b'\n_START_ARTICLE_\nCornualla (Gran Bretanya)\n_START_SECTION_\nEl litoral\n_START_PARAGRAPH_\nLes costes nord i sud d\'aquesta pen\xc3\xadnsula tenen caracter\xc3\xadstiques diferents. La costa nord, a la mar C\xc3\xa8ltica, que \xc3\xa9s part de l\'oce\xc3\xa0 Atl\xc3\xa0ntic, est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s exposada i t\xc3\xa9 un aspecte m\xc3\xa9s agrest. El penya-segat que es diu High Cliff, situat entre Boscastle i St Gennys, \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s alt del comtat, amb 223 msnm. Tanmateix, hi ha llargues franges de sorra fina i daurada que s\xc3\xb3n les preuades platges buscades pels turistes, com les de: Bude, Polzeath, Watergate Bay, Perranporth, Porthtowan, Fistral Beach, Newquay, St Agnes, St Ives, i la costa sud de Falmouth on est\xc3\xa0 la platja de Gyllyngvase i la de Praa Sands al sud-oest. Hi ha dos estuaris en la costa nord: l\'estuari del Hayle i l\'estuari del Camel, que fan de ports naturals a les poblacions de Padstow i Rock. _NEWLINE_La costa sud, que t\xc3\xa9 el sobrenom de Riviera de Cornualla, est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s protegida i t\xc3\xa9 diversos estuaris amples on es pot ancorar amb seguretat, els exemples m\xc3\xa9s representatius s\xc3\xb3n Falmouth i Fowey. Les platges del sud consisteixen en sorra gruixuda i pedretes amb seccions de rocalla en forma de l\xc3\xadnia ondulada, erosionades per l\'onatge. La pen\xc3\xadnsula de Lizard, a l\'extrem sud-oest, \xc3\xa9s una exposici\xc3\xb3 d\'ofiolita, \xc3\xa9s a dir, l\'escor\xc3\xa7a oce\xc3\xa0nica mostrada en superf\xc3\xadcie.\n_START_SECTION_\nL\'interior\n_START_PARAGRAPH_\nEl territori a l\'interior \xc3\xa9s for\xc3\xa7a accidentat i muntanyenc, per\xc3\xb2 no t\xc3\xa9 grans al\xc3\xa7\xc3\xa0ries, sin\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s turons escarpats vora el mar. D\'est a oest hi ha una cadena d\'erms amb turons que contenen intrusions de granit, com el  Bodmin Moor, on estan els punts m\xc3\xa9s elevats del comtat: Brown Willy (418 m), Hensbarow Hill (345 m), Carnmenellis i Saint Just. Aquest relleu forma part de la capa de bat\xc3\xb2lit que s\'est\xc3\xa9n pel sud-oest de la Gran Bretanya, que tamb\xc3\xa9 inclou Dartmoor (Devon), a l\'est, i les illes Scilly, on part del bat\xc3\xb2lit est\xc3\xa0 submergit._NEWLINE_La intrusi\xc3\xb3 de granit entre les roques sediment\xc3\xa0ries del voltant va donar lloc a un extens metamorfisme i mineralitzaci\xc3\xb3, cosa que ha fet de Cornualla una de les zones mineres m\xc3\xa9s importants d\'Europa fins als inicis del segle XX. Es creu que l\'estany es va extreure des de l\'edat del bronze, els altres minerals explotats s\xc3\xb3n: el coure, el plom, el zinc i la plata. Alternat amb el granit tamb\xc3\xa9 se\'n troben afloraments de caolinita, sobre tot al nord de St Austell, on \xc3\xa9s la base per les f\xc3\xa0briques de porcellana._NEWLINE_Les parts altes del relleu s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s f\xc3\xa8rtils, aprofitades per al pasturatge. A prop de la costa sud hi ha valls pregones amb arbres, que s\xc3\xb3n el refugi d\'un tipus de flora que sobreviu en condicions d\'ombra, humitat i temperatures suaus. La base d\'aquestes \xc3\xa0rees s\xc3\xb3n roques sorrenques i pissarra que daten del Devoni\xc3\xa0. El nord-est de