b'\n_START_ARTICLE_\nIniciativa de Defensa Estrat\xc3\xa8gica\n_START_PARAGRAPH_\nLa Iniciativa de Defensa Estrat\xc3\xa8gica (IDE), en angl\xc3\xa8s Strategic Defense Initiative (SDI), coneguda popularment com a guerra de les gal\xc3\xa0xies per la popular pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa8poca,fou un proposta del president dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica Ronald Reagan, presentada el 23 de mar\xc3\xa7 del 1983 per utilitzar un sistema d\'armament amb base a terra i a l\'espai per protegir els Estats Units de l\'atac d\'armes nuclears estrat\xc3\xa8giques (m\xc3\xadssils bal\xc3\xadstics intercontinentals i m\xc3\xadssils bal\xc3\xadstics de llan\xc3\xa7ament submar\xc3\xad). La iniciativa es focalitzava sobretot en la defensa estrat\xc3\xa8gica, prenent com a refer\xc3\xa8ncia l\'habitualment acceptada doctrina de la destrucci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua assegurada (MAD, per les seves sigles en angl\xc3\xa8s). Per b\xc3\xa9 que mai no fou desenvolupada ni desplegada, llevat d\'una m\xc3\xadnima part (falta de prototipus o simple assaig de tecnologia), la recerca i la tecnologia de la SDI han aplanat el cam\xc3\xad d\'alguns dels sistemes de m\xc3\xadssils anti-bal\xc3\xadstics d\'avui. L\'Organitzaci\xc3\xb3 de la Iniciativa de Defensa Estrat\xc3\xa8gica (SDI) fou creada el 1984 en l\'\xc3\xa0mbit del Departament de Defensa dels Estats Units per ocupar-se de la SDI.\n_START_SECTION_\nCostos\n_START_PARAGRAPH_\nEl Congr\xc3\xa9s dels Estats Units assign\xc3\xa0 44.000 milions de d\xc3\xb2lars a la SDI, en el per\xc3\xadode fiscal que va des del 1983 al 1993. Aquesta suma podia no incloure la recerca associada a la SDI, que seria finan\xc3\xa7ada pel Departament d\'Energia.\n_START_SECTION_\nControv\xc3\xa8rsia i cr\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nEs pensa que el primer que va desacreditar la SDI, batejant-la com la "Star Wars" de Ronald Reagan hauria estat l\'opositora Dra. Carol Rosin, una exassessora i portaveu de Wernher von Braun. Alguns cr\xc3\xadtics utilitzaven el terme despectivament, donant a entendre que es tractava d\'una tecnologia molt cara, totalment immadura i poc pr\xc3\xa0ctica, m\xc3\xa9s digne de la ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 els entusiastes van adoptar el terme, argumentant que "la ci\xc3\xa8ncia-ficci\xc3\xb3 d\'ahir \xc3\xa9s l\'enginyeria del dem\xc3\xa0". En declaracions als mitjans de comunicaci\xc3\xb3 el 7 de mar\xc3\xa7 de 1986, ek director adjunt de SDIO, el Dr. Gerold Yonas, va dir que el nom de "Star Wars" havia estat explotat immediatament per la propaganda sovi\xc3\xa8tica, i s\'utilitz\xc3\xa0 per a la desinformaci\xc3\xb3, tot afirmant que aquest apel\xc2\xb7latiu donava una impressi\xc3\xb3 totalment err\xc3\xb2nia de l\'SDI._NEWLINE_Ashton Carter, un  investigador del MIT, va avaluar l\'SDI per al Congr\xc3\xa9s en 1984. Va afirmar que hi havia una s\xc3\xa8rie de dificultats en la creaci\xc3\xb3 d\'un escut de defensa antim\xc3\xadssils adequat, amb l\xc3\xa0ser o sense. Carter va dir que els raigs X tenien un abast limitat at\xc3\xa8s que es difonien a trav\xc3\xa9s de l\'atmosfera, de la mateixa manera que el feix d\'una llanterna es difon en totes direccions. Aix\xc3\xb2 significava que els raigs X havien d\'estar necess\xc3\xa0riament a prop de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, especialment durant els pocs minuts cr\xc3\xadtics de la fase d\'amplificaci\xc3\xb3, per aconseguir que l\'avistament per sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit dels m\xc3\xadssils sovi\xc3\xa8tics fos detectable pel radar i llur traject\xc3\xb2ria acuradament tra\xc3\xa7ada, per permetre el correcte "enquadrament" pel mateix l\xc3\xa0ser-X. Els defensors de la SDI objectaren que els aven\xc3\xa7os en la tecnologia, com ara l\'\xc3\xbas de raigs l\xc3\xa0ser de gran abast, i la "decoloraci\xc3\xb3" de la columna d\'aire al voltant del feix de l\xc3\xa0ser, podrien augmentar la dist\xc3\xa0ncia que els raigs-X necessitarien per assolir i colpejar reeixidament el seu objectiu.