b'\n_START_ARTICLE_\nRiudecols\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nS\'han trobat jaciments prehist\xc3\xb2rics que pertanyen al paleol\xc3\xadtic mitj\xc3\xa0 (90.000 i 40.000 aC). Tot i aix\xc3\xad, els nuclis de poblaci\xc3\xb3 actuals no es van comen\xc3\xa7ar a formar fins despr\xc3\xa9s de la reconquesta cristiana (segle XII). Primer va formar part d\'Alforja i posteriorment, el 1182, se li va concedir un subfeu. El primer senyor de Riudecols va ser el cavaller Pere de Puig. Cap al 1235, Pere dels Arcs atac\xc3\xa0 i saquej\xc3\xa0 la vila i la incorpor\xc3\xa0 a la seva senyoria. Quan el 1243 mor Pere dels Arcs, l\'arquebisbe Pere d\'Albalat adquireix les possessions que havia heretat la seva filla, abadessa de Bonrep\xc3\xb2s. Al segle XIV els descendents de Pere de Puig van anar a viure a la ciutat de Tarragona. En aquesta \xc3\xa8poca hi ha not\xc3\xadcies que parlen de l\'arribada la rel\xc3\xadquia del Bra\xc3\xa7 de santa Tecla al poble (17 maig 1321). Mentre la fam\xc3\xadlia Puig va viure a Tarragona es creu que es van canviar el seu cognom pel de Riudecols. Sembla que van ser molt ben considerats en la cort del rei Mart\xc3\xad I l\'Hum\xc3\xa0. Aquest rei va demanar al Senyor Berenguer de Riudecols que assist\xc3\xads a la seva coronaci\xc3\xb3 a Saragossa. El 1370 el senyor de Riudecols va defensar la Corona d\'Arag\xc3\xb3 de la invasi\xc3\xb3 per part de Pere I de Castella \xe2\x80\x9cel Cruel\xe2\x80\x9d. El 1377 Galceran de Riudecols, senyor de la vila, va ser nomenat Veguer de Tarragona i el 1386, Conseller Reial._NEWLINE_El 7 octubre 1464, el Senyoriu de Riudecols va canviar de propietari. Els nous Senyors de Riudecols van ser els Ferrer. Els primers descendents d\'aquesta nova dinastia van tornar a viure a Riudecols. El 1553 a Tarragona hi ha una nou carrer: Carrer de Riudecols. En aquest hi vivia un tal Joan Ferrer (probablement Senyor de Riudecols). A partir de 1558 va formar part de la Comuna del Camp. El segle XVII la jurisdicci\xc3\xb3 civil del poble era del senyor i la criminal de l\'arquebisbe._NEWLINE_El maig de 1822 homes del poble s\'aixecaren amb el capitost Romagosa contra el r\xc3\xa8gim liberal. Els liberals reusencs, comanats per Josep Sans, "Pep Morcaire", van fer diversos assalts al poble. El 1837 va ser l\'escenari d\'una batalla durant la Primera Guerra Carlina. Les tropes liberals van encerclar prop de 400 soldats carlins. En van morir 200 en el combat i uns altres 50 van ser afusellats pels liberals._NEWLINE_L\'actual terme municipal es va formar al segle XIX amb la uni\xc3\xb3 de Riudecols i les poblacions de Les Voltes i Les Irles. Durant la Guerra Civil espanyola (1936-39) el poble no va viure la Guerra, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que va ser un lloc de refugi per a les tropes de l\'ex\xc3\xa8rcit republic\xc3\xa0 i tamb\xc3\xa9 un dels pobles m\xc3\xa9s importants per a la rereguarda de la Batalla de l\'Ebre.