b'\n_START_ARTICLE_\nMuntanya\n_START_PARAGRAPH_\nUna muntanya o montanya \xc3\xa9s qualsevol elevaci\xc3\xb3 natural, acusada i abrupta del terreny. La formaci\xc3\xb3 de les muntanyes t\xc3\xa9 diverses causes: els plegaments tect\xc3\xb2nics, les erupcions volc\xc3\xa0niques o l\'erosi\xc3\xb3 causada sobre part de les masses sediment\xc3\xa0ries en s\xc3\xb3n les m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstiques._NEWLINE_Perqu\xc3\xa8 una elevaci\xc3\xb3 pugui ser considerada muntanya ha d\'existir una difer\xc3\xa8ncia de nivell important entre la base i el punt culminant, almenys d\'uns centenars de metres. Elevacions poc importants reben d\'ordinari el nom de pujols o turons (com a norma general es consideren muntanyes aquelles elevacions que superen els 350-400 metres d\'altitud). \xc3\x89s menys determinant l\'al\xc3\xa7ada total. Aquesta a tot el m\xc3\xb3n es mesura (en peus o en metres) a partir del nivell del mar. Per extensi\xc3\xb3 es d\xc3\xb3na tamb\xc3\xa9 el nom de muntanya a les zones i comarques en general muntanyoses. El conjunt de muntanyes que tenen una formaci\xc3\xb3 comuna i caracter\xc3\xadstiques semblants s\'anomena serralada._NEWLINE_Al m\xc3\xb3n existeixen moltes muntanyes, la major part d\'origen tect\xc3\xb2nic. Les m\xc3\xa9s altes i extenses s\xc3\xb3n a la serralada de l\'Him\xc3\xa0laia. Altres de molt importants s\xc3\xb3n: els Andes a l\'Am\xc3\xa8rica del Sud, els Alps i els Pirineus a Europa, les Muntanyes Rocalloses a Nord-am\xc3\xa8rica. _NEWLINE_Les de formaci\xc3\xb3 volc\xc3\xa0nica s\xc3\xb3n nombroses a punts d\'\xc3\x80sia (illes del Jap\xc3\xb3 i del Pacific Sud) a Europa (It\xc3\xa0lia), al nord d\'\xc3\x80frica (Illes Can\xc3\xa0ries) i en general s\xc3\xb3n de menys al\xc3\xa7ada que les serralades produ\xc3\xafdes per plegaments. Les produ\xc3\xafdes per l\'erosi\xc3\xb3 \xe2\x80\x93de l\'aigua normalment- sobre terrenys sedimentaris s\xc3\xb3n freq\xc3\xbcents a les grans esplanades: la regi\xc3\xb3 del Colorado a Nord-am\xc3\xa8rica n\'\xc3\xa9s el cas m\xc3\xa9s vist\xc3\xb3s. Es tracta normalment de muntanyes m\xc3\xa9s baixes, per\xc3\xb2 sovint molt escarpades._NEWLINE_L\'home habita i treu profit de la muntanya des de sempre. A latituds fredes o temperades es donen hist\xc3\xb2ricament habitacions permanents fins a 1500/2000 metres. En zones m\xc3\xa9s des\xc3\xa8rtiques (Tibet i Nepal, Xile i Bol\xc3\xadvia) sobrepassen els 4000 m. Els aprofitaments es donen \xe2\x80\x93per\xc3\xb2- en al\xc3\xa7ades molt m\xc3\xa9s importants: la tala de fusta, la ca\xc3\xa7a, els pasturatges, fins i tot l\'agricultura de temporada s\xc3\xb3n activitats que hist\xc3\xb2ricament s\'han dut a terme all\xc3\xad on els recursos ho permetien. M\xc3\xa9s indirectament la muntanya s\'aprofita tamb\xc3\xa9 com a magatzem d\'aigua (la neu de les geleres i els llacs), per a instal\xc2\xb7lacions hidroel\xc3\xa8ctriques, estacions tur\xc3\xadstiques, etc. _NEWLINE_En l\'actualitat hi ha noves activitats que es desenvolupen a la muntanya: l\'alpinisme, l\'escalada i l\'esqu\xc3\xad en s\xc3\xb3n les m\xc3\xa9s representatives._NEWLINE_En ser les muntanyes zones de dif\xc3\xadcil colonitzaci\xc3\xb3 per l\'home, la natura resta \xe2\x80\x93encara avui i en molts llocs- verge. Actualment aix\xc3\xb2 t\xc3\xa9 un valor que, com tants d\'altres, ja es monetitza; empreses i corporacions li apliquen regles de rendiment financer i \xc3\xa9s motiu de cobd\xc3\xadcia i d\'enfrontaments amb persones i organitzacions que pretenen la defensa o la conservaci\xc3\xb3 de les muntanyes._NEWLINE_El Dia Internacional de les Muntanyes \xc3\xa9s l\'11 de desembre.