\n_START_SECTION_\nLes objeccions del professor Hans Bethe\n_START_PARAGRAPH_\nEl f\xc3\xadsic Hans Bethe (que treball\xc3\xa0 amb Edward Teller tant en el projecte de la bomba at\xc3\xb2mica com en el la bomba d\'hidrogen, ambd\xc3\xb3s desenvolupats al Laboratori Nacional de Los \xc3\x81lamos, declar\xc3\xa0 que un escut de defensa que fes servir armes l\xc3\xa0ser era inviable. Va dir que un sistema defensiu aix\xc3\xad era cost\xc3\xb3s i dif\xc3\xadcil de construir per\xc3\xb2 f\xc3\xa0cil de destruir, i va afirmar que els sovi\xc3\xa8tics podien utilitzar f\xc3\xa0cilment milers d\'econ\xc3\xb2mics enganya-radars  per aclaparar-los durant un atac nuclear. Creia que l\'\xc3\xbanica manera d\'aturar l\'amena\xc3\xa7a d\'una guerra nuclear era a trav\xc3\xa9s de la diplom\xc3\xa0cia i rebutjava la idea d\'una soluci\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnica a la Guerra Freda, tot dient que un escut de defensa podria ser vist com una amena\xc3\xa7a perqu\xc3\xa8 limitaria o destruiria les capacitats ofensives sovi\xc3\xa8tiques, i deixaria el potencial ofensiu nord-americ\xc3\xa0 intacte. Al mar\xc3\xa7 de 1984, Bethe va ser coautor d\'un informe de 106 p\xc3\xa0gines de la Union of Concerned Scientists que conclo\xc3\xafa que "el l\xc3\xa0ser de raigs X no ofereix cap perspectiva de ser un component \xc3\xbatil en un sistema de defensa contra m\xc3\xadssils bal\xc3\xadstics."_NEWLINE_Teller va respondre que Bethe i altres activistes compromesos en la lluita contra la IDE no podien estar a missa i repicant. Teller va recordar com Bethe l\'havia ajudat a creuar el llindar de l\'era nuclear, i com despr\xc3\xa9s es va convertir en un opositor a les armes nuclears i com estava aterrit per la guerra nuclear. No obstant aix\xc3\xb2, Bethe tamb\xc3\xa9 s\'oposava a la mera temptativa d\'aturar aquesta amena\xc3\xa7a a trav\xc3\xa9s de programes massius de defensa. Teller va testificar davant el Congr\xc3\xa9s, dient que Bethe, "en comptes de posar objeccions a nivell cient\xc3\xadfic i t\xc3\xa8cnic, que segurament compr\xc3\xa8n en profunditat, fa objeccions en el pla pol\xc3\xadtic, o sobre la viabilitat o possibilitat de desplegament militar, que s\xc3\xb3n els camps que jo considero q\xc3\xbcestions dif\xc3\xadcils, molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'abast dels seus o els meus coneixements professionals".\n_START_SECTION_\nPunt de vista geopol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nEls partidaris de la SDI li reconeixen el m\xc3\xa8rit d\'haver contribu\xc3\xaft o almenys accelerat la caiguda de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica. L\'estrat\xc3\xa8gia de Reagan de confrontaci\xc3\xb3 amb l\'anomenat "Imperi del mal", segons els discursos presidencials, consistia a posar de genolls l\'adversari en portar-lo al terreny d\'una competici\xc3\xb3 militar-econ\xc3\xb2mica amb el prop\xc3\xb2sit d\'asfixiar-lo financerament, at\xc3\xa8s que els fons assignats pel Politbur\xc3\xb3 a aquesta cursa armamentista  no estaven per damunt d\'altres plans m\xc3\xa9s fonamentals de l\'economia de l\'URSS. De fet, el 1986, Carl Sagan resum\xc3\xad, amb un argument com\xc3\xba, el que va sentir que deien els comentaristes sovi\xc3\xa8tics en relaci\xc3\xb3 a la SDI: que plantejar