b'\n_START_ARTICLE_\nCebus capucinus imitator\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques f\xc3\xadsiques\n_START_PARAGRAPH_\nEl caputx\xc3\xad de cara blanca, com el seu nom indica, \xc3\xa9s negre o marr\xc3\xb3 amb taques blanques a la cara, coll i pit. La llargada del cap fins a la base de la cua \xc3\xa9s de 32 a 48\xc2\xa0cm i la seva cua \xc3\xa9s aproximadament igual de llarga que el cos cos (34 a 48\xc2\xa0cm). El pes oscil\xc2\xb7la entre 1,4 i 3,4\xc2\xa0kg._NEWLINE_El caputx\xc3\xad t\xc3\xa9 p\xc3\xa8l a tot el cos, uns polzes ben definits i una cua semi-pr\xc3\xa8nsil moltes vegades enrotllada al seu extrem.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nCom la majoria dels Micos del Nou M\xc3\xb3n s\xc3\xb3n animals d\xc3\xafurns i viuen als arbres. El seu comportament es basa en la cerca de menjar durant el dia i a la nit dormen als arbres, entre les branques._NEWLINE_Aquests animals no necessiten grans requeriments pel que fa a l\'h\xc3\xa0bitat per tant, es troben en diferents \xc3\xa0rees.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl caputx\xc3\xad \xc3\xa9s b\xc3\xa0sicament omn\xc3\xadvor, principalment s\'alimenta de fruites i insectes. Normalment troben els aliments a a l\'escor\xc3\xa7a dels arbres, a les fulles, trencant branques mortes o utilitzant pedres per trencar fruits durs. A m\xc3\xa9s, la seva cua semi-pr\xc3\xa8nsil li permet buscar i agafar aliments dels arbres m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment._NEWLINE_El 20% dels aliments que consumeix s\xc3\xb3n d\'origen animal, el 65% s\xc3\xb3n fruits i un 15% s\xc3\xb3n vegetals._NEWLINE_Com es veu, gran part de la seva dieta es basa en les fruites, i entre elles les m\xc3\xa9s consumides s\xc3\xb3n de la fam\xc3\xadlia de les Moraceae, Anacardiaceae, Leguminosae, Rubiaceae, Arecaceae i Sapindaceae. Abans de consumir-les, comproven la seva maduresa a trav\xc3\xa9s de l\'olor, el tacte o directament trencant-les, finalment nom\xc3\xa9s menjen aquelles fruites que s\xc3\xb3n madures._NEWLINE_El seu pic d\'activitat aliment\xc3\xa0ria diaria es du a terme de les 5am a les 9am i de les 3pm a les 5pm.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl caputx\xc3\xad normalment viu en grups de 10-30 individus dins del bosc, tot i que f\xc3\xa0cilment es poden adaptar al llocs on viuen els humans._NEWLINE_Normalment, un mascle domina el grup i t\xc3\xa9 el dret d\'aparellar-se amb totes les femelles del grup. Tanmateix, el grup est\xc3\xa0 encap\xc3\xa7alat tant per un mascle alfa i una femella alfa._NEWLINE_Aquests, s\xc3\xb3n animals territorials, marquen un territori gran on puguin trobar prou menjar per alimentar a tot el grup. Aix\xc3\xad marquen el territori amb orina i defensant-ho dels intrusos._NEWLINE_Cebus imitator es troba a Centream\xc3\xa8rica i Sud-am\xc3\xa8rica aix\xc3\xad com al sud de l\'Argentina. A Centream\xc3\xa8rica, normalment ocupen els boscos humits del Carib a la costa de Costa Rica i Panam\xc3\xa0 i als boscs secs de fulla caduca de la costa de l\'Oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl caputx\xc3\xad t\xc3\xa9 un sistema de reproducci\xc3\xb3 polig\xc3\xa0mic. El mascle s\'aparella amb m\xc3\xbaltiples femelles. Tot i que el mascle alfa no monopolitza la reproducci\xc3\xb3 al grup \xc3\xa9s qui engendra la majoria de cries del grup. En algunes ocasions, la femella tamb\xc3\xa9 es pot aparellar amb diversos mascles._NEWLINE_Els naixements es produeixen normalment del desembre a l\'abril, ja que l\'\xc3\xa8poca f\xc3\xa8rtil de la femella \xc3\xa9s 5-6 mesos abans. L\'aparellament es d\xc3\xb3na despr\xc3\xa9s de persecucions i crits entre femella i mascle. Finalment la c\xc3\xb2pula dura uns 2 minuts._NEWLINE_La gestaci\xc3\xb3, dura entre 5 i 6 mesos. Normalment nom\xc3\xa9s es d\xc3\xb3na a llum una \xc3\xbanica cria per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 pot haver-hi bessons ocasionalment._NEWLINE_La cr\xc3\xada es carrega a l\'esquena de la mare durant 6 setmanes des del seu naixement. Cap al terecer mes comen\xc3\xa7a a separar-se de la mare en diferents moments fins que acaba sent independent. El caputx\xc3\xad presenta abundants cures parentals, no nom\xc3\xa9s la mare, sin\xc3\xb3 tant mascles com femelles s\'encarreguen de la cura de les cries normalment durant 4-6 mesos._NEWLINE_Els caputxins, com altres micos, maduren lentament arribant a la seva maduresa sexual als 3 anys amb una mitjana de 7 anys per la primera concepci\xc3\xb3 i un interval de parts d\'uns 26 mesos. Per altra banda, la maduresa sexual dels mascles \xc3\xa9s m\xc3\xa9s lenta i no arriba fins als 10 anys de vida. Els caputxins tenen un llarg per\xc3\xadode de vida degut a la seva mida, el registre m\xc3\xa9s llarg de vida del caputx\xc3\xad ha arribat als 54 anys tot i que la vida normal \xc3\xa9s entre 15 i 25 anys i de 45 anys en captivitat.