b'\n_START_ARTICLE_\nIru\xc3\xb1a-Veleia\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nIru\xc3\xb1a-Veleia ocupa una situaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica de control del passo sud de la Planada alabesa cap a Trevi\xc3\xb1o-Vall de l\'Ebre. Les restes arqueol\xc3\xb2giques abasten una superf\xc3\xadcie de m\xc3\xa9s de 100 ha, delimitades per un meandre del riu *Zadorra, al que s\'accedeix pels ponts de Trespuentes i V\xc3\xadllodas. Dista poc m\xc3\xa9s de 10 km a l\'oest de Vit\xc3\xb2ria i pertany al municipi de Iru\xc3\xb1a Oka. Constitueix un enclavament destacat en l\'itinerari de la cal\xc3\xa7ada romana Ab Asturica Burdigalam (Astorga-Bordeus). Aix\xc3\xad, encara que fins ara no ha aparegut en el jaciment cap inscripci\xc3\xb3 antiga en la qual s\'esmenti el seu nom, la majoria dels investigadors accepten la identificaci\xc3\xb3 d\'aquest jaciment amb la ciutat caristia de Veleia, esmentada en aquest itinerari i per altres fonts liter\xc3\xa0ries antigues.\n_START_SECTION_\nBreu hist\xc3\xb2ria de les investigacions\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres refer\xc3\xa8ncies al passat d\'Iru\xc3\xb1a daten del segle XVI (manuscrit de Diego de Salvatierra). Els primers treballs de camp dels quals es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia corresponen a la "Comisi\xc3\xb3n de Monumentos de \xc3\x81lava" en el segle XIX, amb Florenci Janer i Graells al seu capdavant._NEWLINE_Entorn de l\'any 1900 l\'erudit i prevere Jaime de Ver\xc3\xa1stegui va realitzar investigacions al nord del recinte emmurallat posant al descobert restes d\'una gran estructura que, popularment, va ser identificada com a castellum acquae (en realitat un antic edifici altimperial, posteriorment englobat en el tra\xc3\xa7at de la muralla tardoromana). Durant el per\xc3\xadode 1949-1954, Gratiniano Nieto Gallo va emprendre l\'excavaci\xc3\xb3 de diversos sectors, exhumant restes d\'edificis a l\'interior del recinte emmurallat i netejant una part d\'aquest per l\'exterior. En 1974-75 Juan Carlos Elorza Guinea va dur a terme una campanya al costat de la porta principal de la muralla. En 1994 es van iniciar les investigacions d\'Eliseo Gil Zubillaga.\n_START_SECTION_\nEstudis en el jaciment de Veleia en l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s que una comissi\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica encarregada al gener de 2008 per la Diputaci\xc3\xb3 Foral d\'\xc3\x80laba per a avaluar les troballes va fer p\xc3\xbabliques les seves conclusions: les "troballes excepcionals" eren gaireb\xc3\xa9 amb seguretat falsos, la Diputaci\xc3\xb3 foral d\'\xc3\x80laba va revocar immediatament el perm\xc3\xads d\'excavaci\xc3\xb3 a Lurmen, S.L. (l\'empresa arqueol\xc3\xb2gica concession\xc3\xa0ria de les excavacions, propietat d\'Eliseo Gil Zubillaga), restant tancat des de llavors fins a l\'estiu del 2010._NEWLINE_El 5 d\'octubre de 2009, la diputada foral de Cultura, Lorena L\xc3\xb3pez de Lacalle, va anunciar la propera signatura d\'un conveni que ofereixi un marc d\'actuaci\xc3\xb3 per a l\'elaboraci\xc3\xb3 del Pla Director del jaciment. La coordinaci\xc3\xb3 d\'aquest treball ha recaigut en la UPV-EHU, encara que la diputada va remarcar que \xc2\xabhi haur\xc3\xa0 implicaci\xc3\xb3 i participaci\xc3\xb3 d\'un ampli equip multidisciplinari d\'investigadors\xc2\xbb, pel que ja tenen contactats una quinzena d\'experts.