aquesta equivalia a iniciar una guerra econ\xc3\xb2mica a trav\xc3\xa9s d\'una carrera d\'armes defensives, per paralitzar encara m\xc3\xa9s l\'economia sovi\xc3\xa8tica amb un augment extra de la despesa militar, mentre que una altra interpretaci\xc3\xb3 menys plausible era que es va fer servir com una disfressa per camuflar la voluntat dels EUA d\'iniciar un primer atac a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica._NEWLINE_A la cimera de Reykjavik, celebrada entre els presidents Ronald Reagan i Mikha\xc3\xafl Gorbatxov a l\'octubre de 1986, Gorbatxov es van oposar a aquest escut defensiu, mentre que Reagan va preferir mantenir-lo, tot i declarar-se a favor de la posada en com\xc3\xba de la tecnologia amb els sovi\xc3\xa8tics. Gorbatxov no va donar cr\xc3\xa8dit a l\'oferta, at\xc3\xa8s que els americans ni tan sols havien compartit la tecnologia de perforaci\xc3\xb3 de petroli._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, tant Reagan com Gorbatxov proposaren l\'eliminaci\xc3\xb3 completa de tots els m\xc3\xadssils amb caps nuclears, per\xc3\xb2 la SDI i els m\xc3\xadssils d\'abast intermedi romangueren com a punts de desacord importants.\n_START_SECTION_\nLa SDI i el concepte de destrucci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua assegurada\n_START_PARAGRAPH_\nL\'SDI fou criticada perqu\xc3\xa8 hauria pogut interrompre potencialment la doctrina estrat\xc3\xa8gica de la destrucci\xc3\xb3 m\xc3\xbatua assegurada. Aquesta teoria postulava que un atac nuclear voluntari seria inhibit per la molt probable eventualitat d\'una rec\xc3\xadproca destrucci\xc3\xb3. De fet, si b\xc3\xa9 un atac nuclear preventiu pot destruir diversos armaments de l\'adversari, podrien quedar suficients m\xc3\xadssils nuclear per dur a terme un devastador contraatac contra el que hagu\xc3\xa9s atacat primer. La cr\xc3\xadtica fou un\xc3\xa0nime en assenyalar que l\'SDI hauria pogut permetre, potencialment, a l\'atacant de sobreviure al menys devastador contraatac de l\'adversari,  de manera que podria encoratjar un atac important al pa\xc3\xads en possessi\xc3\xb3 de l\'SDI. Un altre escenari desestabilitzant preveia la possibilitat que les nacions es podrien veure temptades a atacar abans que es complet\xc3\xa9s l\'SDI, per tal d\'evitar una situaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica desavantatjosa._NEWLINE_Ronald Reagan va respondre a les cr\xc3\xadtiques nascudes d\'aquestes hip\xc3\xb2tesis declarant que les tecnologies de l\'SDI es concedirien a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica per evitar el desequilibri que la mateixa SDI hauria pogut causar.\n_START_SECTION_\nInefic\xc3\xa0cia contra les ogives nuclears no transportades per ICBM\n_START_PARAGRAPH_\nEs va criticar encara la SDI titllant-la d\'inefica\xc3\xa7 contra les armes i ogives que no viatgen a l\'espai exterior, m\xc3\xa9s concretament qualsevol tipus de m\xc3\xadssil de creuer (o avions civils amb m\xc3\xadssils de creuer a les seves bodegues), els bombarders (stealth i convencionals), el transport terrestre (per cami\xc3\xb3, en tanc, per ser posteriorment disparat amb canons o m\xc3\xadssils de curt abast) i els m\xc3\xa8todes no convencionals d\'atac, basats en l\'engany, com el lliurament a trav\xc3\xa9s de submar\xc3\xad o iots o contenidors de vaixells de superf\xc3\xadcie. L\'\xc3\xbaltim m\xc3\xa8tode en particular, ja que es pot fer an\xc3\xb2nim i no requereix persones, podria ser emprat pel terrorisme o pels "estats canalla", ja que \xc3\xa9s un m\xc3\xa8tode relativament econ\xc3\xb2mic, dif\xc3\xadcil de rastrejar i tecnol\xc3\xb2gicament risible.