Cornualla est\xc3\xa0 configurat per roques del Carbon\xc3\xadfer, anomenades Culm Measures. En alguns llocs aquestes van estar sotmeses a forts plegaments, com es pot observar en la costa nord, a prop del port de Crackington i en altres llocs._NEWLINE_Pel que fa als rius, els que hi ha s\xc3\xb3n petits i de cabal curt, i entre aquests destaquen: el Tamar (que fa frontera amb el comtat de Devon), l\'Ottery, el Fowey, el Lynher, el Camel i el Fal. Tamb\xc3\xa9 abunden les badies escarpades, i les principals s\xc3\xb3n les de Widemouth, Port Isaac, Watergate, Saint Ives i Falmouth. No hi ha llacs destacables.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons una llegenda c\xc3\xa8lta, aproximadament el 1000 aC va arribar a aquestes terres el guerrer troi\xc3\xa0 Coineu i es va enfrontar al gegant Goemor que atemoria la gent, el va v\xc3\xa8ncer i va ser el primer governant el pa\xc3\xads.Ell va ser qui introdu\xc3\xad la lluita c\xc3\xb2rnica, un esport que encara es practica._NEWLINE_El territori ja havia estat habitat des del III mil\xc2\xb7lenni, d\'aquella \xc3\xa8poca s\xc3\xb3n els d\xc3\xb2lmens de Lanyon, Mulfra, Chun i Zennor/Sen Senar, i els mon\xc3\xb2lits de la parr\xc3\xb2quia de Saint Buryan, els cercles de pedres a Hurlers, Boskednan, Boscawen-un i Tregeseal, i a Merry Maidens (vora Lamorna), al Land\'s End, i Men-an-Tol, i tamb\xc3\xa9 les alineacions de Roughtor i de Brown Willy. Les restes arqueol\xc3\xb2giques s\xc3\xb3n nombroses. Segons John T. Koch i altres, Cornualla a l\'acabament de l\'edat del bronze formava part d\'una ruta comercial mar\xc3\xadtima que enlla\xc3\xa7ava amb les costes dels actuals Irlanda, Anglaterra, Fran\xc3\xa7a, Espanya i Portugal. S\'ha trobat poca cosa, per\xc3\xb2, de l\'edat del bronze. Tot i aix\xc3\xad, com gaireb\xc3\xa9 tota Brit\xc3\xa0nia, el pa\xc3\xads fou anomenat Cassit\xc3\xa8rides pels fenicis, a causa de les mines d\'estany i de coure, molt nombroses aleshores, sobretot a les costes de Saint Ives-Hayle (Porthia-Heyl) i a l\'estuari del riu Camel, al nord, que foren objecte d\'un tr\xc3\xa0fic comercial for\xc3\xa7a fluid entre Orient i les Illes Brit\xc3\xa0niques. A Tintagel (Tre war Venydh) s\'ha trobat terrissa de la mediterr\xc3\xa0nia._NEWLINE_Cornualla estava poblada entre el 800 i el 450 aC per tribus celtes britanes, concretament pels domnonii, ra\xc3\xb3 per la qual el pa\xc3\xads fou anomenat durant molts anys Dumn\xc3\xb2nia (que en l\'idioma dels britans volia dir \xc2\xabVall profunda\xc2\xbb). En aquella \xc3\xa8poca a l\'illa de la Gran Bretanya hi havia petits regnes celtes: Cernyw (Cornualla), Dyfnaint (Devon), Llogres (sud d\'Anglaterra, amb capital a Llyr, avui Londres) i Cymru (Gal\xc2\xb7les). Per\xc3\xb2 s\'hi produiran nombroses emigracions vers al continent (concretament cap a l\'actual Bretanya) per la pressi\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica pr\xc3\xb2pia i per les invasions tardanes tant dels romans com dels saxons.