b"\n_START_ARTICLE_\nMilitar\n_START_SECTION_\nEtimologia i significat\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme \xc2\xabmilitar\xc2\xbb prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad militarius, de miles (genitiu militis) que significa \xc2\xabsoldat\xc2\xbb._NEWLINE_Emprat com a substantiu, el mot, en catal\xc3\xa0, professa diferents significats, si b\xc3\xa9 que l'\xc3\xbas m\xc3\xa9s com\xc3\xba es refereix a una persona que professa la mil\xc3\xadcia, tamb\xc3\xa9 hi cal afegir altres significacions: Antigament el mot militar era equivalent al mot Cavaller, I com a militar es designava a les persones que formaven el bra\xc3\xa7 militar a les corts de la Corona d'Arag\xc3\xb3_NEWLINE_Emprat com a adjectiu, el mot pren el significat de Relatiu o pertanyent a la mil\xc3\xadcia, a la guerra., o b\xc3\xa9, antigament, pertanyent o relatiu als cavallers_NEWLINE_Com a verb, el mot pren dues accepcions diferents: Servir en la guerra, o b\xc3\xa9, tot desvinculant-se dels significats anteriors, Participar activament en un moviment pol\xc3\xadtic, ideol\xc3\xb2gic, art\xc3\xadstic, etc., especialment \xc3\xa9sser membre actiu d\xe2\x80\x99una organitzaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica o sindical\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa figura del guerrer ja \xc3\xa9s present a la prehist\xc3\xb2ria, en l'inici de les societats humanes, aix\xc3\xad com els enfrontaments entre grups d'humans, inicialment provocats dins d'un context envers la lluita per la superviv\xc3\xa8ncia. A l'inici en les societats recol\xc2\xb7lectores-ca\xc3\xa7adores tot membre del clan era part\xc3\xadcip de la defensa d'aquest. Amb tot a mesura que evoluciona l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 les societats que forma tamb\xc3\xa9 evolucionen apareixen l'especialitzaci\xc3\xb3 de tasques i la diferenciaci\xc3\xb3 entre els diferents individus que l'integren, formant-se d'aquesta manera les diferents castes o classes socials. D'entre aquestes, la casta guerrera o militar, ha estat, normalment, situada dins les classes dominants de la societat, degut, principalment, a les necessitats de defensa, o superviv\xc3\xa8ncia de la societat de la qual formen part._NEWLINE_Tot i que es for\xc3\xa7a discutit quan aparegueren les primeres guerres, \xc3\xa9s molt probable que aquestes fossin fruit de l'especialitzaci\xc3\xb3 de les diferents grups d'humans en l'aparici\xc3\xb3 de l'agricultura, fet que cre\xc3\xa0 una primera divisi\xc3\xb3 entre grups agricultors i ca\xc3\xa7adors, essent el primers sedentaris i el segons n\xc3\xb2mades. En per\xc3\xadodes de fam \xc3\xa9s molt probable que els grups ca\xc3\xa7adors ataquessin els poblats d'agricultors, fent que aquests \xc3\xbaltims s'haguessin d'organitzar per a la defensa. D'aquesta manera, \xc3\xa9s a les societats agricultores on la divisi\xc3\xb3 de tasques i les divisions socials es comencen a fer patents, quan apareix la figura del soldat._NEWLINE_Les restes arqueol\xc3\xb2giques m\xc3\xa9s antigues que es tenen d'una batalla s\xc3\xb3n datades d'entre 12.000-14.000\xc2\xa0anys d'antiguitat, al Nil sudan\xc3\xa8s (en una \xc3\xa0rea nomenada cementeri 117), lloc en el qual s'hi trobaren gran nombre de cossos, molts dels quals presenten puntes de sageta incrustades._NEWLINE_Molt del que coneixem de la hist\xc3\xb2ria antiga fa refer\xc3\xa8ncia a fets militars: conquestes, moviments i innovacions tecnol\xc3\xb2giques. Hi ha moltes raons que expliquen aquest fet; en l'antiguitat es donaren molts regnes i imperis l'arrel dels quals s'assentava en el poder militar i la for\xc3\xa7a. Les armes i armadures s\xc3\xb3n dissenyades per ser robustes i duradores, i fabricades en gran nombre, motiu pel qual moltes restes recuperades s\xc3\xb3n