b'\n_START_ARTICLE_\nVil\xc3\xa9m Flusser\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFlusser durant la seva vida va viure amb els seus pares Melitta i Gustav i la seva germana Ludovika Flusser, en la ciutat de Dejvice, Praga. La seva mare era cantant i el seu pare va estudiar matem\xc3\xa0tiques i f\xc3\xadsica a m\xc3\xa9s era representant al Parlament del Partit social democr\xc3\xa0tic. El seu pare va ser assassinat en el camp de concentraci\xc3\xb3 de Buchenwald,en el 1940, i la resta de la fam\xc3\xadlia Flusser van caure presoners i portats al camp de concentraci\xc3\xb3 d\'Auschwitz i posteriorment a Theresienstadt, lloc on es van ser assassinats pels nazis en 1942._NEWLINE_El 1938 va comen\xc3\xa7ar a estudiar filosofia. Despr\xc3\xa9s de l\'ocupaci\xc3\xb3 de Praga pels Nazis el 1939, Flusser va emigrar a Londres, juntament amb la seva futura esposa Edith Barth i el seu pare. All\xc3\xa0 va continuar els seus estudis a la London School of Economics. Llavors el 1941, va deixar Anglaterra per anar al Brasil. Quan va arribar a Rio de Janeiro es va assabentar de la mort del seu pare Gustav Flusser. Flusser es va casar amb Edith Barth, amb qui va tenir una filla, Dinah i l\'any 1943 un segon fill, Miguel Gustavo._NEWLINE_Al Brasil, es va establir a S\xc3\xa3o Paolo i treball\xc3\xa0 per 10 anys com a gerent en una empresa familiar, ind\xc3\xbastries r\xc3\xa0dio-electr\xc3\xb2niques Brasil Stabivolt, fins al 1961. Durant aquest temps no deix\xc3\xa0 de banda la filosofia, feia estudis informals sobre ci\xc3\xa8ncia i filosofia i va enriquirse aix\xc3\xad per fer les seves obres. Portaba una vida dividida entre la seva obra i el creixent inter\xc3\xa8s filos\xc3\xb2fic. Els seus primers escrits van ser publicats per al suplement literari do Estado de S\xc3\xa3o Paulo el 1961. El 1945 despr\xc3\xa9s del final de la Segona Guerra Mundial, \xc3\xa9s quan Flusser s\'assabent\xc3\xa0 de la mort de la seva fam\xc3\xadlia._NEWLINE_Anys m\xc3\xa9s tard el 1962 va ser nomenat membre de l\'Institut Brasiler de Filosofia i el 1963 va fer la seva primera publicaci\xc3\xb3: "L\xc3\xadngua e Realidade" [llengua i realitat], una confer\xc3\xa8ncia sobre les teories de la comunicaci\xc3\xb3 de la Universitat de S\xc3\xa3o Paulo i una s\xc3\xa8rie de confer\xc3\xa8ncies sobre \xc2\xabFilosofia da Lingua"[Filosofia del llenguatge]. El 1964 fou nomenat Professor de teories de la comunicaci\xc3\xb3 de la Facultat de comunicaci\xc3\xb3 i Humanitats AA Penteado Foundation (FAAP), S\xc3\xa3o Paulo. Flusser t\xc3\xa9 aquesta posici\xc3\xb3 fins a 1970 quan va ser nomenat membre del Consell Assessor de la Biennal de S\xc3\xa3o Paulo. Sis anys m\xc3\xa9s tard el 1970 va escriure el manuscrit "Auf Der Suche Nach Einem Neuen Menschen" [a la recerca d\'un nou \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0]. Nom\xc3\xa9s dos anys m\xc3\xa9s tard al diari Folha de Sao Paulo crea una columna "Posto Zero" [punt Zero] per Flusser.Despr\xc3\xa9s de l\'ocupaci\xc3\xb3 militar, va esdevenir cada vegada m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil Flusser publicar els seus articles al Brasil._NEWLINE_El 1971 va deixar Brasil i viatja per Europa amb la seva muller Edith. D\xc3\xb3na moltes confer\xc3\xa8ncies, comen\xc3\xa7ant a Merano, It\xc3\xa0lia. El 1973 Flusser va comen\xc3\xa7ar a escriure la seva autobiografia filos\xc3\xb2fica "Zeugenschaft Aus Der Bodenlosigkeit" [testimoni de la sense fons / baseless] que posteriorment s\'anomena com "Bodenlos". Flusser publica el seu primer llibre en Fran\xc3\xa7a, es lliura en un manuscrit en angl\xc3\xa8s. Tamb\xc3\xa9 va publicar els seus primers articles en diaris i revistes franc\xc3\xa8s i participa en nombrosos congressos. El 1977 Flusser resumeix la seva conceptes de comunicaci\xc3\xb3 filosofia, primer en angl\xc3\xa8s i alemany, a continuaci\xc3\xb3, en franc\xc3\xa8s, en el llibre manuscrit "mutacions de les relacions humanes", publicats com a "Kommunikologie". El 1980 va celebrar una confer\xc3\xa8ncia anomenada "La Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Postindustrielle" [societat postindustrial], a l\'Oficina Regional de la cultura a Marsella. Tamb\xc3\xa9 aquest any, Flusser escriu el manuscrit "Nachgeschichte" [poshistoria] en alemany i portugu\xc3\xa8s. Un any m\xc3\xa9s tard la Flusser mogui Robion en-Provence. Escriu l\'assaig "Eine F\xc3\xbcr Philosophie Der Fotografie" [cap a una filosofia de