\n_START_SECTION_\nCeltes i romans\n_START_PARAGRAPH_\nCom que era la part m\xc3\xa9s distant de la Civitas Dumnonia, els romans, que enva\xc3\xafren Brit\xc3\xa0nia en el segle\xc2\xa0i, mai no colonitzaren Cornualla (com tampoc no ho farien els saxons), per\xc3\xb2 en monopolitzaren la producci\xc3\xb3 de coure i d\'altres metalls preciosos. Tot i aix\xc3\xad, els romans hi constru\xc3\xafren la fortalesa de Durocornovio vora l\'actual Tintagel, anomenada Dynas an Gernuak (Fortalesa dels c\xc3\xb2rnics). El 1988 s\'hi va descobrir una inscripci\xc3\xb3 amb el nom de l\'emperador Honori (393-423). Tamb\xc3\xa9 hi ha proves d\'una xarxa de vies romanes que unia Padstow amb Isca (Exeter). Tot i aix\xc3\xad, els c\xc3\xb2rnics consideren els marges del riu Tamar com a frontera entre Dumn\xc3\xb2nia i Anglia._NEWLINE_La Dumn\xc3\xb2nia inclo\xc3\xafa tamb\xc3\xa9 els actuals de Devon i Somerset, i va tenir com a primers ducs coneguts Cloton i el 450 al seu fill Molmutius. Alhora, cap al 450 els cornovii emigraren des de la vall del Severn fins a Dumn\xc3\xb2nia. Aquesta emigraci\xc3\xb3 fou potser organitzada pel Gor-myghtern (alt rei) Vortigern (Gormyghtern), potser per a expulsar els ga\xc3\xa8lics que s\'havien establert. Cap al segle\xc2\xa0v el monjo irland\xc3\xa8s sant Patrici envi\xc3\xa0 una missi\xc3\xb3 a sant Piran (entre el 402 i el 460), futur patr\xc3\xb3 nacional cornuall\xc3\xa8s, per tal d\'evangelitzar el pa\xc3\xads. D\'ac\xc3\xad procedeixen les creus c\xc3\xa8ltiques i pedres sepulcrals, iguals a les irlandeses, datades d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 el segle VI, aix\xc3\xad com la pr\xc3\xa0ctica del culte propi de l\'Est Mediterrani. Tamb\xc3\xa9 fundaren Penzance, centre de peregrinaci\xc3\xb3 i de comer\xc3\xa7 amb el llac Foyle (Ulster), la Gironda (Occit\xc3\xa0nia), Kemper (Bretanya) i Waterford (Irlanda). En aquella mateixa \xc3\xa8poca comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l\'emigraci\xc3\xb3 dels c\xc3\xb2rnics vers la Bretanya a trav\xc3\xa9s de les illes Scilly.\n_START_SECTION_\nHimne i bandera\n_START_PARAGRAPH_\nLa bandera negra amb creu blanca ha esdevingut el s\xc3\xadmbol nacional del pa\xc3\xads, i ha estat popularitzada novament a partir dels anys 60 del segle XX per la Cornish Wrestling Association, que promou la lluita cornuallesa com a esport. La primera menci\xc3\xb3 documentada d\'aquesta bandera \xc3\xa9s del 1838. Suposadament fou la que dugueren a la batalla d\'Azincourt els voluntaris c\xc3\xb2rnics, per\xc3\xb2 les refer\xc3\xa8ncies anteriors s\xc3\xb3n, si m\xc3\xa9s no, discutibles._NEWLINE_L\'himne cornuall\xc3\xa8s \xc3\xa9s Trelawny, una can\xc3\xa7\xc3\xb3 popular del 1688, en honor del bisbe del mateix nom que fou tancat a la Torre de Londres sense c\xc3\xa0rrecs.\n_START_SECTION_\nLa llengua c\xc3\xb2rnica\n_START_PARAGRAPH_\nEl c\xc3\xb2rnic \xc3\xa9s una llengua de la branca britona, de la fam\xc3\xadlia de lleng\xc3\xbces celtes, propera al gal\xc2\xb7l\xc3\xa8s i al bret\xc3\xb3, per\xc3\xb2 no tant al ga\xc3\xa8lic parlat a Irlanda i a Esc\xc3\xb2cia. S\'ha fet servir com llengua de comunicaci\xc3\xb3 comuna fins al segle XVIII, moment en qu\xc3\xa8 van comen\xc3\xa7ar a disminuir el nombre de parlants. El 2011 es va publicar que el darrer parlant del c\xc3\xb2rnic havia mort el 1914._NEWLINE_Aquest idioma va viure una revifalla des que Henry Jenner va publicar Handbook of the Cornish Language el 1904. Segons un estudi fet l\'any 2000 podrien haver unes 300 que parlen c\xc3\xb2nic amb flu\xc3\xafdesa. encara que el c\xc3\xb2rnic no t\xc3\xa9 reconeixement legal hi ha dotze escoles de prim\xc3\xa0ria que l\'ensenyen per fer-lo servir en cerim\xc3\xb2nies religioses i civils. El 2002 se\'l va recon\xc3\xa8ixer com a idioma minoritari del Regne Unit i el 2005 va constar en els pressupostos del govern. El 2008 es va fer la primera gram\xc3\xa0tica amb regles per escriure el c\xc3\xb2rnic.