d'aquest tipus. Quan s'invent\xc3\xa0 l'escriptura aquesta fou emprada pels reis per tal de descriure la seva grandesa tot incidint en les seves conquestes i vict\xc3\xb2ries. Aix\xc3\xad mateix els escrits de la gent com\xc3\xba tamb\xc3\xa9 tendeixen a descriure \xc3\xa8xits i fracassos militars. Com m\xc3\xa9s gran fos la batalla i la conquesta, m\xc3\xa9s probable era que se'n fes un relat, com, per exemple, els poemes d'Homer respecte de la Guerra de Troia, o b\xc3\xa9 can\xc3\xa7ons o obres d'art._NEWLINE_A Europa es considera que primer ex\xc3\xa8rcit professional estable que es va constituir es f\xc3\xa9u en l'Imperi Rom\xc3\xa0, amb les formacions de les Legions (el terme llat\xc3\xad legio significa lleva); fins a aquell moment, els ex\xc3\xa8rcits eren inestables, es formaven per a campanyes particulars, i no hi havia militars professionals, sin\xc3\xb3 persones reclutades volunt\xc3\xa0riament o per for\xc3\xa7a, que despr\xc3\xa9s del final de la campanya eren retingudes o eren deixades anar._NEWLINE_Per\xc3\xb2 el militar, ent\xc3\xa8s com la persona que fa de la mil\xc3\xadcia la seva professi\xc3\xb3, sorg\xc3\xad a Europa durant el Renaixement, amb l'aparici\xc3\xb3 dels ex\xc3\xa8rcits professionals al servei dels nous estats moderns, consolidant-se durant els segles XVII i XVIII. la posterior creaci\xc3\xb3 de les escoles militars f\xc3\xa9u que l'exercici de les armes prengu\xc3\xa9s un aire netament professional.\n_START_SECTION_\nMilitarisme i antimilitarisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl militarisme \xc3\xa9s una ideologia segons la qual la for\xc3\xa7a militar \xc3\xa9s la font de tota la seguretat. En la seva forma m\xc3\xa9s lleu es postula, sovint, amb arguments molt variats, per tal de justificar la preparaci\xc3\xb3 militar d'una societat, tots ells tendeixen a assumir que la \xc2\xabpau mitjan\xc3\xa7ant la for\xc3\xa7a\xc2\xbb \xc3\xa9s la millor o \xc3\xbanica forma d'aconseguir-la. La l\xc3\xadnia mestra de la seva pol\xc3\xadtica es pot resumir amb l'aforisme llat\xc3\xad \xc2\xabSi vis pacem, para bellum\xc2\xbb (\xc2\xabsi vols pau, preparat per a la guerra\xc2\xbb)._NEWLINE_El militarisme tendeix a ser definit en oposici\xc3\xb3 directa als moviments per la pau dels temps moderns. Hist\xc3\xb2ricament, el terme s'empr\xc3\xa0 fent refer\xc3\xa8ncia a estats espec\xc3\xadfics implicats en l'imperialisme, com per exemple: Esparta, l'Imperi Japon\xc3\xa8s, l'Imperi Brit\xc3\xa0nic, l'alemany i l'Alemanya nazi, el Primer Imperi Franc\xc3\xa8s, el Nou Imperi Rom\xc3\xa0 de Mussolini, etc. actualment el terme \xc2\xabmilitarista\xc2\xbb \xc3\xa9s aplicat, d'una forma un xic informal,als poders anglosaxons liderats pels Estats Units, (junt el Regne Unit i Austr\xc3\xa0lia), i a altres com ara la Xina, Fran\xc3\xa7a, Israel, Corea del Nord, l'Iran o S\xc3\xadria._NEWLINE_Un aspecte del militarisme \xc3\xa9s l'ascens d'un petit grup d'oficials militars a la c\xc3\xbaspide del poder de l'estat que defenen. Tanmateix, tot i que molts estats militaristes s\xc3\xb3n dictadures militars, el militarisme no \xc3\xa9s sin\xc3\xb2nim de r\xc3\xa8gim dictatorial o autoritarisme. La democr\xc3\xa0cia liberal i el militarisme no s\xc3\xb3n termes m\xc3\xbatuament excloents._NEWLINE_L'antimilitarisme \xc3\xa9s la ideologia que s'oposa tota forma de forces armades i altres formes de l'exercici de la viol\xc3\xa8ncia o planificaci\xc3\xb3 de l'agressi\xc3\xb3 per part de l'Estat, considerant-les com a instruments d'opressi\xc3\xb3, i principalment contra l'ex\xc3\xa8rcit. Tot pretenent formar estructures basades en la participaci\xc3\xb3, suport mutu i di\xc3\xa0leg entre les persones i societats, considerant que d'altra manera \xc3\xa9s impossible arribar a obtenir una pau duradora."