\n_START_SECTION_\nAltres intervencions\n_START_PARAGRAPH_\nDurant 2005-2007 s\'ha dut a terme l\'"Estudio hist\xc3\xb3rico-arqueol\xc3\xb3gico de Iru\xc3\xb1a-Veleia", promogut per l\'Ajuntament d\'Iru\xc3\xb1a Oka, finan\xc3\xa7at pel Departament de Cultura del Govern Basc i autoritzat per la Diputaci\xc3\xb3 Foral d\'\xc3\x80laba. Comptava entre els seus objectius la delimitaci\xc3\xb3 espacial i cronol\xc3\xb2gica del jaciment, per a l\'establiment del seu r\xc3\xa8gim de protecci\xc3\xb3 espec\xc3\xadfic. En aquest marc s\'han dut a terme centenars de sondejos estratigr\xc3\xa0fics en l\'exterior de les muralles, aix\xc3\xad com un programa de fotografia a\xc3\xa8ria que ha revelat extenses zones de la ciutat altimperial en bon estat de conservaci\xc3\xb3._NEWLINE_En 2007 s\'ha redactat tamb\xc3\xa9 el "Pla director de rehabilitaci\xc3\xb3 de les muralles de Veleia", promogut per l\'Ajuntament d\'Iru\xc3\xb1a Oka, finan\xc3\xa7at pel Ministeri de Cultura i autoritzat per la Diputaci\xc3\xb3 Foral d\'\xc3\x80laba. Aquest document de treball ofereix un diagn\xc3\xb2stic sobre l\'estat de la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de les muralles, recollint tamb\xc3\xa9 les seves diferents patologies i proposant criteris per a la seva conservaci\xc3\xb3. Per a la redacci\xc3\xb3 del Pla s\'han dut a terme m\xc3\xa9s d\'una vintena de registres estratigr\xc3\xa0fics, per establir el tra\xc3\xa7at de la muralla all\xc3\xa0 on no es coneixia, les seves fases de construcci\xc3\xb3, utilitzaci\xc3\xb3 i amortitzaci\xc3\xb3. Les seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies recuperades presenten en alguns casos diversos metres de pot\xc3\xa8ncia conservada. Totes aquestes activitats i treballs han quedat de moment en suspens, arran dels recents esdeveniments._NEWLINE_L\'any 2012 troben fora del recinte emmurallat una via de 6 metres d\'ample amb voreres decorticades i un gran edifici p\xc3\xbablic rom\xc3\xa0. S\'estima que va haver-hi zona urbana amb assentaments extramurs fins almenys al segle V.\n_START_SECTION_\nCronologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl jaciment arqueol\xc3\xb2gic d\'Iru\xc3\xb1a abasta m\xc3\xa9s de 1500 anys d\'hist\xc3\xb2ria, des del primer mil\xc2\xb7lenni a. de C. fins al segle V d. de C., amb un ep\xc3\xadleg medieval. Les troballes realitzades en l\'entorn i a la mateixa \xc3\xa0rea de la ciutat emmurallada indiquen que en el lloc on despr\xc3\xa9s s\'al\xc3\xa7aria Veleia ja va existir un gran poblat que, presumiblement, fou el referent (com a lloc central) de tot l\'\xc3\xa0mbit de la vall del Zadorra.\n_START_SECTION_\nPrimer mil\xc2\xb7lenni a.C (Edats de Bronze i Ferro)\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera ocupaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0rea d\'Iru\xc3\xb1a s\'ha datat en el Bronze Mitj\xc3\xa0 i el Bronze Final i mant\xc3\xa9 la seva ocupaci\xc3\xb3 durant tot el primer mil\xc2\xb7lenni abans de Crist._NEWLINE_Els habitatges trobats s\xc3\xb3n rectangulars i circulars, s\'assemblaven a les documentades en altres propers poblats, com el d\'Atxa (Vit\xc3\xb2ria-Gasteiz) i evidencien la transici\xc3\xb3 entre l\'Edat del Bronze final i l\'Edat del Ferro amb incorporacions d\'elements dels models mediterranis a partir del Ferro II. S\'assenten sobre pals clavats en forats realitzats en la roca base del terreny o