\n_START_SECTION_\nEls pobles agregats: Les Voltes i Les Irles\n_START_PARAGRAPH_\nLes Voltes, a un quil\xc3\xb2metre a llevant de Riudecols, formava part de l\'antiga senyoria dels Arcs, adquirida el 1243 a Bonrep\xc3\xb2s per l\'arquebisbe Pere d\'Alabart. Pass\xc3\xa0 a formar part de la baronia arquebisbal d\'Alforja i tenia com a esgl\xc3\xa9sia la de sant Bartomeu, a la Quadra dels Tascals. Segons Madoz, cap al 1850 Les Voltes formava part del municipi d\'Alforja, i tenia una f\xc3\xa0brica d\'aiguardent i un mol\xc3\xad d\'oli, i explotava a m\xc3\xa9s mines de coure. L\'esgl\xc3\xa9sia de les Voltes est\xc3\xa0 dedicada a la Immaculada Concepci\xc3\xb3. Es creu que la seva construcci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de finals del segle XVIII. Est\xc3\xa0 composta per una nau \xc3\xbanica amb capelles laterals, sense gaire inter\xc3\xa8s. No t\xc3\xa9 campanar, per\xc3\xb2 si campanes en una espadanya, damunt de la fa\xc3\xa7ana principal. Es creu que en el seu origen tenia campanar i rellotge, per\xc3\xb2 per causes desconegudes l\'any 1767 es tir\xc3\xa0 a terra el campanar. A l\'Altar Major hi ha una magn\xc3\xadfica pintura atribu\xc3\xafda a Juan de Juanes. A l\'esgl\xc3\xa9sia de Les Voltes hi ha una imatge de la Mare de D\xc3\xa9u de Puigcerver. Actualment s\'hi diu missa pocs cops l\'any i est\xc3\xa0 en un estat de deteriorament exterior for\xc3\xa7a acusat. A prop de Les Voltes hi ha una capella dedicada a Sant Bartomeu que va quedar destru\xc3\xafda durant la Primera Guerra Carlina. Sembla que els riudecolencs tenien un gran afecte al Sant i tamb\xc3\xa9 un gran respecte al monjo del santuari._NEWLINE_Les Irles, a ponent de Riudecols, \xc3\xa9s un redu\xc3\xaft grup de cases situat al centre d\'una petita vall. Igual que Les Voltes, formava part de les terres senyorials dels Arcs, i va passar al domini de la baronia arquebisbal d\'Alforja el 1243. La seva parr\xc3\xb2quia era origin\xc3\xa0riament la de sant Bartomeu de la Quadra dels Tascals, motiu pel qual els ve\xc3\xafns es van oposar que les Borges constru\xc3\xads la seva pr\xc3\xb2pia parr\xc3\xb2quia el 1384. Entre 1586 i 1669, com a m\xc3\xadnim, form\xc3\xa0 part de la Comuna del Camp. El 1847 produ\xc3\xafa blat, llegums, oli, avellanes i criava conills, segons Madoz. L\'esgl\xc3\xa9sia de Les Irles est\xc3\xa0 consagrada a Sant Antoni. La data de construcci\xc3\xb3 \xc3\xa9s desconeguda, per\xc3\xb2 per la seva arquitectura sembla de principis del 1700. L\'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s d\'una sola nau i est\xc3\xa0 composta per naus laterals. T\xc3\xa9 campanar, per\xc3\xb2 no rellotge. A difer\xc3\xa8ncia del de Riudecols \xc3\xa9s quadrat i nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 una campana.\n_START_SECTION_\nEconomia i gastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'agricultura va ser fins a mitjans del segle XX la principal activitat econ\xc3\xb2mica, destacant-ne el cultiu d\'oliveres, avellaners i ametllers. El poble t\xc3\xa9 una important ind\xc3\xbastria metal\xc2\xb7l\xc3\xbargica de precisi\xc3\xb3. El seu nom \xc3\xa9s Teixid\xc3\xb3 i crea molts ferros especialitzats per a moltes empreses de la prov\xc3\xadncia. Va ser creada a mitjans del segle XX. Actualment \xc3\xa9s la principal activitat econ\xc3\xb2mica del poble i dels seus voltants. \xc3\x89s situada a l\'entrada del poble. Consta de quatre naus, sense incloure les oficines. _NEWLINE_Destaca tamb\xc3\xa9 el seu oli. El municipi forma part de la zona de producci\xc3\xb3 de tres productes amb denominaci\xc3\xb3 d\'origen que sobresurten per la seva qualitat: l\'Avellana de Reus, el vi denominaci\xc3\xb3 d\'Origen Tarragona i l\'Oli Siurana verge extra.'