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb humans\n_START_PARAGRAPH_\nEl caputx\xc3\xad \xc3\xa9s un tipus de mico llest i f\xc3\xa0cil d\'entrenar i que fins i tot avui en dia s\'ha adaptat a la conviv\xc3\xa8ncia amb humans. Els caputxins han esdevingut en animals de companyia, com a aliment per les persones locals i fins i tot com a atracci\xc3\xb3._NEWLINE_Des de llavors, l\'\xc3\xadndex reproductiu del caputx\xc3\xad s\'ha adaptat a aquest nou entorn i tot i que no ha suposat un efecte negatiu es creu que en un futur la fragmentaci\xc3\xb3 del h\xc3\xa0bitat pot ser una amena\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb altres animals\n_START_PARAGRAPH_\nRespecte la relaci\xc3\xb3 amb altres animals, els depredadors habituals del caputx\xc3\xad s\xc3\xb3n: jaguars, pumes, jaguarundis, coiots, tairas, serps, cocodrils i ocells de presa._NEWLINE_El caputx\xc3\xad, a m\xc3\xa9s, de vegades interacciona amb altres esp\xc3\xa8cies de micos de Sud-am\xc3\xa8rica. Normalment el caputx\xc3\xad interacciona amb el mico aranya, pot viatjar amb ell per\xc3\xb2 fins i tot hi poden haver baralles agressives entre ells. De vegades tamb\xc3\xa9 es troben interaccions amb l\'anomenat mico aullador sobretot entre els m\xc3\xa9s joves, tot i aix\xc3\xad, aquestes interaccions s\xc3\xb3n poc freq\xc3\xbcents._NEWLINE_Per altra banda, els caputxins de vegades tamb\xc3\xa9 viatgen i s\'alimenten juntament amb les Mones esquirol de Sud-am\xc3\xa8rica per\xc3\xb2 rarament ho fan amb les mones esquirols de Centream\xc3\xa8rica a causa de la distribuci\xc3\xb3 heterog\xc3\xa8nia dels aliments i les difer\xc3\xa8ncies aliment\xc3\xa0ries entre aquest segon grup i el caputx\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nIntel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl caputx\xc3\xad \xc3\xa9s considerat un dels micos m\xc3\xa9s intel\xc2\xb7ligents entre els micos del nou m\xc3\xb3n. Ha estat objecte d\'estudis d\'intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_Aix\xc3\xad doncs, el caputx\xc3\xad utilitza la seva intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia per trobar aliments dif\xc3\xadcils de trobar i per utilitzar eines per obtenir el menjar. Tamb\xc3\xa9, el caputx\xc3\xad utilitza altres estrat\xc3\xa8gies per tal d\'evitar la infecci\xc3\xb3 amb par\xc3\xa0sits com per exemple fregar-se amb plantes i fruits, a m\xc3\xa9s aix\xc3\xb2 li aporta marques d\'olor. Un altre \xc3\xbas de les eines, \xc3\xa9s la defensa contra animals, comunament contra les serps de les quals es defensa amb pals ._NEWLINE_Tot i que l\'\xc3\xbas d\'eines pel caputx\xc3\xad de cap blanc t\xc3\xa9 potser el m\xc3\xa9s extens i m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent \xc3\xbas en comparaci\xc3\xb3 amb els altres caputxins gr\xc3\xa0cils, el seu \xc3\xbas d\'eines \xc3\xa9s considerablement inferior a la dels caputxins bruns, especialment el caputx\xc3\xad copetudo._NEWLINE_La intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia del caputx\xc3\xad de cap blanc i la capacitat d\'utilitzar eines els permet ser entrenats per ajudar a persones parapl\xc3\xa8giques. Els caputxins de cap blanc tamb\xc3\xa9 poden ser entrenats per a papers a la televisi\xc3\xb3 i les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, com Marcel a la s\xc3\xa8rie de televisi\xc3\xb3 Friends i tamb\xc3\xa9 van ser utilitzats tradicionalment com micos organiller.\n_START_SECTION_\nConservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl caputx\xc3\xad de cap blanc \xc3\xa9s considerat com "preocupaci\xc3\xb3 menor" des d\'un punt de vista de conservaci\xc3\xb3 de la UICN. No obstant aix\xc3\xb2, els seus n\xc3\xbameros es veuen afectats pel fet que de vegades es captura pel mercat de mascotes. El seu estat tamb\xc3\xa9 pot ser danyat per la desforestaci\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, la desforestaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 pot afectar al seu principal depredador, l\'\xc3\xa0guila harpia, m\xc3\xa9s del que impacta directament en el caputx\xc3\xad de cap blanc, i aix\xc3\xad successivament una desforestaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s tan perjudicial per a l\'estat del caputx\xc3\xad._NEWLINE_El caputx\xc3\xad de cap blanc es pot adaptar a la fragmentaci\xc3\xb3 del bosc millor que altres esp\xc3\xa8cies per la seva capacitat de viure en una \xc3\xa0mplia varietat de tipus de boscos i explotar una \xc3\xa0mplia varietat de fonts aliment\xc3\xa0ries. El caputx\xc3\xad \xc3\xa9s important per als seus ecosistemes com un dispersor de llavors i el pol\xc2\xb7len. Tamb\xc3\xa9 incideix l\'ecosistema pel consum d\'insectes que actuen com a plagues a certs arbres, fent que es generin m\xc3\xa9s arbres i fruits.'