b'\n_START_ARTICLE_\nXavier Coppolani\n_START_SECTION_\nComen\xc3\xa7aments\n_START_PARAGRAPH_\nFils d\'un colon corse, Dominique, establert a Sidi M\xc3\xa9rouane prop de Constantina, Xavier Coppolani passa la seva adolesc\xc3\xa8ncia a Alg\xc3\xa8ria i estudia a l\'Escola Normal de Constantina. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'haver fet petites feines en l\'administraci\xc3\xb3 local, fou nomenat l\'abril de 1889, secretari general del Municipi mixt de Oued Cherf. All\xc3\xa0, s\'inicia en la psicologia musulmana, apr\xc3\xa8n l\'\xc3\xa0rab i descobreix la influ\xc3\xa8ncia de les confraries musulmanes. El 1893, publica una monografia sobre els Ammaria, confraria creada al comen\xc3\xa7ament del segle XIX per Sidi Ammar ben Senna, sant home local. _NEWLINE_Troba la via que va marcar la seva exist\xc3\xa8ncia, destinada a influir la pol\xc3\xadtica ind\xc3\xadgena vacil\xc2\xb7lant de\xc2\xa0 Fran\xc3\xa7a al Magreb. Escriu a l\'atenci\xc3\xb3 del dirigent mitj\xc3\xa0 d\'Alg\xc3\xa8ria: "En pa\xc3\xads musulm\xc3\xa0, la paraula religi\xc3\xb3 reempla\xc3\xa7a la paraula p\xc3\xa0tria. L\'Islam \xc3\xa9s un. Totes les vegades que es toca sobre un punt qualsevol del territori on est\xc3\xa0 implantat, els efectes es fan sentir per tot arreu on hi ha creients"._NEWLINE_Adquireix una certa autoritat real\xc3\xa7ada pel seu nomenament al servei dels afers ind\xc3\xadgenes i del personal militar a Alger el 1896. Esdev\xc3\xa9 l\'adjunt d\'Octave Depont amb el qual empr\xc3\xa8n un estudi sobre els confraries religioses musulmanes concretada per una obra publicada el setembre de 1898.\n_START_SECTION_\nDoctrina\n_START_PARAGRAPH_\nConsidera que l\'expansi\xc3\xb3 colonial no pot fer-se sense la comprensi\xc3\xb3 de les cultures i costums locals per una bona entesa entre l\'administraci\xc3\xb3 colonial i els pobles colonitzats. La idea nova de Xavier Coppolani \xc3\xa9s doncs de suscitar un acostament de la pot\xc3\xa8ncia colonial als caps religiosos amb la finalitat d\'arribar a amples fraccions de la poblaci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2ctona._NEWLINE_En 1901, fou l\'autor del \xc2\xab\xc2\xa0Pla de pacificaci\xc3\xb3\xc2\xbb per les regions maures que fou adoptat pel govern franc\xc3\xa8s. S \'inspira aix\xc3\xad de la pacificaci\xc3\xb3 de Madagascar per Joseph Gallieni_NEWLINE_Fou anomenat \xc2\xabl\'Encantador\xc2\xbb perqu\xc3\xa8 utilitzava el seu coneixement de les cultures \xc3\xa0rabs i isl\xc3\xa0miques amb la finalitat que l\'expansi\xc3\xb3 colonial es fes en el respecte de les cultures i de les creences i amb la finalitat que les tribus de Maurit\xc3\xa0nia acceptessin una administraci\xc3\xb3 que conegu\xc3\xa9s els seus costums.\n_START_SECTION_\nPublicacions\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s coautor amb Octave Depont d\'un llibre de refer\xc3\xa8ncia\xc2\xa0: "Les confr\xc3\xa9ries religieuses musulmanes", sota el patrocini de Jules Cambon, governador general de l\'Alg\xc3\xa8ria._NEWLINE_Per a ell no era pas l\'Islam el que s\'oposava a la colonitzaci\xc3\xb3 sin\xc3\xb3 la multitud de confraries que assimilava a sectes. Considerava que els marabuts eren \xc2\xab\xc2\xa0frares musulmans\xc2\xa0\xc2\xbb intermediaris entre D\xc3\xa9u i els fidels als que fanatitzaven. Coppolani pensava que era necessari reduir la seva influ\xc3\xa8ncia per la paraula i no pel fusell. Ho va aconseguir al Sudan franc\xc3\xa8s i va obtenir alguns bons resultats a Maurit\xc3\xa0nia._NEWLINE_El seu informe a Ernest Roume es titula\xc2\xa0: Missi\xc3\xb3 d\'organitzaci\xc3\xb3 dels territoris del Tagant (novembre 1903, maig 1904).\n_START_SECTION_\nHomenatges p\xc3\xb2stums i monuments\n_START_PARAGRAPH_\nUn monument a l\'honor de Xavier Coppolani ha estat erigit a Marignana el seu poble natal, al lloc dit\xc2\xa0 A Pughjola.'