b'\n_START_ARTICLE_\nTeresa de la Parra\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nTeresa de la Parra va n\xc3\xa9ixer el 5 d\'octubre de 1889, primera filla de pares vene\xc3\xa7olans, Rafael Parra Hernaiz i Isabel Sanojo Ezpelosim de Parra. Tenia cinc germans: dos germans majors, Luis Felipe i Miguel, i tres germanes menors, Isabelita, Elia i Mar\xc3\xada del Pilar. Va n\xc3\xa9ixer a Par\xc3\xads, perqu\xc3\xa8 llavors els seus pares es troben fortu\xc3\xaftament en aquesta ciutat: el seu pare Rafael era c\xc3\xb2nsol vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 a Berl\xc3\xadn. La fam\xc3\xadlia va tornar a Vene\xc3\xa7uela quan De la Parra ja tenia dos anys. _NEWLINE_La seva fam\xc3\xadlia formava part de l\'aristocr\xc3\xa0cia vene\xc3\xa7olana i al sector dels terratinents. Passa la seva inf\xc3\xa0ncia a la hisenda de canya "El Taz\xc3\xb3n", propera a Caracas. Aquesta vida provinciana es trastoca sis anys despr\xc3\xa9s, en morir sobtadament el seu pare. \xc3\x89s una nena d\'onze anys quan la seva fam\xc3\xadlia decideix establir-se a Europa. S\'instal\xc2\xb7len a Mislata (Val\xc3\xa8ncia), i Teresa \xc3\xa9s internada en el col\xc2\xb7legi religi\xc3\xb3s Sagrat Cor de Godella. All\xc3\xad comen\xc3\xa7a a expressar la seva inquietud per la poesia. Les obres liter\xc3\xa0ries de Teresa de la Parra s\xc3\xb3n altament influenciats per Romain Rolland, Gustave Flaubert, Stendhal, Guy de Maupassant, i autors contemporanis com Pierre Loti, Maurice Maeterlinck, Alphonse Daudet, Anatole France, i les escriptores franceses Gyp, Marcelle Tinayre, Sidonie-Gabrielle Colette i Anna de Noailles. Amb dinou anys, el poema que va escriure per celebrar el dia de la beatificaci\xc3\xb3 de Magdalena Sofia Barat la duu a guanyar el primer premi i es pot trobar en el butllet\xc3\xad del Sagrat Cor.\n_START_SECTION_\nRetorn a Caracas\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1910 els Parra Sanojo estan de tornada a Caracas. Viuen en una casa d\'estil colonial, situada entre les cantonades de Torre i Veroes. En les tert\xc3\xbalies que s\'organitzen, i en freq\xc3\xbcents reunions que es donen en els caf\xc3\xa8s o boteller\xc3\xadas de la Caracas de principis del segle XX, la jove escriptora pren anotacions sobre els modismes de l\'espanyol caraqueny, de les seves maneres, de les seves variants.\n_START_SECTION_\nInicis literaris\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1915, sota el pseud\xc3\xb2nim de Fru-Fru, De la Parra publica dos contes: Un evangelio indio: Buda y la leprosa i Flor de loto: una leyenda japonesa en el diari El Universal._NEWLINE_Probablement els altres contes d\'aquest per\xc3\xadode no publicades fins a 1982 s\xc3\xb3n El ermita\xc3\xb1o del reloj, El genio del pesacartas i La historia de la se\xc3\xb1orita grano de polvo, bailarina del sol._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, el 1920 publica en la revista Actualidades, dirigida per R\xc3\xb3mulo Gallegos, el seu Diario de una caraque\xc3\xb1a por el Lejano Oriente, que en realitat \xc3\xa9s una ficci\xc3\xb3 basada en les cartes enviades per la seva germana en nombrosos viatges._NEWLINE_Aquest mateix any, De la Parra publica Mama X en un concurs nacional de contes patrocinat pel diari El luchador i guanya un premi especial. En vista del seu \xc3\xa8xit, Jos\xc3\xa9 Rafael Pocaterra, editor de la revista Lectura Semanal, la convida a publicar Diario de una se\xc3\xb1orita que se fastidia a la revista i va imprimir sis mil c\xc3\xb2pies que es van vendre al cap de pocs dies.\n_START_SECTION_\nCarrera brillant\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1923 es trasllada a Par\xc3\xads. El 1924 publica sota el pseud\xc3\xb2nim de Teresa de la Parra, la seva primera i m\xc3\xa9s famosa novel\xc2\xb7la, Ifigenia, amb la qual participa en un concurs literari a Par\xc3\xads, afavorit per l\'Institut Hispanoameric\xc3\xa0 de la Cultura Francesa, i obt\xc3\xa9 el primer premi. M\xc3\xa9s tard, Ifigenia, Francis de Miomandre tradueix l\'obra al franc\xc3\xa8s. La seva fama creix fins a convertir-se en una de les escriptores m\xc3\xa9s destacades d\'Am\xc3\xa8rica Llatina amb Gabriela Mistral, amb la qual mant\xc3\xa9 una estreta amistat. El 