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 de les muntanyes\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha muntanyes d\'estils tect\xc3\xb2nics, de plegaments i falles mixtes germ\xc3\xa0niques, jur\xc3\xa0ssiques i alpines._NEWLINE_Fruit de les diferents orog\xc3\xa8nesis podem trobar muntanyes plegades o producte d\'una falla o fractura, i fins i tot algunes provinents de plegaments-fractura. Tamb\xc3\xa9 n\'hi ha d\'origen volc\xc3\xa0nic, com ara el Teide a l\'illa de Tenerife._NEWLINE_Segons la seva al\xc3\xa7ada les muntanyes es poden dividir en turons, muntanyes mitjanes, i muntanyes altes. Per la forma en qu\xc3\xa8 s\'agrupen podem trobar serralades, unides en sentit longitudinal, i massissos, agrupades en forma m\xc3\xa9s circular o compacta.\n_START_SECTION_\nMuntanyes escarpades o Alps\n_START_PARAGRAPH_\nEl significat etimol\xc3\xb2gic d\'Alps \xc3\xa9s el de vall, cosa que posa en relleu que quan es va posar nom als Alps no interessaven tant els cims com les valls altes. Els pobles celtes, un dels m\xc3\xa9s primitius d\'Europa, van anomenar alp tota muntanya escarpada en general. En aquesta secci\xc3\xb3 es pren alp com a sin\xc3\xb2nim de muntanya escarpada._NEWLINE_La serralada alpina m\xc3\xa9s llarga \xc3\xa9s la serralada dels Andes, que recorre tota la longitud occidental d\'Am\xc3\xa8rica del Sud. Europa \xc3\xa9s on m\xc3\xa9s serralades alpines hi ha; fins a 18 serralades, entre les quals es poden citar els Alps, els Pirineus, els Carpats, etc. Les trobem tamb\xc3\xa9 al Jap\xc3\xb3, Nova Zelanda, Groenl\xc3\xa0ndia, Transsilv\xc3\xa0nia, i fins i tot, a la Lluna._NEWLINE_El major sistema de Muntanyes Volc\xc3\xa0niques del m\xc3\xb3n \xc3\xa9s el Cintur\xc3\xb3 de Foc del Pac\xc3\xadfic, amb 48.000 km. de longitud, i el segon m\xc3\xa9s gran \xc3\xa9s l\'anomenat Alp\xc3\xad-Him\xc3\xa0laia._NEWLINE_Segons la disciplina cient\xc3\xadfica de la geologia hi ha muntanyes de forma alpina. Des del moment que sorgeix una muntanya, l\'erosi\xc3\xb3 comen\xc3\xa7a a desgastar-la. Concretament, segons la geomorfologia, l\'erosi\xc3\xb3 \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s de degradaci\xc3\xb3 i de transformaci\xc3\xb3 del relleu, i de les roques, causat per tot agent extern (diferent de la tect\xc3\xb2nica); aquest fet fa, que com m\xc3\xa9s antiga \xc3\xa9s una muntanya, m\xc3\xa9s baixa i arrodonida ser\xc3\xa0 la seva forma arran d\'aquest fenomen geol\xc3\xb2gic.