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 ha evolucionat molt poc. El 1861 tenia 369.390 habitants, i el 1961 en tenia 342.301. \xc3\x89s un territori amb for\xc3\xa7a poblaci\xc3\xb3 que emigra, i nom\xc3\xa9s ha augmentat els darrers anys per l\'arribada de jubilats anglesos.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nUna part de l\'economia del comtat es basa en l\'agricultura (civada, ordi, blat, patates i flors). Hi ha moltes viles de pescadors, com Polperro, Looe, per\xc3\xb2 generalment nom\xc3\xa9s s\'agafa peix per autoconsum. Tamb\xc3\xa9 s\'extreu estany a Camborne-Redruth i caol\xc3\xad a tot el pa\xc3\xads, activitats tradicionals des de sempre, i granit per a teulades a Saint Austell. Darrerament, s\'ha trobat zinc, coure, mica, volframi i urani. Per\xc3\xb2 all\xc3\xb2 que m\xc3\xa9s ingressos aporta al pa\xc3\xads \xc3\xa9s el turisme (3 milions de visitants l\'any), en segon lloc els dos milions de tones de caol\xc3\xad que es produeixen i l\'exportaci\xc3\xb3 de rom de la marca Mr Lemon Hart._NEWLINE_La distribuci\xc3\xb3 de la terra \xc3\xa9s minifundista, com a Gal\xc3\xadcia i a Bretanya, amb unes estructures econ\xc3\xb2miques arcaiques i hipotecades a interessos externs. Tamb\xc3\xa9 hi ha algunes ind\xc3\xbastries qu\xc3\xadmiques, t\xc3\xa8xtils, i navilieres, aix\xc3\xad com les tradicionals derivades de la llet i la pesca. Endem\xc3\xa9s, els profits creats pel turisme van a les grans multinacionals angleses del sector, i no deixen capital al comtat. Darrerament, per\xc3\xb2, s\'ha promogut el dit "turisme alternatiu", que ofereix allotjament als visitants en cases particulars de la gent de tot Cornualla.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\nCornualla \xc3\xa9s una destinaci\xc3\xb3 tur\xc3\xadstica popular gr\xc3\xa0cies paisatges espectaculars i el clima relativament suau, malgrat la seva dist\xc3\xa0ncia dels centres de poblament principals de la Gran Bretanya. S\'estima que el turisme fa una contribuci\xc3\xb3 important a l\'economia (prop del 24% dels ingressos). Cinc milions de turistes visiten Cornualla cada any, la major part del turisme s\xc3\xb3n visitants del Regne Unit. Els visitants poden arribar pels aeroports de Newquay (a Cornualla) o Exeter (a Devon), a m\xc3\xa9s hi ha altres aer\xc3\xb2droms menors per a avionetes o helic\xc3\xb2pters privats (com a Perranporth). Tamb\xc3\xa9 hi ha un tren nocturn diari que surt de Londres Paddington._NEWLINE_Cornualla, voltada de mar per tres costats, t\xc3\xa9 molt\xc3\xadssimes milles de costa amb platges, penya-segats, etc. Existeix un cam\xc3\xad marcat que permet visitar-les totes a peu, \xc3\xa9s el Sender de la Costa Sud-oest o South West Coast Path, que ha esdevingut un important reclam pels visitants en els darrers anys. Altres atractius s\xc3\xb3n els erms (moorland), els jardins bot\xc3\xa0nics, i els monuments prehist\xc3\xb2rics (com els fogou o el Men-an Tol). Algunes platges com Newquay i Porthtowan s\xc3\xb3n populars entre els surfistes. Els hivernacles del centre Eden Project s\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 molt visitats.'