b"\n_START_ARTICLE_\nSalari\n_START_PARAGRAPH_\nEl salari o sou \xc3\xa9s el pagament que rep un treballador o assalariat per la seva feina, \xc3\xa9s a dir, \xc3\xa9s la totalitat de les percepcions econ\xc3\xb2miques dels treballadors, en diners o en esp\xc3\xa8cie, per la prestaci\xc3\xb3 professional dels serveis laborals per compte ali\xc3\xa9, ja sigui com a retribuci\xc3\xb3 pel treball efectiu o pels per\xc3\xadodes de descans computables com a treball. Es pot rebre mensualment (el m\xc3\xa9s habitual), per setmanes (t\xc3\xadpic de feines puntuals o de baixa qualificaci\xc3\xb3, dient-se setmanada), quinzenalment o per una tasca determinada. S'anomena jornal quan es rep per dia, o jorn, treballat i setmanada quan els pagaments \xc3\xa9s fan per setmanes de treball. El salari pot ser en esp\xc3\xa8cies (b\xc3\xa9ns o contraprestacions no diner\xc3\xa0ries) o en diners, la forma m\xc3\xa9s corrent avui dia. Pagar nom\xc3\xa9s la manutenci\xc3\xb3 no es considera un salari, com tampoc l'esclavatge es pot dir assalariat. El salari pot ser per temps treballat, o per peces fabricades, o altres mesures del treball realitzat (en aquest cas s'anomena prima), tamb\xc3\xa9 es pot donar una combinaci\xc3\xb3 d'ambdues formes.\n_START_SECTION_\nSalari base, salari nominal, salari real i salari social\n_START_PARAGRAPH_\nEs denomina salari base a la part fixa de la remuneraci\xc3\xb3 dels treballadors, sobre aquesta base se solen calcular les remuneracions addicionals (altrament anomenades retribucions complement\xc3\xa0ries), com poden ser: altres complements salarials, antiguitat (aqu\xc3\xad inclosos els triennis), perillositat, productivitat, comissions, etc._NEWLINE_El salari nominal o monetari \xc3\xa9s el salari expressat segons el valor dels diners en un moment donat, sense fer cap refer\xc3\xa8ncia al nivell de preus._NEWLINE_El salari real \xc3\xa9s el salari tenint en compte la capacitat adquisitiva del salari nominal en relaci\xc3\xb3 amb salaris anteriors, normalment referits a altres anys. Aix\xc3\xad es diu que el salari real baixa, puja o es mant\xc3\xa9 igual._NEWLINE_El salari social \xc3\xa9s el que rep de l'administraci\xc3\xb3 quan s'est\xc3\xa0 sense feina i es tenen un m\xc3\xadnim nivell econ\xc3\xb2mic o uns ingressos molt baixos o nuls. Es tracta d'una prestaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica peri\xc3\xb2dica que garanteix, a les persones que no tenen recursos econ\xc3\xb2mics suficients, cobrir les seves necessitats b\xc3\xa0siques._NEWLINE_\xc3\x89s convenient no confondre el salari social amb la renda b\xc3\xa0sica universal que rebrien tots els ciutadans.\n_START_SECTION_\nOrigen i etimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom salari ve de sal, ja que al principi es pagava en aquest mineral, molt valu\xc3\xb3s. No se sap quan van comen\xc3\xa7ar a pagar-se salaris, per\xc3\xb2 havia de ser una societat prou desenvolupada com per poder preveure els excedents i tenir m\xc3\xa0 d'obra, per tant no podia ser a la prehist\xc3\xb2ria._NEWLINE_Amb la industrialitzaci\xc3\xb3, els salaris es van generalitzar. Segons el marxisme quan el capitalista paga un sou per un treball obt\xc3\xa9 un benefici, per la difer\xc3\xa8ncia entre el preu de mercat de les mercaderies, i el preu de cost, la qual cosa assegura la perviv\xc3\xa8ncia del capitalisme i la generaci\xc3\xb3 del que Karl Marx denominava plusv\xc3\xa0lua.