mitjan\xc3\xa7ant fonamentacions de sabata cont\xc3\xadnua realitzades amb calc\xc3\xa0ria, amb parets de tova, tapial i brancatges i teulades vegetals i tenen un fons de cabanya._NEWLINE_Hi ha const\xc3\xa0ncia, basada en els aixovars recuperats, d\'influ\xc3\xa8ncies culturals diverses procedents del continent, l\'altipl\xc3\xa0 i la Vall de l\'Ebre. Durant la segona Edat del Ferro \xc3\xa9s quan es d\xc3\xb3na un important avan\xc3\xa7 amb el desenvolupament de la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia del ferro, el torn r\xc3\xa0pid per a la terrisseria o el mol\xc3\xad circular amb un desenvolupament de l\'agricultura de cereals._NEWLINE_Entre les troballes d\'aquest per\xc3\xadode cal destacar l\'anomenada Estela del Jinete, una obra singular de la pl\xc3\xa0stica preromana peninsular i pe\xc3\xa7a destacada del Museu d\'Arqueologia d\'\xc3\x80laba. Es tracta d\'una l\xc3\xa0pida, datada entre els segles segon al primer abans de Crist, que representa un guerrer a cavall sobre una lluna creixent.\n_START_SECTION_\nSegles I-V dC (\xc3\x88poca Romana)\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'\xc3\x80rea Sacra del Largo Argentina a Roma s\'ha trobat una inscripci\xc3\xb3 honor\xc3\xadfica a August per part de la comunitat de Carietes i Vennenses (grups humans als quals pertanyerien els habitants d\'Iru\xc3\xb1a-Veleia) \xc3\xa9s un dels primers indicis del contacte entre els habitants del poblat de Veleia amb els romans. Les troballes arqueol\xc3\xb2giques situen els primers canvis en \xc3\xa8poca tiberiana que a poc a poc va sent m\xc3\xa9s intensos, arribant a una important remodelaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa8poca fl\xc3\xa0via que coincideix amb una consolidaci\xc3\xb3 del poblament altimperial de l\'entorn._NEWLINE_En la primera meitat del segle I.d. de C. \xe2\x80\x93\xc3\xa8poca j\xc3\xbalia-cl\xc3\xa0udia\xe2\x80\x93 les cabanyes del poblat s\xc3\xb3n substitu\xc3\xafdes per les primeres cases fetes "a la romana". Les habitacions d\'aquests habitatges urbans o domus envoltaven un pati central dotat de cisterna d\'opus caementicium o formig\xc3\xb3 rom\xc3\xa0._NEWLINE_El final d\'aquest segle \xe2\x80\x93\xc3\xa8poca fl\xc3\xa0via\xe2\x80\x93 constitueix per a la ciutat d\'Iru\xc3\xb1a-Veleia el seu moment de major esplendor. Algunes de les domus es refan completament, reedificant-se amb m\xc3\xa9s cura, com \xc3\xa9s el cas de la Domus de l\'Impluviumo de Pompeia Valentina. Espais i edificis p\xc3\xbablics completaven aquest espai t\xc3\xadpicament urb\xc3\xa0. A aquesta etapa correspondrien els paviments de mosaics i grans estructures recentment localitzats a la zona sud, al costat del riu. Al segle II tamb\xc3\xa9 es realitzen importants reformes en pavimentacions, amortitzacions de sanejaments i altres. Aquesta etapa \xc3\xa9s la de major esplendor de la ciutat que arriba a ocupar 80 ha. A aquesta \xc3\xa8poca corresponen les cites de Plini el Vell i de Ptolemeu que la cita entre els oppida mediterranis dels Caristis._NEWLINE_A aquesta fase correspondria tamb\xc3\xa9 la cita de Plini, qui ens informa de la seva inclusi\xc3\xb3 en el conventus cluniensis, al que carietes i vennenses s\'adscrivien amb cinc civitates (NatHist III, 26: *In Cluniensem conventum... Carietes et Vennenses V civitatibus vadunt, quarum sunt Velienses...). De la mateixa manera es recull per Ptolemeu (Geog. II, 6, 