b"\n_START_ARTICLE_\nJuan de Palafox y Mendoza\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim de Jaime Palafox y Mendoza, marqu\xc3\xa8s d'Ariza, i d'una senyora principal el nom de la qual no es coneix. La mare el volgu\xc3\xa9 abandonar en n\xc3\xa9ixer per ocultar la deshonra, per\xc3\xb2 el nen va ser recollit per un servidor del marqu\xc3\xa8s, que el port\xc3\xa0 a casa seva i el cria com a fill. D'amagat, la seva mare recompens\xc3\xa0 l'honrat camperol i es va retirar a un monestir, on va viure durant molts anys. Als deu anys Juan fou reconegut pel seu pare; educat com corresponia a un noble, curs\xc3\xa0 estudis a les universitats d'Alcal\xc3\xa1 de Henares i Salamanca, on es doctor\xc3\xa0 en Dret._NEWLINE_El rei Felip IV d'Espanya el va con\xc3\xa8ixer a les Corts d'Arag\xc3\xb3 de l'any 1626, on Palafox era diputat per l'estat de la noblesa. El rei, agra\xc3\xaft pels serveis que li prest\xc3\xa0, l'anomen\xc3\xa0 el seu conseller.\n_START_SECTION_\nOrdenaci\xc3\xb3 sacerdotal i bisbat a M\xc3\xa8xic\n_START_PARAGRAPH_\nPoc temps despr\xc3\xa9s s'orden\xc3\xa0 sacerdot; continu\xc3\xa0 en el seu ministeri fiscal fins que fou nomenat capell\xc3\xa0 i almoiner major de la germana del rei Marianna d'Espanya, despr\xc3\xa9s emperadriu d'Alemanya. Acompany\xc3\xa0 aquesta en el seu viatge per It\xc3\xa0lia, Mor\xc3\xa0via, Boh\xc3\xa8mia, Su\xc3\xa8cia, Flandes i Fran\xc3\xa7a. En tornar a Espanya, continu\xc3\xa0 en el seu c\xc3\xa0rrec del Consell d'\xc3\x8dndies. _NEWLINE_El 1639 fou elegit per ocupar la seu de Puebla de los \xc3\x81ngeles (actual Puebla de Zaragoza) a M\xc3\xa8xic. Consagrat a Madrid pel cardenal Esp\xc3\xadnola, el desembre del mateix any sort\xc3\xad cap a les \xc3\x8dndies. Abans an\xc3\xa0 a Salamanca per resoldre un greu afer en el col\xc2\xb7legi major de l'arquebisbat. A m\xc3\xa9s, se li confiaren els c\xc3\xa0rrecs de visitador general d'\xc3\x8dndies i jutge de resid\xc3\xa8ncia dels tres virreis de Nova Espanya; finalment, el 1642, Felip IV el nomen\xc3\xa0 virrei, governador, president i capit\xc3\xa0 general de la Nova Espanya, c\xc3\xa0rrec, per\xc3\xb2, que gaud\xc3\xad pocs mesos._NEWLINE_Quan va arribar a M\xc3\xaaxic, va trobar buit el tresor reial del virregnat i aconsegu\xc3\xad d'ingressar-hi m\xc3\xa9s de 600.000 pesos en sis mesos. Va soc\xc3\xb3rrer l'Havana, que tamb\xc3\xa9 es trobava en un estat de gran pen\xc3\xbaria. Cre\xc3\xa0 un batall\xc3\xb3 i gent de mil\xc3\xadcia, segons desitjos del rei, per a la defensa del territori; persegu\xc3\xad amb \xc3\xa8xit als bandolers i gent de mal viure, ja que el pa\xc3\xads n'estava infectat, i va governar el pa\xc3\xads amb decisions molt beneficioses._NEWLINE_El febrer de 1642 fou presentat per a la seu episcopal de Ciutat de M\xc3\xa8xic; l'administr\xc3\xa0 un temps per\xc3\xb2 renunci\xc3\xa0 a aquesta mitra el mar\xc3\xa7 de l'any seg\xc3\xbcent per tornar a la seva primitiva di\xc3\xb2cesi, per la que tenia una estima singular. Va contribuir amb diners a acabar les obres de la catedral, comen\xc3\xa7ada feia un segle, i que va poder consagrar el 18 d'abril de 1649. Constru\xc3\xad el palau episcopal, i el seminari conciliar de San Pedro, San Juan y San Pablo. Assign\xc3\xa0 una renda a aquest seminari, hi cre\xc3\xa0 c\xc3\xa0tedres de teologia moral i expositiva, de filosofia, ret\xc3\xb2rica, gram\xc3\xa0tica, cant i r\xc3\xbabriques, i li'n f\xc3\xa9u donaci\xc3\xb3 de la seva notable biblioteca particular que, ampliada, \xc3\xa9s coneguda com a Biblioteca Palafoxiana i encara es conserva en el seu estat original._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 fund\xc3\xa0 el convent de la Concepci\xc3\xb3 i, mitjan\xc3\xa7ant les almoines que don\xc3\xa0 i les que assol\xc3\xad reunir, es constru\xc3\xafren m\xc3\xa9s de 40 esgl\xc3\xa9sies en la seva di\xc3\xb2cesi, reparant-se la f\xc3\xa0brica d'altres. Visit\xc3\xa0 personalment l'extensa di\xc3\xb2cesi en tres ocasions diferents, confirmant 130.000 feligresos, i admiinistrant l'Esgl\xc3\xa9sia amb tant zel que va mer\xc3\xa8ixer l'elogi del papa Innocenci X en la seva butlla del 14 de maig de 1618.