\n_START_SECTION_\nL'estipendi a l'antiga Roma\n_START_PARAGRAPH_\nA l'antiga Roma l'estipendi (stipendium) era una pensi\xc3\xb3 o paga (de stipem i pendo  perqu\xc3\xa8 abans de l'exist\xc3\xa8ncia de les monedes de plata els pagaments es feien en coure, en pes i no en valor. Segons Tit Livi la pr\xc3\xa0ctica de donar pagues als soldats fou introdu\xc3\xafda despr\xc3\xa9s del 405 aC en ocasi\xc3\xb3 de la conquesta de Tarracina, per\xc3\xb2 ja abans els tribuns havien proposat (421 aC) que els ocupants de terres p\xc3\xbabliques paguessin una vectig\xc3\xa0lia regular que s'hauria d'aplicar al pagament de les tropes, i probablement fou acordat per obtenir de la plebs el vot favorable a la guerra contra Ve\xc3\xafs._NEWLINE_En tot cas abans del 405 aC els pagaments foren irregulars i segurament limitat a les persones amb c\xc3\xa0rregues. El 403 aC es va assignar una certa paga als soldats que combatien contra Ve\xc3\xafs i fins i tot als cavallers, i aix\xc3\xad la paga va esdevenir general._NEWLINE_Segons Polibi la paga di\xc3\xa0ria d'un soldat era de dos \xc3\xb2bols; els cavallers rebien el doble i m\xc3\xa9s tard el triple (tri\xc2\xadplex stipendium merebant) mesura establerta pel trib\xc3\xba Gneu Corneli Cos II (400 aC); segons Polibi els centurions rebien tamb\xc3\xa9 el doble que els soldats (\xc3\xa9s a dir quatre \xc3\xb2bols), els cavallers una dracma o denari; a m\xc3\xa9s els soldats rebien una provisi\xc3\xb3 de gra (demensum) d'un medimnus \xc3\xa0tic, els cavallers 7 medimnus; la infanteria dels aliats una quantitat indeterminada i els cavallers aliats 1 medimnus, per\xc3\xb2 aquestos ho rebien gratu\xc3\xaftament mentre els romans ho veien descomptat de la seva paga._NEWLINE_Tiberi Semproni Grac va establir un pagament als soldats per roba (per\xc3\xb2 aquesta norma no es va aplicar o va caure en des\xc3\xbas); Juli C\xc3\xa8sar va doblar les quantitats de l'estipendi abans de la guerra civil, i els va donar als soldats gra sense restriccions. Sota August la paga va pujar a deu asos al dia, 300 al m\xc3\xa9s i 1200 en quatre mesos (tres aureus); aquesta suma fou considerada una unitat anomenada estipendi, que era pagada tres vegades a l'any. Domici\xc3\xa0 i va afegir 25 denaris (1 aureu) i la quantitat resultant va continuar amb el nom d'estipendi. Les cohorts pretorianes rebien el doble estipendi que els legionaris. La paga dels tribuns no es coneix per\xc3\xb2 era m\xc3\xa9s gran (potser 48 aureus per any).\n_START_SECTION_\nEl salari a Espanya\n_START_PARAGRAPH_\nA Espanya hi ha un salari m\xc3\xadnim interprofessional. El document on es reflecteixen i desglossen les diferents partides, descomptes, et coetera, que componen el salari, s'anomena n\xc3\xb2mina (o full o rebut de salaris). A Espanya, el salari normalment est\xc3\xa0 compost per un salari base i les retribucions complement\xc3\xa0ries, del total d'aquests conceptes es descompta la cotitzaci\xc3\xb3 a la Seguretat Social, a c\xc3\xa0rrec del treballador, i l'Impost sobre la Renda de les Persones F\xc3\xadsiques. Quan el venciment del salari \xc3\xa9s mensual se sol parlar de paga, i si \xc3\xa9s de venciment superior al mes hom diu paga extraordin\xc3\xa0ria."