64), que cita "Velia" entre les ciutats interiors dels caristis._NEWLINE_Coneixem millor la ciutat de la fi de segle III i intervinguts de l\'IV dC \xe2\x80\x93\xc3\xa8poca tardoantiga\xe2\x80\x93. La recessi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica del moment va fer que gradualment s\'abandonessin edificis abans ocupats. \xc3\x89s en aquests anys quan s\'empr\xc3\xa8n l\'\xc3\xbaltima gran obra p\xc3\xbablica en *Veleia, la construcci\xc3\xb3 de la muralla que delimita una ciutat d\'una mica m\xc3\xa9s de 10\xc2\xa0ha., que, igual que altres privilegiats nuclis urbans de la via entre Asturica Augusta (Astorga, Lle\xc3\xb3) i Burdigala (Bordeus), es proveeix ara d\'aquest tipus de defenses._NEWLINE_La Notitia Dignitatum, document que descriu el desplegament de les tropes romanes en el canvi del s.IV al V d.C. esmenta una unitat d\'infanteria assentada a la ciutat (Pars Primera. In partibus Occidentis XLII, 32: Hispaniae [...] Tribunus Cohortis Primae Gallicae, Veleia"); unitat el nom complet de la qual era Cohors I Gallica Equitata Civium Romanorum._NEWLINE_La irrupci\xc3\xb3 dels b\xc3\xa0rbars en la pen\xc3\xadnsula a principis del segle V d. de C. no va suposar un tall total en la hist\xc3\xb2ria de Veleia. Les \xc3\xbaltimes dades arqueol\xc3\xb2giques sobre la ciutat corresponen a enterraments de finals del segle V d.C. ocupant espais d\'habitaci\xc3\xb3 ja abandonats.\n_START_SECTION_\nLa muralla de Veleia\n_START_PARAGRAPH_\nLes muralles de Veleia envolten l\'oppidum, amb un per\xc3\xadmetre de m\xc3\xa9s de 1.200 m i una \xc3\xa0rea de 10 ha a l\'interior. Posseeixen una altura mitjana de 9 m i una ampl\xc3\xa0ria que varia entre els 4 i els 5,5 m. Estan constru\xc3\xafdes amb un nucli de tongades de pedra amb argamassa de cal\xc3\xa7 que emplena l\'espai creat per dos llen\xc3\xa7os exteriors. Per la seva grand\xc3\xa0ria es troba en una posici\xc3\xb3 interm\xc3\xa8dia entre les ciutats de Lucus Augusti (Lugo) i Barcino (Barcelona). \xc3\x89s considerada com una de les obres romanes m\xc3\xa9s importants del Pa\xc3\xads Basc._NEWLINE_Posseeix, segons el descobert fins al moment, tres portes, dues d\'elles monumentals (les del sud i l\'est, la del nord \xc3\xa9s la tercera porta) i dues poternes secund\xc3\xa0ries (oest i nord-oest)_NEWLINE_S\'estima que van ser constru\xc3\xafdes a la fi del segle III o inicis del IV, en l\'\xc3\xa8poca anomenada tetr\xc3\xa0rquica, amb una finalitat comercial i econ\xc3\xb2mica m\xc3\xa9s que militar, que obe\xc3\xafa a una nova organitzaci\xc3\xb3 de l\'estrat\xc3\xa8gia imperial, per la qual determinades ciutats que exercien de nusos de comunicaci\xc3\xb3 es van fortificar per assegurar la recaptaci\xc3\xb3 i transport de l\'impost annona militaris. La construcci\xc3\xb3 de la muralla es va realitzar en un curt per\xc3\xadode i en ella es van utilitzar materials reaprovechados d\'altres construccions anteriors com a tambors de columnes, ep\xc3\xadgrafs o altars. L\'\xc3\xbas de les muralles es va estendre fins a l\'aband\xc3\xb3 de la ciutat. Entre els segles IV i V es va arribar a ocupar tota la superf\xc3\xadcie voltada, fins i tot el carrer de ronda interior._NEWLINE_Les muralles van ser els primers vestigis que es van con\xc3\xa8ixer de l\'assentament de Veleia. La utilitzaci\xc3\xb3 pels habitants de la zona dels seus materials per a la construcci\xc3\xb3 (es va utilitzar com a pedrera) va