\n_START_SECTION_\nPlet amb els jesu\xc3\xaftes\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el seu govern a Puebla de los \xc3\x81ngeles tingu\xc3\xa9 lloc el fam\xc3\xb3s plet amb els jesu\xc3\xaftes, que tingu\xc3\xa9 ress\xc3\xb2 a M\xc3\xa8xic, Madrid i Roma i s'utilitz\xc3\xa0 m\xc3\xa9s tard per suprimir la Companyia de Jes\xc3\xbas. L'origen del litigi, poc estudiat, eren els delmes i el fet que els jesu\xc3\xaftes s'havien negat, sense arguments, a mostrar a Palafox les llic\xc3\xa8ncies que els permetien confessar i predicar al territori. Un serm\xc3\xb3 predicat a Puebla pel pare Legazpi, quan Palafox ja havia prohibit que prediquessin, determin\xc3\xa0 Palafox a publicar un edicte on repetia la prohibici\xc3\xb3 i excomunicava els fidels de la di\xc3\xb2cesi que anessin a les predicacions i confessionaris dels jesu\xc3\xaftes._NEWLINE_Aquests, en virtut del dret d'elegir jutges imparcials que examinessin la just\xc3\xadcia o injust\xc3\xadcia de l'edicte episcopal, van elegir dos pares dominics, en comptes de buscar algun mitj\xc3\xa0 de reconciliaci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, tot i que el decret era just en el fons (malgrat algunes exageracions i falsedats) no hi havia motius per anomenar jutges conservadors contra ell. Amb el suport del nou virrei, comte de Salvatierra, d'altres ordes religiosos i alguns membres del capitol, els jesu\xc3\xaftes comen\xc3\xa7aren un plet de sis anys, en els quals van arribar a excomunicar el mateix Palafox i declarar vacant la seva seu. Sovintejaren, fins a arribar al rid\xc3\xadcul, les excomunions m\xc3\xbatues. _NEWLINE_Palafox escrigu\xc3\xa9 diverses cartes al papa Innocenci X. La m\xc3\xa9s coneguda \xc3\xa9s l'anomenada Inocenciana, resum de tot el que Palafox va escriure contra la Companyia de Jes\xc3\xbas. A m\xc3\xa9s de grans errors i contradiccions que es troben a la mateixa carta, llen\xc3\xa7a cal\xc3\xbamnies contra l'orde, perdent qualsevol objectivitat. Aquest fet provoc\xc3\xa0 que el bisbe fos cridat a l'ordre._NEWLINE_Felip IV li don\xc3\xa0 l'ordre de tornar a Espanya i el 6 de maig de 1649 es vei\xc3\xa9 obligat a abandonar Puebla de los \xc3\x81ngeles. Desembarc\xc3\xa0 en el Puerto de Santa Mar\xc3\xada el setembre d'aquest any. A Madrid acab\xc3\xa0 el litigi entre Palafox i els jesu\xc3\xaftes amb la signatura de la conc\xc3\xb2rdia de 20 de maig de 1653.\n_START_SECTION_\nLa seu d'Osma\n_START_PARAGRAPH_\nEl 23 de juny seg\xc3\xbcent Palafox fou presentat per a la seu d'Osma, a El Burgo de Osma. En aquesta fund\xc3\xa0 l'Escola de Cristo de S\xc3\xb2ria, i hi va estendre la devoci\xc3\xb3 del Rosari i altres pr\xc3\xa0ctiques pietoses. _NEWLINE_Mori als sis anys de regentar la di\xc3\xb2cesi, i el seu cad\xc3\xa0ver fou soterrat en el presbiteri de la catedral, sota d'una senzilla l\xc3\xa0pida, en la que es grav\xc3\xa0 un epitafi compost pel mateix prelat.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nJa quan va morir fou tingut per persona santa. El 1666 les seves restes foren traslladades a una urna de pedra, i llavors es pogu\xc3\xa9 observar que el cos del prelat conservava encara el seu color natural i que es trobaven integres els ornaments sacerdotals que el vestien. El mateix any, la di\xc3\xb2cesi d'Osma va incoar-ne el proc\xc3\xa9s de beatificaci\xc3\xb3, seguida en 1688 per la di\xc3\xb2cesi de Puebla de los \xc3\x81ngeles. Fou conegut des de llavors com el Venerable Palafox._NEWLINE_El 27 de gener de 2004 fou reoberta la causa i, despr\xc3\xa9s de la investigaci\xc3\xb3 sobre un miracle atribu\xc3\xaft al sant (un guariment en 1766) el papa Benet XVI promulg\xc3\xa0 el 27 de mar\xc3\xa7 de 2009 que seria beatificat. La cerim\xc3\xb2nia de beatificaci\xc3\xb3 tingu\xc3\xa9 lloc el 5 de juny de 2011 a El Burgo de Osma."