\n_START_SECTION_\nInterceptor de Rang Est\xc3\xa8s (ERINT)\n_START_PARAGRAPH_\nEl programa conegut en angl\xc3\xa8s com a "Extended Range Interceptor" (ERINT), formava part d\'aquell component de la SDI relatiu a la defensa dels "m\xc3\xadssils de teatre" (SRBM i IRBM) i era una extensi\xc3\xb3 de l\'experiment conegut com a "Flexible Lightweight Agile Guided Experiment" (FLAGE),que inclo\xc3\xafa el desenvolupament del "hit-to-kill" ("colpejar per matar") i demostrar l\'altra precisi\xc3\xb3 en la guia dels petits interceptors, \xc3\xa0gils, guiats finalment pel propi radar. _NEWLINE_El 1987 un m\xc3\xadssil FLAGE va aconseguir tocar un m\xc3\xadssil bal\xc3\xadstic de curt Lance en vol, al pol\xc3\xadgon White Sands Missile Range. L\'ERINT era un prototip de m\xc3\xadssil similar al FLAGE, per\xc3\xb2 utilitzava un nou motor i propel\xc2\xb7lent s\xc3\xb2lid que li permetia volar m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid i m\xc3\xa9s alt que el FLAGE. _NEWLINE_En el marc del procediment del BMDO, l\'ERINT es va transformar m\xc3\xa9s tard en la versi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s petita i millorat (PAC-3) del m\xc3\xadssil Patriot.\n_START_SECTION_\nHoming Overlay Experiment (HOE)\n_START_PARAGRAPH_\nEl "Homing Overlay Experiment" (HOE) fou el primer sistema testat per l\'ex\xc3\xa8rcit dels Estats Units que empleava la tecnologia "hit-to-kill"._NEWLINE_ _NEWLINE_La tecnologia "hit-to-kill", desenvolupada a principis dels anys 80, consisteix a colpejar directament el m\xc3\xadssil enemic en vol, mirant de destruir-lo (especialment el seu sistema de guiatge i d\'ignici\xc3\xb3) i a sostreure-li molta de la seva energia cin\xc3\xa8tica, desviant-lo de la seva ruta i fent-lo caure al terra despr\xc3\xa9s d\'haver recorregut prop del 60-80% de la pr\xc3\xb2pia traject\xc3\xb2ria (per a m\xc3\xadssils en vol damunt de l\'Oce\xc3\xa0 \xc3\x80rtic, aix\xc3\xb2 significava que es precipitessin al mar o al nord del Canad\xc3\xa0). Aix\xc3\xb2 presentava avantatges respecte als caps carregats amb explosiu convencional i "perdigons" de ferro, plom o titani (com la primera versi\xc3\xb3 del m\xc3\xadssil Patriot), que sovint no aconseguien destruir el m\xc3\xadssil enemic, per\xc3\xb2 el desviaven i/o el danyaven de manera incompleta. El fet era particularment greu en el cas d\'ogives carregades amb armes qu\xc3\xadmiques o bacteriol\xc3\xb2giques, que podrien ser polvoritzades i ser potencialment m\xc3\xa9s letals. _NEWLINE_Els programes precedents d\'interceptors antim\xc3\xadssils, com el m\xc3\xadssil Nike Hercules o el m\xc3\xadssil Sprint utilitzaven ogives nuclears, amb ignici\xc3\xb3 per "sensors de proximitat" o amb guia de radar de terra. Aquestes ogives, a m\xc3\xa9s de costoses i contaminants, podien danyar els sistemes de radar de la defensa antim\xc3\xadssils i antia\xc3\xa8ria, des del moment que podien generar un potent impuls electromagn\xc3\xa8tic. _NEWLINE_El Homing Overlay Experiment (HOE) fou el primer interceptor que havia tingut \xc3\xa8xit a l\'hora de poder interceptar en modalitat "hit-to-kill" un m\xc3\xadssil bal\xc3\xadstic a l\'exterior de l\'atmosfera terrestre. L\'experiment HOE utilitzava un vehicle d\'energia cin\xc3\xa8tica, conegut en angl\xc3\xa8s com a "Kinetic Kill Vehicle" (KKV), per destruir els m\xc3\xadssils bal\xc3\xadstics._NEWLINE_El KKV estava equipat amb un sistema de seguiment per infraroigs (infrared seeker en angl\xc3\xa8s), guiatge electr\xc3\xb2nic i sistema de propulsi\xc3\xb3. A l\'espai, el KVV desplegava una estructura pr\xc3\xa8viament replegada, similar a les barnilles d\'una ombrel\xc2\xb7la, amb un di\xc3\xa0metre de 4 metres per augmentar la seva secci\xc3\xb3 de tall efectiva. Aquest dispositiu destruiria