deteriorar parts importants d\'aquestes, en particular la porta principal._NEWLINE_Gratiniano Nieto va ser el primer autor que es va interessar per aquestes muralles. Despr\xc3\xa9s de la publicaci\xc3\xb3 dels seus treballs, Alberto Balil va realitzar diferents estudis que van posar en relleu la difer\xc3\xa8ncia de paraments, cadirat enfront de ma\xc3\xa7oneria, o el contrast de les plantes de les torres, quadrades i semicirculars. Juan Carlos Elorza va posar l\'accent en el car\xc3\xa0cter militar de la fortificaci\xc3\xb3. Amb les noves investigacions realitzades en el jaciment i la rellev\xc3\xa0ncia que ha obtingut, Carmen Fern\xc3\xa1ndez Ochoa i Angel Morillo aix\xc3\xad com el mateix equip arqueol\xc3\xb2gic que investiga Veleia, han dut a terme nous estudis.\n_START_SECTION_\nTroballes\n_START_PARAGRAPH_\nLa gran dimensi\xc3\xb3 d\'aquest conjunt arqueol\xc3\xb2gic (tant en extensi\xc3\xb3 com en seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica), aix\xc3\xad com el seu bon estat de conservaci\xc3\xb3, han motivat l\'aparici\xc3\xb3 de troballes not\xc3\xb2ries conforme s\'han anat desenvolupant els diferents treballs de camp i investigacions al llarg del temps. Els descobriments han anat enriquint el patrimoni p\xc3\xbablic alab\xc3\xa8s, incorporant-se als fons i exposici\xc3\xb3 del Museu d\'Arqueologia d\'\xc3\x80laba, de la Diputaci\xc3\xb3 Foral d\'\xc3\x80laba, la seva al qual resulta indispensable per con\xc3\xa8ixer la cultura material d\'Iru\xc3\xb1a/Veleia i el seu context.\n_START_SECTION_\nLa Dama d\'Iru\xc3\xb1a\n_START_PARAGRAPH_\nCorrespon a un antic descobriment (1845). \xc3\x89s part d\'una est\xc3\xa0tua de marbre blanc, de grand\xc3\xa0ria major que el natural (conservant gaireb\xc3\xa9 metre i mitj\xc3\xa0 d\'alt), que representa a una figura femenina amb mantell. Es va trobar sense el cap, part de les cames i les mans, entre els enderrocs de la porta sud de les muralles de Veleia. Reconeguts autors, com Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Bl\xc3\xa1zquez, han ponderat la seva qualitat, atribuint-la a la representaci\xc3\xb3 d\'una emperadriu del segle primer, com L\xc3\xadvia o Agripina. Com a curiositat cal assenyalar que gaireb\xc3\xa9 150 anys despr\xc3\xa9s va ser trobada la m\xc3\xa0 esquerra d\'aquesta escultura, entre els materials portats (presumiblement des de l\'entorn de Veleia) amb destinaci\xc3\xb3 l\'ajardinament de la zona nord de Vit\xc3\xb2ria-Gasteiz. Avui dia la m\xc3\xa0 est\xc3\xa0 assemblada a l\'est\xc3\xa0tua, tal com pot veure\'s en el Museu d\'Arqueologia.\n_START_SECTION_\nEscultura thoracata\n_START_PARAGRAPH_\nFragment escult\xc3\xb2ric d\'una figura humana, vestint cuirassa i indument\xc3\xa0ria militar mancada del cap i les extremitats. Tallada en fi marbre blanc, amb uns 26 cm d\'altura conservada, va ser recollida sum\xc3\xa0riament en la publicaci\xc3\xb3 de Gratiniano Nieto, i per Paloma Acu\xc3\xb1a Castroviejo en la seva tesi sobre les escultures thoracatas. Per a aquesta autora la pe\xc3\xa7a dataria del segon ter\xc3\xa7 del segle segon. Podria posar-se en relaci\xc3\xb3 amb la representaci\xc3\xb3 de Mart, en el context d\'un llarari o altar dom\xc3\xa8stic. L\'escultura procedeix d\'una antiga troballa i per diversos avatars va acabar en mans privades. En l\'actualitat forma part dels fons del Museu de la Fundaci\xc3\xb3 L\xc3\xa1zaro Galdiano de Madrid.'