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3 i clima\n_START_PARAGRAPH_\nAltres caracter\xc3\xadstiques fonamentals dels terrenys muntanyosos s\xc3\xb3n el clima i la vegetaci\xc3\xb3. El clima de muntanya \xc3\xa9s m\xc3\xa9s fred i humit que el de la plana, ja que la temperatura descendeix a un ritme aproximat de 5\xc2\xb0C cada 1 km d\'altitud i les pluges van augmentant amb l\'altura, a causa de l\'anomenat "efecte pantalla", si b\xc3\xa9 \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent trobar en les zones muntanyoses vessants m\xc3\xa9s humides (exposades a vents humits), enfront de les m\xc3\xa9s seques, en les quals aquests mateixos vents han perdut la humitat per elevaci\xc3\xb3 i tendeixen a absorbir l\'existent a terra, fenomen conegut com a efecte F\xc3\xb6hn, que tamb\xc3\xa9 es produeix als Pirineus, cosa que fa que el seu vessant nord sigui m\xc3\xa9s humit que el vessant del sud._NEWLINE_La vegetaci\xc3\xb3 a la muntanya apareix de forma esglaonada o per pisos. En els pisos inferiors podem trobar vegetaci\xc3\xb3 similar a la de la plana circumdant per\xc3\xb2 a mesura que es puja van apareixent esp\xc3\xa8cies m\xc3\xa9s higr\xc3\xb2files i m\xc3\xa9s resistents al fred. Despr\xc3\xa9s de les \xc3\xbaltimes esp\xc3\xa8cies arb\xc3\xb2ries apareixen els prats alpins, seguit del roquissars i fins i tot de la neu perp\xc3\xa8tua. Les esp\xc3\xa8cies presents en cada un d\'aquests pisos i l\'altitud a la qual els podem trobar varien segons els continents i tamb\xc3\xa9 amb la latitud, ja que no \xc3\xa9s el mateix una zona muntanyosa a les zones subpolars que a les zones tropicals. _NEWLINE_A t\xc3\xadtol d\'exemple, les muntanyes Rocalloses reben una quantitat moderada de precipitacions en forma de pluja, sobretot durant els mesos d\'hivern. Els prats cobreixen els nivells inferiors i donen pas a grans boscos de con\xc3\xadferes. Per sobre de la zona arbrada s\'estenen pastures i arbustos a\xc3\xafllats. Els cims dels pics tenen escassa vegetaci\xc3\xb3 i alguns s\xc3\xb3n coberts de neu i gel durant tot l\'any._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, les muntanyes s\xc3\xb3n un dels principals factors que influeixen en el clima d\'una regi\xc3\xb3. Afecten de manera molt notable a la precipitaci\xc3\xb3. Quan el vent bufa sobre el mar, l\'aire humit i c\xc3\xa0lid s\'eleva, i es refreda per a formar les anomenades precipitacions orogr\xc3\xa0fiques. Llavors l\'aire sec fresc es mou sobre el costat de sotavent. Tamb\xc3\xa9 afecten a la temperatura. En termes generals, quan m\xc3\xa9s amunt \xc3\xa9s el terreny m\xc3\xa9s fredes s\xc3\xb3n les temperatures, i tamb\xc3\xa9 influeix l\'orientaci\xc3\xb3 que tenen els vessants de les muntanyes, ja que les cares nord s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s fredes que les cares sud (a l\'hemisferi nord).\n_START_SECTION_\nMuntanya i esport\n_START_PARAGRAPH_\nLa muntanya est\xc3\xa0 molt lligada a la pr\xc3\xa0ctica d\'esport. Els esports m\xc3\xa9s comuns s\xc3\xb3n l\'alpinisme, l\'escalada i l\'esqu\xc3\xad (alp\xc3\xad, de fons, de muntanya, etc.), tot i que tamb\xc3\xa9 hi s\xc3\xb3n habituals altres esports com ara les curses de muntanya, etc._NEWLINE_La pr\xc3\xa0ctica d\'aquests esports (principalment l\'alpinisme) va lligada a possibles malalties causades per l\'al\xc3\xa7ada de la muntanya, com \xc3\xa9s ara el mal d\'altura. \xc3\x89s una s\xc3\xadndrome de sofriment, vinculada a una pujada massa r\xc3\xa0pida en altes altituds, a