Fotografia]. Tamb\xc3\xa9 comen\xc3\xa7a les versions en angl\xc3\xa8s i franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nCap a una filosofia de la fotografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1983 publica F\xc3\xbcr eine Philosophie der Fotografie. Aquest llibre ha tingut un gran \xc3\xa8xit i s\'ha publicat en 14 lleng\xc3\xbces diferents. \xc3\x89s un assaig en el qual l\'autor pren com a objecte de reflexi\xc3\xb3 fotografia com un acte transcendental i seu resultat com a imatge "informativa". Destacant un model paradigm\xc3\xa0tic de la tecnologia en relaci\xc3\xb3 amb la producci\xc3\xb3 i difusi\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 ple de sentit. La investigaci\xc3\xb3 es basa en la idea que la humanitat viscut dos moments fonamentals des dels seus inicis. La primera, relacionada amb la invenci\xc3\xb3 de l\'escriptura lineal i la segona vinculat a l\'aparici\xc3\xb3 d\'imatges t\xc3\xa8cniques. Aquestes s\xc3\xb3n el seu tema filos\xc3\xb2fic, les imatges creades per les m\xc3\xa0quines i mediatitzats per l\'home. Per aprofundir en aquest paradigma comunicatives, comen\xc3\xa7a descrivint-nos a la imatge, i aix\xc3\xb2 afirma que "s\xc3\xb3n superf\xc3\xadcies significatives, en la majoria de casos vol dir alguna cosa fora i tenen la finalitat que alguna cosa es converteixi en imaginable per a nosaltres, resums, reduint les seves quatre dimensions espacials i temporals a les dues dimensions d\'un avi\xc3\xb3". D\'altra banda, capacitat intel\xc2\xb7ligent del fot\xc3\xb2graf per beure fora i traduir-lo a donar sentit, s\'anomena imaginaci\xc3\xb3. El problema de la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 rau en el fet d\'un home que ja no va trobar el seu cam\xc3\xad en el m\xc3\xb3n, producci\xc3\xb3 d\'imatges d\'aquesta gira, per\xc3\xb2 un \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 que \xc3\xa9s el m\xc3\xb3n en imatges, crear el que ell anomena una al\xc2\xb7lucinaci\xc3\xb3. Tenint en compte els aspectes esmentats, per l\'autor el fot\xc3\xb2graf ha de ser clara que es determina per les possibilitats tecnol\xc3\xb2giques de l\'aparell (Flusser utilitza la met\xc3\xa0fora de la "caixa negra") i est\xc3\xa0 fent una retallada del m\xc3\xb3n exterior, creaci\xc3\xb3 de conceptes que tenen un impacte en les ments dels destinataris. Al mateix temps, la imatge ha de contribuir a cr\xc3\xadtica per a entendre aquests aspectes, aix\xc3\xad que vost\xc3\xa8 no ho confonguis amb el m\xc3\xb3n real per processar-los i pitjor, que semblen haver estat impresos per si mateixos sobre una superf\xc3\xadcie, com un acte natural. Vil\xc3\xa9m Flusser pensament es torna m\xc3\xa9s densa quan apressa per a pensar com viure aquests dispositius en fricciona constantment amb la quotidianitat, a cada casa, a cada municipi i en totes les ciutats. Tecnologia assegura que la m\xc3\xa0quina sigui cada cop m\xc3\xa9s autom\xc3\xa0tic, m\xc3\xa9s petit i m\xc3\xa9s barat, jugant un vici\xc3\xb3s en el cam\xc3\xad a la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 que ens fa fora del m\xc3\xb3n real. Conclusi\xc3\xb3 al final en un home que no gaudeixen d\'un instant sense capturar-lo fotogr\xc3\xa0ficament, ja no es pot veure el m\xc3\xb3n si no \xc3\xa9s a trav\xc3\xa9s de les imatges. En \xc3\xa8poques anteriors, les paraules s\'explica a les imatges, avui el paradigma \xc3\xa9s exactament el contrari, imatges explicar el m\xc3\xb3n. Aquest \xc3\xa9s el desafiament del fot\xc3\xb2graf, com oposar-se el flux d\'imatges redundants que s\'allunyen l\'home d\'entesa, aconseguir imatges veritablement informatius, \xc3\xa9s a dir, que introdueixen alguna novetat no inicialment previst en el seu programa de ci\xc3\xa8ncia i tecnologia. Per tant, al final de la prova no es posa dur tesi existencial, per\xc3\xb2 contribueixen a la discussi\xc3\xb3 i pensant en la nostra realitat i la relaci\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 amb la tecnologia creativa dels sentits que passa a trav\xc3\xa9s de les nostres vides plenament. El 1991, \xc3\xa9s professor visitant de la conca del Ruhr-Universit\xc3\xa4t Bochum, Alemanya, amb seminaris sobre la comunicaci\xc3\xb3 humana, les estructures de comunicaci\xc3\xb3 i la comunicaci\xc3\xb3 com a cr\xc3\xadtica cultural. Aquell mateix any, el 27 de novembre, Flusser mor en un accident de cotxe, a la frontera d\'Alemanya amb Pr\xc3\xbassia, lloc on va n\xc3\xa9ixer i volia tornar.'