b'\n_START_ARTICLE_\nEstat (pol\xc3\xadtica)\n_START_SECTION_\nDefinici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nNo hi ha un consens acad\xc3\xa8mic sobre la definici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s apropiada d\'estat. El terme es refereix a un conjunt de diferents teories sobre una certa gamma de fen\xc3\xb2mens pol\xc3\xadtics, aquestes teories no nom\xc3\xa9s es troben relacionades entre elles sin\xc3\xb3 que sovint se superposen. L\'acte de definir aquest terme pot ser vist com a part d\'un conflicte ideol\xc3\xb2gic, perqu\xc3\xa8 definicions diferents porten a diferents teories sobre la funci\xc3\xb3 de l\'estat, i, per tant, serveixen per a validar diferents estrat\xc3\xa8gies pol\xc3\xadtiques.\n_START_SECTION_\nEl problema de la fi de l\'Estat\n_START_PARAGRAPH_\n"La praxi en general s\'orienta cap a la realitzaci\xc3\xb3 del sentit en la pr\xc3\xb2pia exist\xc3\xa8ncia. La praxi pol\xc3\xadtica, quan praxi, tamb\xc3\xa9 es troba exigida per aquesta realitzaci\xc3\xb3, sota les condicions que determinen la situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica. Per\xc3\xb2 qu\xc3\xa8 ocorre aqu\xc3\xad amb l\'Estat? L\'Estat \xc3\xa9s, en definitiva, el producte de l\'acci\xc3\xb3 humana: pot ser considerat com a expressi\xc3\xb3 de la praxi pol\xc3\xadtica. Quan tal, est\xc3\xa0 determinat no nom\xc3\xa9s pels criteris espec\xc3\xadficament pol\xc3\xadtics, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 pels criteris pr\xc3\xa0ctics generals. \xc3\x89s a dir, els qui exerceixin funcions pol\xc3\xadtiques han d\'actuar buscant pol\xc3\xadticament, a saber, atenent a la pr\xc3\xb2pia forma d\'exist\xc3\xa8ncia, conforme als criteris pr\xc3\xb2piament pol\xc3\xadtics, desplegar als seus membres._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, cal preguntar-se encara, qu\xc3\xa8 passa amb els Estats que actuen contrariant els principis pr\xc3\xa0ctics generals. S\xc3\xb3n pr\xc3\xb2piament Estats? Pot ser definit l\'Estat, com a forma pol\xc3\xadtica de praxi, per una fi determinada, de tal manera que quan una organitzaci\xc3\xb3 humana ho realitzi sigui considerada com a Estat i no quan s\'allunyi d\'ell o ho frustri?_NEWLINE_Les indicacions generals sobre la fi de l\'Estat no semblen bastar per a l\'estudi del que podr\xc3\xadem cridar la pol\xc3\xadtica en concret o la pol\xc3\xadtica tal com de fet t\xc3\xa9 lloc. Hi ha autors que, basant-se en el que de fet ocorre en la pr\xc3\xa0ctica, neguen que pugui identificar-se necess\xc3\xa0riament a l\'Estat amb una fi determinada. Els Estats han realitzat i perseguit els m\xc3\xa9s diverses finalitats. No hi hauria, d\'aquesta manera, una fi pr\xc3\xb2pia estatal, que permet\xc3\xa9s definir-ho i distingir aix\xc3\xad qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s Estat i qu\xc3\xa8 no. L\'Estat seria un mitj\xc3\xa0 apte per a la realitzaci\xc3\xb3 de qualsevol fi. Aquesta \xc3\xa9s la posici\xc3\xb3 de Max Weber i Hans Kelsen. Per Weber, ja que no hi ha ?gaireb\xc3\xa9 cap tasca que no hagi assumit aqu\xc3\xad o all\xc3\xa0 una associaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica, i que d\'altra banda tampoc hi ha tasca alguna de la qual un pugui dir