l\'abs\xc3\xa8ncia d\'aclimataci\xc3\xb3 i a una sensibilitat personal, m\xc3\xa9s o menys important. Els seus s\xc3\xadmptomes s\xc3\xb3n cefalees, n\xc3\xa0usees i v\xc3\xb2mits, insomni, cansament general, lassitud, vertigens, trastorns de l\'equilibri, dispnea i inapet\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nMuntanyes del Sistema Solar\n_START_PARAGRAPH_\nLa Terra no \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic astre que t\xc3\xa9 muntanyes pr\xc3\xb2pies, ja que forma part de la fam\xc3\xadlia de tipus FTCM, que significa que tenen escor\xc3\xa7a dura i que, per tant, poden tenir serralades. Altres planetes que tamb\xc3\xa9 en formen part s\xc3\xb3n Venus, Mart, i sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lits com la Lluna o Io. La muntanya m\xc3\xa9s alta coneguda del Sistema Solar \xc3\xa9s, segons sembla, l\'Olympus Mons (en llat\xc3\xad; en catal\xc3\xa0 \xc2\xabMont Olimp\xc2\xbb), una muntanya i volc\xc3\xa0 d\'escut del planeta Mart (situada a les coordenades 18\xc2\xb0\xc2\xa0N, 226\xc2\xb0\xc2\xa0E). T\xc3\xa9 una difer\xc3\xa8ncia d\'al\xc3\xa7ada entre la base i la part superior d\'uns 27.000 metres. Abans que les sondes espacials d\'exploraci\xc3\xb3 revelessin la seva naturalesa de muntanya era coneguda com a Nix Olympica (\xc2\xabNeus de l\'Olimp\xc2\xbb, denominaci\xc3\xb3 actualment desestimada en favor de l\'oficial Olympus Mons)._NEWLINE_L\'edifici volc\xc3\xa0nic principal arriba a 27 quil\xc3\xb2metres d\'altura per sobre de la seva base i a 25 quil\xc3\xb2metres per sobre del nivell de la superf\xc3\xadcie mitjana del planeta. T\xc3\xa9 una amplada de 540 quil\xc3\xb2metres, amb penya-segats for\xc3\xa7a verticals en els trams m\xc3\xa9s baixos. La caldera t\xc3\xa9 un di\xc3\xa0metre de 60 quil\xc3\xb2metres i una profunditat de 3.000 metres, amb diversos cr\xc3\xa0ters sobreposats. Malgrat que al cim la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s el 2% de la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica a la superf\xc3\xadcie, la densitat de l\'atmosfera \xc3\xa9s suficient per formar-hi n\xc3\xbavols de gran altura de di\xc3\xb2xid de carboni (per\xc3\xb2 no de vapor d\'aigua).\n_START_SECTION_\nNoms de muntanyes\n_START_PARAGRAPH_\nEls noms de muntanyes (or\xc3\xb2nims) s\xc3\xb3n un tipus de top\xc3\xb2nims. Com la majoria de noms propis, no es tradueixen, excepte aquells que han esdevingut populars universalment o el que es refereixen a entitats comunes que tenen una paraula pr\xc3\xb2pia en altres idiomes. Els or\xc3\xb2nims tenen el seu origen en llegendes locals, accidents naturals o indrets propers al seu cim o el seu inici._NEWLINE_Alguns afixos indiquen "muntanya", com el basc "karr-", l\'ib\xc3\xa8ric "pal-" o l\'indoeuropeu "men-" trobats en diversos or\xc3\xb2nims flexionats per evoluci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica._NEWLINE_A casa nostra la muntanya t\xc3\xa9 una gran diversitat de noms de lloc fruit del gran bagatge cultural dels pobles que l\'han colonitzat des de fa molt de temps. Els m\xc3\xa9s representatius s\xc3\xb3n: Tuc, Tuca, Tuqueta, Tossal, Tur\xc3\xb3, Pic, Pica, Cim, Agulla, Penya, Mola, Pala, Mont, Puig, etc.'