH_\nEn el cinqu\xc3\xa8 i \xc3\xbaltim tram de la nau de l\'Evangeli, est\xc3\xa0 consagrada a la patrona de Biscaia. \xc3\x89s una de les capelles m\xc3\xa9s grans, amb acc\xc3\xa9s apuntat, obertura de mig punt i volta de creueria simple. Cont\xc3\xa9 el sepulcre g\xc3\xb2tic del matrimoni Arana-Basurto, mercaders bilbains de finals de l\'Edat mitjana, amb inscripci\xc3\xb3 i decoraci\xc3\xb3 her\xc3\xa0ldica. Posseeix retaule barroc de cap a 1700, que posseeix una talla tardg\xc3\xb2tica de la Magdalena de principis del segle xvi en l\'\xc3\xa0tic i una Verge de Bego\xc3\xb1a del segle xx en el n\xc3\xadnxol central. El mobiliari es completa amb un llen\xc3\xa7 de paret amb el retrat de la titular, obra barroca del segle xviii.\n_START_SECTION_\nCapella de Santa Luc\xc3\xada\n_START_PARAGRAPH_\nPrimera de la girola pel seu costat nord, el seu acc\xc3\xa9s \xc3\xa9s lleument apuntat i la seva volta de creueria, senzilla. Posseeix una finestra rectangular cap al carrer. En l\'espai poden contemplar-se un sepulcre g\xc3\xb2tic amb personatge jacent d\'identitat desconeguda i indument\xc3\xa0ria militar, i un retaule neocl\xc3\xa0ssic que emmarca la talla de Santa Ll\xc3\xbacia, obra renaixentista atribu\xc3\xafda al cercle de Juan de Beaugrant, de cap a 1545, i que va formar part del desaparegut Retaule Major de l\'esgl\xc3\xa9sia, m\xc3\xa9s dues taules barroques del segle xviiI, al banc, corresponents a Sant Josep i Sant Joan Baptista.\n_START_SECTION_\nCapella de San Diego de Alcal\xc3\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nSegona de la girola, \xc3\xa9s de planta trapezo\xc3\xafdal, amb una for\xc3\xa7ada creueria radial de cinc nervis, que conflueixen en una clau decorada amb un relleu de l\'ap\xc3\xb2stol Sant Pere. El retaule, profusament decorat amb fullatge i policromat, la talla de Sant Didac d\'Alcal\xc3\xa0, en el n\xc3\xadnxol central, i el llen\xc3\xa7 de la Transverberaci\xc3\xb3 de Santa Teresa, en l\'\xc3\xa0tic, s\xc3\xb3n barrocs i corresponen a diferents moments de la primera meitat del segle xviii.\n_START_SECTION_\nCapella de Nuestra Se\xc3\xb1ora de la Piedad\n_START_PARAGRAPH_\nTercera de la girola, \xc3\xa9s pentagonal i est\xc3\xa0 coberta amb creueria de cinc nervis, amb la clau central decorada amb una figura sedent d\'El Salvador. T\xc3\xa9 finestreta apuntada. Presideix la capella una bella talla de la Pietat, pe\xc3\xa7a del barroc castell\xc3\xa0 de cap a 1642, si b\xc3\xa9 la policromia \xc3\xa9s molt posterior. Els murs van decorats amb elements funeraris petris, que van estar encastats en el s\xc3\xb2col del presbiteri; van ser realitzats a mitjans del segle xvi, potser pel cercle de Juan de Beaugrant. De les tres laudes sepulcrals, dues presenten embalums jacents llaurats al detall i la tercera mostra la representaci\xc3\xb3 de les tres virtuts teologals, fe, esperan\xc3\xa7a i caritat, enmarquen sengles medallons.\n_START_SECTION_\nCapella del Sagrari\n_START_PARAGRAPH_\nQuarta de la girola, sobre l\'eix longitudinal del temple. D\'aquesta capella central s\'han recuperat, en tant que sigui possible, el seu aspecte i forma originals. En 2000 es van col\xc2\xb7locar un cobriment de cristall i un sagrari g\xc3\xb2tic en forma de torre eucar\xc3\xadstica fet en pedra arenisca al segle xv, seguint un model t\xc3\xadpic de Flandes i el nord d\'Europa, que procedeix de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de Mendexa. Es tracta d\'una obra en dip\xc3\xb2sit pertanyent al museu Arqueol\xc3\xb2gic, Etnogr\xc3\xa0fic i Hist\xc3\xb2ric Basc de Bilbao i el seu \xc3\xbas catedralici \xc3\xa9s com a reserva eucar\xc3\xadstica del Dijous Sant.\n_START_SECTION_\nCapella de Nuestra Se\xc3\xb1ora del Rosario\n_START_PARAGRAPH_\nCinquena de la girola, ja en el seu costat sud. Sim\xc3\xa8trica i similar en les seves formes a la Capella de la Pietat, la clau de la seva creueria de cinc nervis representa a l\'\xc3\x80ngel de l\'Anunciaci\xc3\xb3 i t\xc3\xa9 una finestra ogival amb vidriera que mostra la lletra "G", de Gort\xc3\xa1zar, el seu \xc3\xbaltim patr\xc3\xb3, a qui pertany el lucillo sepulcral barroc que conserva. El seu retaule \xc3\xa9s barroc, de cap a 1700, amb una Verge del Roser de cap a 1750 i, en l\'\xc3\xa0tic, un llen\xc3\xa7 de Sant Dom\xc3\xa8nec de Guzm\xc3\xa1n de l\'\xc3\xa8poca de la ma\xc3\xa7oneria.