1927, \xc3\xa9s convidada a Cuba per participar i parlar de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar al Congr\xc3\xa9s de Premsa Llatina; el tema del seu discurs va ser la influ\xc3\xa8ncia "oculta" de les dones en la Independ\xc3\xa8ncia i en la vida de Bol\xc3\xadvar. \xc3\x89s llavors quan es troba amb alg\xc3\xba que tindria un paper important en la seva vida durant els seus \xc3\xbaltims anys, Lydia Cabrera. El 1929 publica la seva segona novel\xc2\xb7la, Memorias de Mam\xc3\xa1 Blanca, que apareix en castell\xc3\xa0 i en franc\xc3\xa8s._NEWLINE_El 1930, rep una invitaci\xc3\xb3 per anar a Col\xc3\xb2mbia a donar una s\xc3\xa8rie de confer\xc3\xa8ncies, publicada sota el t\xc3\xadtol Tres conferencias in\xc3\xa9ditas el 1961, sobre el paper de la dona en la cultura espanyola i hist\xc3\xb2ria des de l\'\xc3\xa8poca colonial fins al moment i aclareix que el seu feminisme \xc3\xa9s moderat,  defineix la identitat femenina d\'una manera oberta i diu que una escriptura femenina no ha de limitar-se al tema d\'amor, i no \xc3\xa9s en la tem\xc3\xa0tica on s\'identifica.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altims anys\n_START_PARAGRAPH_\nTenint fe de trobar un remei per a la seva malaltia, Teresa de la Parra va passar molts anys en les institucions m\xc3\xa8diques. En la forma d\'una carta, va escriure als seus amics per descriure el seu horari diari vivint en sanatoris._NEWLINE_Teresa de la Parra va ser ben reconegut pel seu amor d\'una manera f\xc3\xa0cil, una vida relaxada i la seva passi\xc3\xb3 per la moda. La mort va cobrar-se la vida a la casa de Madrid on vivia una vida inc\xc3\xb2moda. Hi havia gent que entrava i sortia de la seva casa que pertorbaven la pau i la tranquil\xc2\xb7litat que li agradaria haver tingut. Tot i que l\'ambient on estava podria haver estat millor, De la Parra va morir en la pres\xc3\xa8ncia de la seva fam\xc3\xadlia, com la seva mare, la seva germana i la seva millor amiga, Lydia Cabrera._NEWLINE_Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de perdre la batalla contra la tuberculosi i l\'asma, Teresa de la Parra va morir el 23 d\'abril 1936. Parra mai va tenir l\'oportunitat d\'escriure una autobiografia de la seva vida i els cr\xc3\xadtics es van quedar sense poder interpretar parts desconegudes de la seva vida a trav\xc3\xa9s de la seva literatura._NEWLINE_Originalment, les restes de Teresa de la Parra es podien trobar en el cementiri de l\'Almudena, a Madrid. El 1974, van ser repatriades a la seva terra natal, a Caracas, per estar unides amb les restes de la seva fam\xc3\xadlia en la cripta de la fam\xc3\xadlia Parra Sanojo que es troba en el Cementiri General del Sud. No obstant aix\xc3\xb2, per celebrar l\'any centenari del seu naixement, el 1989, les seves restes van ser traslladades al Pante\xc3\xb3 Nacional de Caracas.\n_START_SECTION_\nDe la Parra i el feminisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1930 Teresa de la Parra va ser convidada a oferir una s\xc3\xa8rie de confer\xc3\xa8ncies a Bogot\xc3\xa0. Publicats el 1961, aquests textos es refereixen a la influ\xc3\xa8ncia de les dones en la cultura espanyola i hist\xc3\xb2ria. En aquestes confer\xc3\xa8ncies De la Parra va compartir les seves idees del feminisme i va dir que les dones han de ser fortes i sanes, han de treballar i ser financerament independents, i han de considerar als homes com als seus amics i companys, no com el seu propietari o enemic. S\'autoanomenava una feminista moderada, i va argumentar que un canvi radical i abrupte no portaria a l\'estabilitat entre els dos sexes.\n_START_SECTION_\nTem\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nLa s\xc3\xa8rie d\'hist\xc3\xb2ries curtes que Teresa de la Parra va escriure al voltant de 1915 mostra una facilitat particular en el llenguatge i una expressi\xc3\xb3 elegant que tamb\xc3\xa9 caracteritzen la seva obra posterior. Aquestes hist\xc3\xb2ries, no obstant aix\xc3\xb2, no tenen cap dels temes que ella explora en les seves obres majors. En canvi, tenen una afiliaci\xc3\xb3 amb el modernisme, en particular amb els textos de Rub\xc3\xa9n Dar\xc3\xado a Azul... (1888). M\xc3\xa9s tard, ella es va escapar de l\'ombra del moviment literari de l\'\xc3\xa8poca a