que sempre i que en plenitud hagi estat pr\xc3\xb2pia exclusivament d\'aquelles associacions que es designen com a pol\xc3\xadtiques, avui com a Estats, o que hagi estat hist\xc3\xb2ricament antecessora de l\'Estat modern?, l\'Estat nom\xc3\xa9s pot ser definit per ?un mitj\xc3\xa0 espec\xc3\xadfic que \xc3\xa9s propi d\'ell com de qualsevol associaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica: la viol\xc3\xa8ncia f\xc3\xadsica?. Kelsen coincideix amb Weber en l\'afirmaci\xc3\xb3 de la impossibilitat de definir a l\'Estat per una fi determinada. ?A l\'ess\xc3\xa8ncia de l\'Estat no li correspon alguna fi espec\xc3\xadfica?, l\'Estat \xc3\xa9s mitj\xc3\xa0 ?per a la realitzaci\xc3\xb3 de qualsevol fi social?._NEWLINE_Tots dos autors criden l\'atenci\xc3\xb3 sobre la dist\xc3\xa0ncia entre la pretensi\xc3\xb3 de vincular a la unitat pol\xc3\xadtica o Estat amb un o m\xc3\xa9s finalitats que li serien propis, que ho definirien, i el que ocorre en la pr\xc3\xa0ctica. A partir del que l\'experi\xc3\xa8ncia ens mostra, resulta perfectament possible concebre l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un Estat que no respecti els principis fonamentals de la praxi, la just\xc3\xadcia i el ben. Molts Estats, de fet, vulneren aquests principis. Per\xc3\xb2 no per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s possible afirmar que deixin d\'existir. Com m\xc3\xa9s es podr\xc3\xa0 dir que l\'Estat \xc3\xa9s injust, per\xc3\xb2 sembla exagerat negar-li l\'exist\xc3\xa8ncia com a Estat. _NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, tampoc la posici\xc3\xb3 de Weber i Kelsen est\xc3\xa0 exempta de problemes. Si s\'at\xc3\xa9n de manera acurada a l\'assumpte, s\xc3\xb3n ells els que semblen distanciar-se del que realment esdev\xc3\xa9. Doncs en sostenir que \xc3\xa9s Estat tamb\xc3\xa9 l\'organitzaci\xc3\xb3 dotada de for\xc3\xa7a que no respecta els principis pr\xc3\xa0ctics fonamentals, en concret, el desplegament hum\xc3\xa0 mitjan\xc3\xa7ant la just\xc3\xadcia, es podria dir que fan apar\xc3\xa8ixer com Estat alguna cosa que, en realitat, no \xc3\xa9s tal. _NEWLINE_Una vella hist\xc3\xb2ria tal vegada serveixi per il\xc2\xb7lustrar el que es vol indicar. Agust\xc3\xadn d\'Hipona relata a la Ciutat de D\xc3\xa9u una an\xc3\xa8cdota referida a Alejandro Magne: ?En actitud de broma, per\xc3\xb2 amb veritat? ?ens explica? ?va respondre un pirata pres a Alejandro Magne, que li preguntava qu\xc3\xa8 li semblava del sobresalt en qu\xc3\xa8 tenia el mar. Ell, amb arrogant llibertat, li va dir: ?I qu\xc3\xa8 et sembla el tenir tu torbada tota la terra. Nom\xc3\xa9s que a mi, per fer-ho amb un petit navili, em criden lladre, i a tu, per fer-ho a gran escala, emperador??. I agrega Agust\xc3\xadn: ?Bandejada la just\xc3\xadcia, qu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n els regnes sin\xc3\xb3 grans latrocinios? I aquests, qu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n sin\xc3\xb3 petits regnes? Tamb\xc3\xa9 aquests s\xc3\xb3n una junta d\'homes governada pel seu pr\xc3\xadncep, lligada per un pacte de societat, que es reparteix el seu bot\xc3\xad conforme a les lleis que van establir?. _NEWLINE_El que tracta de mostrar Agust\xc3\xadn \xc3\xa9s