\n_START_SECTION_\nCapella de Nuestra Se\xc3\xb1ora de los Remedios\n_START_PARAGRAPH_\nSisena de la girola, t\xc3\xa9 planta pentagonal i volta de creueria radial, en qu\xc3\xa8 la seva clau es representa una Verge sedent. Una finestreta ogival il\xc2\xb7lumina l\'espai. El seu pintoresc retaule-relicari, reconstru\xc3\xaft al segle xviii aprofitant elements dels dos segles precedents, acull imatges de la Verge dels Remeis amb el Nen de cap a 1660, de Sant Ramon Nonat de mitjans del segle xviii, i, en l\'\xc3\xa0tic, de la Verge de la Merc\xc3\xa8 de cap a 1700. La ma\xc3\xa7oneria guarda un total de 120 rel\xc3\xadquies portades de Roma pel Dean de la Catedral de Badajoz, el bilba\xc3\xad Mart\xc3\xadn de Olloqui, en 1583._NEWLINE_<galeria>_NEWLINE_Fitxer:Bilbao - Catedral de Santiago 19.JPG|Capella de Nuestra Se\xc3\xb1ora de Bego\xc3\xb1a._NEWLINE_Fitxer:Bilbao - Catedral de Santiago 21.JPG|Capella de San Diego de Alcal\xc3\xa1._NEWLINE_Fitxer:Bilbao - Catedral de Santiago 28.JPG|Capella de Nuestra Se\xc3\xb1ora del Rosario._NEWLINE_Fitxer:Bilbao - Catedral de Santiago 30.JPG|Capella de Nuestra Se\xc3\xb1ora de los Remedios._NEWLINE_</galeria>\n_START_SECTION_\nCapella de Santa Marina\n_START_PARAGRAPH_\nSetena i \xc3\xbaltima de la girola i de planta rectangular irregular, presenta en la clau de l\'arc d\'acc\xc3\xa9s un escudent amb \xc3\xb3s rampant a un arbre i conserva en el seu interior un lucillo sepulcral i una bella talla de Sant Josep amb el Nen, obra moderna sortida del taller escult\xc3\xb2ric bilba\xc3\xad Basterra-Larrea. Defineixen el s\xc3\xb2l cobertes de sepultures recuperades de la nau central, que recorden la funci\xc3\xb3 funer\xc3\xa0ria d\'aquesta capella, destinada a acollir les restes dels bisbes difunts.\n_START_SECTION_\nCapella de la Virgen del Carmen\n_START_PARAGRAPH_\nEn el cinqu\xc3\xa8 i \xc3\xbaltim tram de la nau de l\'Ep\xc3\xadstola, s\'accedeix a ella sota arc apuntat i es cobreix amb creueria simple. T\xc3\xa9 un sepulcre g\xc3\xb2tic, que repeteix el disseny arquitect\xc3\xb2nic del de la Capella de Santa Ll\xc3\xbacia, amb una Verge p\xc3\xa8tria sense advocaci\xc3\xb3 espec\xc3\xadfica sobre peanya i d\'estil tardg\xc3\xb2tic, de comen\xc3\xa7aments del segle xvi.\n_START_SECTION_\nCapella del Bautismo\n_START_PARAGRAPH_\nEn el quart tram de la nau de l\'Ep\xc3\xadstola. \xc3\x89s de les m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplies i regulars, de planta rectangular, i es cobreix amb dos arcs creuats. T\xc3\xa9 sepulcre g\xc3\xb2tic similar al de la Capella del Carmen. Es situa aqu\xc3\xad la pila baptismal, robusta pe\xc3\xa7a de marbre vermell les pedreres d\'Ere\xc3\xb1o realitzada a mitjans del segle xviii, aix\xc3\xad com una escultura g\xc3\xb2tica p\xc3\xa8tria de Sant Joan Baptista de cap a 1300; es tracta de la pe\xc3\xa7a m\xc3\xa9s antiga de la Catedral, tant del mobiliari com de l\'arquitectura.\n_START_SECTION_\nCapella de San Seraf\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nEn el segon tram de la nau de l\'Ep\xc3\xadstola, presenta planta rectangular i \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s petita de totes les capelles de la Catedral. Es cobreix amb volta de creueria simple. A un costat del sepulcre tardog\xc3\xb2tic, similar als anteriors i descobert en l\'\xc3\xbaltima restauraci\xc3\xb3, es situa la imatge de Sant Seraf\xc3\xad, talla neocl\xc3\xa0ssica de cap a 1840.\n_START_SECTION_\nCapella Penitencial\n_START_PARAGRAPH_\nEn el primer tram de la nau de l\'Ep\xc3\xadstola. \xc3\x89s rectangular, el seu acc\xc3\xa9s \xc3\xa9s d\'arc carpanell i es cobreix amb creueria estavellada que arrenca de m\xc3\xa8nsules amb els s\xc3\xadmbols dels Evangelistes, el Tetramorf; la seva finestra \xc3\xa9s adintlellada. Va con\xc3\xa8ixer una considerable reforma el 1867.\n_START_SECTION_\nCapella del Cristo del Amor\n_START_PARAGRAPH_\nSituada als peus del temple, en l\'arrencada de la nau de l\'Ep\xc3\xadstola. T\xc3\xa9 un retaule neog\xc3\xb2tic del segle xx amb relleus dels quatre Evangelistes i de les catorze estacions del Viacrucis, que acull la imatge del Crist de l\'Amor, de gran devoci\xc3\xb3 a Bilbao. \xc3\x89s una bella talla atribu\xc3\xafda a l\'imatger franc-flamenc Guiot de Beaugrant, de cap a 1543 i, probablement, un element pertanyent al desaparegut Retaule Major de l\'esgl\xc3\xa9sia. Tanca la capella un ric reixat neog\xc3\xb2tic.'