b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa0quina virtual\n_START_PARAGRAPH_\nEn inform\xc3\xa0tica una m\xc3\xa0quina virtual \xc3\xa9s un programari que emula un ordinador i pot executar programes com si fos un ordinador real tot i que est\xc3\xa0 virtualitzat. Aquest programari en un principi va ser definit com "un duplicat eficient i a\xc3\xafllat d\'una m\xc3\xa0quina f\xc3\xadsica". L\'accepci\xc3\xb3 del terme inclou m\xc3\xa0quines virtuals que no tenen cap equival\xc3\xa8ncia directa amb cap maquinari real. Una caracter\xc3\xadstica essencial de les m\xc3\xa0quines virtuals \xc3\xa9s que els processos que s\'executen estan limitats pels recursos i abstraccions proporcionats per elles. Aquests processos no poden escapar d\'aquest "ordinador virtual". Un dels usos dom\xc3\xa8stics m\xc3\xa9s estesos de les m\xc3\xa0quines virtuals \xc3\xa9s executar sistemes operatius per "provar". D\'aquesta manera podem executar un sistema operatiu que vulguem provar (Linux, per exemple) des del sistema operatiu habitual (Mac OS X per exemple) sense necessitat d\'instal\xc2\xb7lar directament al ordinador i sense por que es desconfiguri el sistema operatiu primari.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa0quines virtuals de proc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nUna m\xc3\xa0quina virtual de proc\xc3\xa9s, de vegades anomenada "m\xc3\xa0quina virtual d\'aplicaci\xc3\xb3", s\'executa com un proc\xc3\xa9s normal dins d\'un sistema operatiu i suporta un sol proc\xc3\xa9s. La m\xc3\xa0quina s\'inicia autom\xc3\xa0ticament quan es llan\xc3\xa7a el proc\xc3\xa9s que es vol executar i s\'atura quan aquest finalitza. El seu objectiu \xc3\xa9s el de proporcionar un entorn d\'execuci\xc3\xb3 independent de la plataforma de maquinari i del sistema operatiu, que oculti els detalls de la plataforma subjacent i permeti que un programa s\'executi sempre de la mateixa manera sobre qualsevol plataforma._NEWLINE_L\'exemple m\xc3\xa9s conegut actualment d\'aquest tipus de m\xc3\xa0quina virtual \xc3\xa9s la m\xc3\xa0quina virtual de Java. Una altra m\xc3\xa0quina virtual molt coneguda \xc3\xa9s la de l\'entorn . Net de Microsoft que es diu "Common Language Runtime".\n_START_SECTION_\nInconvenients de les m\xc3\xa0quines virtuals\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels inconvenients de les m\xc3\xa0quines virtuals \xc3\xa9s que afegeixen gran complexitat al sistema en temps d\'execuci\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 t\xc3\xa9 com a efecte l\'alentiment del sistema, \xc3\xa9s a dir, el programa no arribar\xc3\xa0 a la mateixa velocitat d\'execuci\xc3\xb3 que si es fes directament en el sistema operatiu "amfitri\xc3\xb3" (host) o directament sobre la plataforma de maquinari. No obstant aix\xc3\xb2, sovint la flexibilitat que ofereixen compensa aquesta p\xc3\xa8rdua d\'efici\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nVirtualitzaci\xc3\xb3 a nivell de sistema operatiu\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta t\xc3\xa8cnica consisteix a dividir un ordinador en diversos compartiments independents de manera que en cada compartiment puguem instal\xc2\xb7lar un servidor. A aquests compartiments se\'ls diu "entorns virtuals". Des del punt de vista de l\'usuari, el sistema en el seu conjunt actua com si realment existissin diversos servidors executant-se en diverses m\xc3\xa0quines diferents. Dos exemples s\xc3\xb3n les zones de Solaris (Solaris Zones) i la t\xc3\xa8cnica de Micro Partioning de AIX.'