Am\xc3\xa8rica Llatina i va desenvolupar la seva pr\xc3\xb2pia veu._NEWLINE_Els temes que interessaven a Parra van incloure l\'\xc3\xbas del llenguatge. Per exemple, en les seves obres explora l\'expressi\xc3\xb3 de la dona a trav\xc3\xa9s de les paraules, i al davant a la repressi\xc3\xb3 masculina. Per exemple, Parra reconeix que dins del patriarcat la veu de les dones sol ser reprimida en la seva expressi\xc3\xb3, mentre que la dels homes \xc3\xa9s dominant. Parra juga amb l\'expressi\xc3\xb3 femenina silenciada i dominant a trav\xc3\xa9s del personatge de Mar\xc3\xada Eugenia a Ifigenia. Un altre tema inclou el paper de la dona dins de la societat. Sovint es veuen dos tipus de dones: tradicional i conservadora, o rebel.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nDiversos cr\xc3\xadtics han dit que el seu treball \xc3\xa9s \xc3\xbanic. No va iniciar un nou moviment literari, ni podria ser definit en qualsevol moviment literari establert. G\xc3\xb3mez Gil va escriure que de la Parra "va donar est\xc3\xadmul a una rica literatura femenina que va florir en gaireb\xc3\xa9 tots els pa\xc3\xafsos d\'Hispanoam\xc3\xa8rica."_NEWLINE_Els historiadors de la literatura tenien diferents opinions sobre el seu estil. Alguns la va posar sota l\'etiqueta de "Narradors m\xc3\xa9s subjectius que objectius" i les seves obres com a "Novel\xc2\xb7les psicol\xc3\xb2giques i filos\xc3\xb2fiques". Fernando Alegr\xc3\xada l\'enumera sota "Regionalisme", no obstant aix\xc3\xb2 G\xc3\xb3mez Gil la posa en el "realisme a l\'estil europeu". Ifigenia i Memorias de Mam\xc3\xa1 Blanca, sens dubte, han de caracteritzar-se pel realisme i el regionalisme perqu\xc3\xa8 mostren els costums, ajustos i les vides vene\xc3\xa7olanes i parlen amb absoluta fidelitat i realisme.\n_START_SECTION_\nAvaluaci\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nLa cr\xc3\xadtica Rose Anne Mueller compara Teresa de la Parra amb la novel\xc2\xb7lista anglesa Jane Austen, donat el fet que a Ifigenia De la Parra escriu sobre la societat de l\'elit, i donada el seu fort enfocament en assumptes de classe i les modalitats. A m\xc3\xa9s, suggereix Mueller, "les seves associacions i relacions amb diversos membres de la intel\xc2\xb7lectualitat de la seva generaci\xc3\xb3 la va convertir en un dels primers p\xc3\xbablics intel\xc2\xb7lectuals femenins. De la Parra va ser molt per davant del seu temps de diverses maneres."_NEWLINE_Teresa de la Parra tamb\xc3\xa9 ha estat comparada amb Fray Luis de Le\xc3\xb3n, Joan de la Creu, Shakespeare, Anatole France, Guti\xc3\xa9rrez N\xc3\xa1jera, Marcel Proust, els francesos postsimbolistes, Cervantes, E\xc3\xa7a de Queiroz, i els pintors Van der Weyden i Memling._NEWLINE_La novel\xc2\xb7la Ifigenia ha enc\xc3\xa8s l\'escrutini p\xc3\xbablic. Abans de la d\xc3\xa8cada de 1970, la veu femenina ha plantejat alguns reptes per a la cr\xc3\xadtica masculina. Sense cap dubte, la primera novel\xc2\xb7la de Teresa de la Parra ha sigut valuosa per a les dones, ja que va significar la seva lluita contra els actes injusts causats a elles per la societat. En la d\xc3\xa8cada de 1920, els seus escrits tenen les dones veritablement empoderades especialment a Am\xc3\xa8rica Llatina. Essencialment, Ifigenia q\xc3\xbcestiona la dominaci\xc3\xb3 dels homes en la societat. Les obres de Teresa de la Parra han enfortit la resist\xc3\xa8ncia de les dones en l\'escena de ficci\xc3\xb3 llatinoamericana._NEWLINE_Dolores Ram\xc3\xadrez argumenta que Ifigenia ofereix una perspectiva sobre les relacions entre dones, la qual cosa podria ser vista com una amena\xc3\xa7a al patriarcat. Quan les dones tenen relacions properes, com Mar\xc3\xada Eugenia i Mercedes, aix\xc3\xb2 disminueix el paper central de les relacionis heterosexuals. A m\xc3\xa9s, Ram\xc3\xadrez creu que pot existir el desig sexual entre Mar\xc3\xada Eugenia i Mercedes._NEWLINE_De fet, es pot dir que Ifigenia marca una revoluci\xc3\xb3 en el camp de la literatura a Am\xc3\xa8rica Llatina, ja que "escrutant la trama rom\xc3\xa0ntica femenina s\xc3\xad, Parra desafia i transforma la tradici\xc3\xb3 de la novel\xc2\xb7la a l\'Am\xc3\xa8rica espanyola, mentre que sobre la base d\'una hist\xc3\xb2ria liter\xc3\xa0ria femenina \xc3\xbanica".'