l\'\xc2\xabogiva de reingr\xc3\xa8s\xc2\xbb (vegeu MIRV) de l\'ICBM gr\xc3\xa0cies a la pura energia cin\xc3\xa8tica de la col\xc2\xb7lisi\xc3\xb3._NEWLINE_Es van dur a terme quatre proves de llan\xc3\xa7ament en 1983 i 1984 sobre l\'Oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic", al "Kwajalein Missile Range" de la Rep\xc3\xbablica de les Illes Marshall. _NEWLINE_Per a cadascun dels tests de prova es va llan\xc3\xa7ar des del pol\xc3\xadgon californi\xc3\xa0 de Vandenberg un m\xc3\xadssil ICBM Minuteman amb una \xc3\xbanica ogiva simulada, en un aut\xc3\xa8ntic vehicle de reentrada MIRV, llan\xc3\xa7at contra la llacuna de l\'atol de Kwajalein, situat a una dist\xc3\xa0ncia de 6.000 quil\xc3\xb2metres._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del frac\xc3\xa0s dels primers tres tests de vol a causa de problemes lligats al sistema de guiatge i als sensors, el quart test (al final del 10 de juny de 1984) va tenir \xc3\xa8xit, i va aconseguir interceptar l\'ogiva de reentrada llan\xc3\xa7ada pel m\xc3\xadssil Minuteman RV, colpejant-lo a una velocitat de prop de 6,1 km/s (m\xc3\xa9s de 20.000 km/h) a un altura de m\xc3\xa9s de 160 km (m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'estratosfera)._NEWLINE_Fins i tot amb la quarta prova reeixida, el diari The New York Times va declarar en 1993 que la prova havia estat "acomodada", feta ex professo perqu\xc3\xa8 tingu\xc3\xa9s \xc3\xa8xit. Les investigacions dutes a terme per John Deutch del Departament de Defensa, encarregada pel Secretari de Defensa Les Aspin, i per la General Accounting Office (la sindicatura de comptes dels Estats Units) conclogueren que el test s\'havia dut a terme de manera adequada i amb \xc3\xa8xit._NEWLINE_Aquesta tecnologia va ser utilitzada m\xc3\xa9s tard per l\'SDI i ulteriorment desenvolupada en els programes de l\'Exoatmospheric Reentry-vehicle Interception System (ERIS).\n_START_SECTION_\nSistema d\'interceptaci\xc3\xb3 exoatmosf\xc3\xa8ric de vehicles de reentrada (ERIS)\n_START_PARAGRAPH_\nDesenvolupat per Lockheed com la part constitu\xc3\xafda per interceptors amb base a terra de l\'SDI, el sistema, conegut en angl\xc3\xa8s com a Exoatmospheric Reentry-vehicle Interception System (ERIS), comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a experimentar-se el 1985, amb dos tests a principis dels anys 90. El sistema mai no fou desplegat, per\xc3\xb2 la tecnologia seria traslladada al sistema de m\xc3\xadssils conegut com a Terminal High Altitude Area Defense (THAAD),i al sistema d\'interceptors amb base a terra actualment desplegat com a part del sistema conegut com a Ground-Based Midcourse Defense (GMD).\n_START_SECTION_\nPosteritat\n_START_PARAGRAPH_\nLa Iniciativa de Defensa Estrat\xc3\xa8gica fou finalment abandonada el 1993 sota l\'administraci\xc3\xb3 Clinton. La SDIO fou reanomenada com a Ballistic Missile Defense Organization (BMDO)._NEWLINE_Les tecnologies desenvolupades s\'utilitzen per al substitut d\'aquest programa anomenat National Missile Defense (MND) rellan\xc3\xa7at per l\'administraci\xc3\xb3 G. W. Bush, despr\xc3\xa9s dels Atemptats de l\'11 de setembre de 2001. La National missile defense preveu d\'instal\xc2\xb7lar una onada d\'una vintena de m\xc3\xadssils bal\xc3\xadstics provinents d\'\xc3\x80sia i dels Estats canalla. Els assajos es dugueren a terme de 2002 a 2005; els primers d\'aquests m\xc3\xadssils van ser declarats en funcionament en 2005. El govern d\'Obama va canviar els objectius de la MND, tot integrant l\'OTAN en un programa antim\xc3\xadssils per a Europa._NEWLINE_Les Forces Armades dels Estats Units tamb\xc3\xa9 estan desenvolupant diversos sistemes d\'armament de m\xc3\xadssils t\xc3\xa0ctics.'