b"\n_START_ARTICLE_\nCastell d'Alcarr\xc3\xa0s\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCom el seu top\xc3\xb2nim indica, el castell d'Alcarr\xc3\xa0s devia tenir un origen musulm\xc3\xa0. La conquesta del lloc devia ser anterior a la capitulaci\xc3\xb3 de Lleida el 1149. L'any 1147 ja es documenta una donaci\xc3\xb3 feta per Guerau de Jorba, feudatari d'Alcarr\xc3\xa0s a Ferran i la seva muller Ermess\xc3\xa8n d'una torre situada \xc2\xabin terminibus d'Alcharraz\xc2\xbb. Guerau de Jorba, n\xc3\xa9t de Guillem Dalmau de Cervera, aconsegu\xc3\xad d\xe2\x80\x99Alfons I de reunir la senyoria d\xe2\x80\x99Alcarr\xc3\xa0s amb les de Vallmanya, Montagut i Ra\xc3\xafmat; (la senyoria era simple, amb la jurisdicci\xc3\xb3 civil i criminal del sobir\xc3\xa0). F\xc3\xa9u testament el 1184 a favor del seu fill, Guillem, cognomenat d'Alcarr\xc3\xa0s. La seva filla, Gueraua, es cas\xc3\xa0 amb el vescomte Guillem I de Cardona i Alcarr\xc3\xa0s pass\xc3\xa0 al domini dels Cardona. El 1249, El seu fill Guillem vengu\xc3\xa9 el lloc i castell a Tom\xc3\xa0s de Santcliment. L'any 1312, Jaume II atorgaria a Nicolau de Santcliment el mer i mixt imperi sobre aquest feu. _NEWLINE_Durant la guerra civil contra Joan II, el castell d'Alcarr\xc3\xa0s tingu\xc3\xa9 un paper important com a avan\xc3\xa7ada defensiva de la ciutat de Lleida. El castell resist\xc3\xad fins passat el 6 de juliol de l'any 1464 quan es rend\xc3\xad Lleida. Els Santcliment mantingueren la majoria fins a la segona meitat del segle XVI en qu\xc3\xa8 la filla de Joan Benet de Santcliment es cas\xc3\xa0 amb Ferrando de Heredia. Per her\xc3\xa8ncia, al principi del segle XVIII pass\xc3\xa0 als ducs de Solferino, que en foren senyors fins a l'abolici\xc3\xb3 dels senyorius jurisdiccionals al segle XIX._NEWLINE_L'any 1585, l'escriptor holand\xc3\xa8s Enrique Cock descrivia el castell. \xc2\xab...un castillo que ya se quiere quasi caer, al poniente del pueblo\xc2\xbb. L'any 1668, Filipo de Corsini assenyalava que \xc2\xabappena si vedono le vestigia di un piccolo castello\xc2\xbb. Durant la guerra dels Segadors, els francesos ocuparen el castell (1642), on posaren una petita guarnici\xc3\xb3, i fou gaireb\xc3\xa9 destru\xc3\xaft en la guerra de Successi\xc3\xb3. Segons Pascual Madoz, l'any 1846 encara es distingia entre les ru\xc3\xafnes \xc2\xabsobre la colina, a cuyo pie se ha dicho est\xc3\xa0 el pueblo, se ven algunos torreones cuya solidez y f\xc3\xa1brica revelan gran antig\xc3\xbcedad\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl un principi, el castell estaria situat dalt de l'esper\xc3\xb3 que domina el poble, avui ocupat per les cases del nucli antic. Despr\xc3\xa9s es bast\xc3\xad una construcci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran relacionada amb la vila closa. En aquest moment (segle XIII) es devien excavar les sitges sud-orientals i la cisterna al subs\xc3\xb2l de l'actual esgl\xc3\xa9sia parroquial. El castell fou reconstru\xc3\xaft al final de l'edat mitjana. Arru\xc3\xafnat al segle XVII, serv\xc3\xad de base a la nova esgl\xc3\xa9sia del segle XVIII. _NEWLINE_A la banda est de l'esgl\xc3\xa9sia, hi ha les restes d'un parament on s'identifiquen dues fases: una probablement medieval i l'altre moderna que correspondrien a les estructures d'uni\xc3\xb3 de la fortalesa amb la muralla que tancava la poblaci\xc3\xb3 i que per aquesta part tenia un portal segons la tradici\xc3\xb3 oral. A la part oest s'aprecia una estructura que es deia estendre cap a ponent i de la qual es veu el farciment interior. A la zona nord \xc3\xa9s on la irregularitat de la planta del temple \xc3\xa9s m\xc3\xa9s evident i demostra les dificultats per adaptar un construcci\xc3\xb3 regular a una edificaci\xc3\xb3 subordinada a la topografia del lloc. Destaca un forat que sembla correspondre a una obertura de l'estructura primitiva. _NEWLINE_A l'interior del temple hi ha altres punts d'inter\xc3\xa8s. Les portes de les sagristies i els carreus encoixinats de la base del campanar podrien pert\xc3\xa0nyer al castell. Un dels vestigis m\xc3\xa9s importants del castell del segle XIII \xc3\xa9s un soterrani situat al mig de la nau central de planta rectangular, cobert per una volta de can\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 clarament els senyals de la cimbra, \xc3\xa9s a dir, l'estructura feta de fusta que serveix d'ajuda per construir un arc o una volta. La construcci\xc3\xb3 dels paraments \xc3\xa9s de carreus m\xc3\xa9s grossos a la part baixa i m\xc3\xa9s allargats a la de dalt. Al cant\xc3\xb3 NW hi ha un forat que comunica amb un canal. Aquesta cambra, amb forat d'entrada pels l\xc3\xadquids, terra impermeabilitzat i cubeta de decantaci\xc3\xb3 per a la neteja, pot ser la cisterna del castell. En general, l'obra sembla feta en dos moments: un d'anterior a la construcci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia, format per les parets fins al nivell d'impostes, amb carreus  amb senyals de pedrapiquer i un segon moment que es correspondria amb l'actual esgl\xc3\xa9sia del segle XVIII en qu\xc3\xa8 es bast\xc3\xad la volta amb l'acc\xc3\xa9s actual per convertir el dip\xc3\xb2sit en una cripta. _NEWLINE_A la dreta de l'entrada del temple, hi ha una s\xc3\xa8rie d'estructures que resultaren ser tres sitges de perfil acampanat i boca rectangular. entremig hi ha un mur de carreus que pot correspondre als fonaments de la fortalesa."