que existeix una diversitat d\'agrupacions humanes que empren la for\xc3\xa7a. Nom\xc3\xa9s que algunes d\'elles s\xc3\xb3n Estats (?regnes?) i unes altres, en canvi, no s\xc3\xb3n tals, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat, per exemple, latrocinios; es pot agregar: agrupacions de pirates, de conqueridors, de banquers armats, d\'esclavistes o, en general, agrupacions no estatals dotades de for\xc3\xa7a. At\xc3\xa8s que totes elles es recolzen en l\'\xc3\xbas de la for\xc3\xa7a, el criteri per distingir unes d\'unes altres no pot ser nom\xc3\xa9s la for\xc3\xa7a com a mitj\xc3\xa0 d\'acci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 la fi que persegueixen i els principis segons els quals actuen. Si es prescindeix d\'aquests criteris no ser\xc3\xa0 possible ja distingir unes d\'unes altres, sin\xc3\xb3 que hi haur\xc3\xa0 confusi\xc3\xb3. I aix\xc3\xb2 significa una identificaci\xc3\xb3 falsa del que \xc3\xa9s diferent, ocultamiento. _NEWLINE_Els qui objecten la caracteritzaci\xc3\xb3 de l\'Estat com a agrupaci\xc3\xb3 que persegueix com a fi el desplegament de les capacitats humanes fonamentals i que s\'ajusta a la just\xc3\xadcia i al b\xc3\xa9, passen, precisament, per sobre de la realitat, en uniformar, en ocultar, al no distingir el diferent, a saber, la qual cosa diferencia a l\'Estat, en un sentit propi, d\'una agrupaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa9ssers humans que s\'organitza a gran escala i es recolza, en \xc3\xbaltim terme, en la for\xc3\xa7a per portar endavant finalitats diferents a la just\xc3\xadcia i el b\xc3\xa9, per exemple, la mera utilitat del grup dominant. La posici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s realista sembla ser la que distingeix el diferent: si una agrupaci\xc3\xb3 d\'\xc3\xa9ssers humans dotada de for\xc3\xa7a no s\'ajusta a principis fonamentals de just\xc3\xadcia i bondat, si no s\'orienta a desplegar les capacitats humanes b\xc3\xa0siques, sin\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s, per exemple, a realitzar el benestar material del grup dominant, llavors no hi haur\xc3\xa0 pr\xc3\xb2piament Estat, sin\xc3\xb3 que un altre tipus d\'agrupaci\xc3\xb3, de les quals corresponen al g\xc3\xa8nere ?agrupacions humanes dotades de for\xc3\xa7a?, per\xc3\xb2 no estatal. Aquestes no s\xc3\xb3n pr\xc3\xb2piament un Estat, no obstant aix\xc3\xb2 que puguin, en la pr\xc3\xa0ctica, adquirir l\'aparen\xc3\xa7a d\'Estat, perqu\xc3\xa8 es recolzen tamb\xc3\xa9 en la for\xc3\xa7a i, per exemple, estan organitzades a gran escala. _NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, que una organitzaci\xc3\xb3 humana dotada de for\xc3\xa7a adquireixi l\'aparen\xc3\xa7a d\'Estat, torna a enfortir, d\'alguna manera, la posici\xc3\xb3 de Weber, de Kelsen i de tots els que sostenen que no correspon a la definici\xc3\xb3 de l\'Estat una fi determinada. Doncs, qu\xc3\xa8 ocorre amb una organitzaci\xc3\xb3 que no nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s gran, sin\xc3\xb3 complexa, sedent\xc3\xa0riament operant, reconeguda internacionalment, dotada d\'un territori fix, de poblaci\xc3\xb3 i d\'un poder exercit establement? Pot deixar de ser qualificada com a Estat nom\xc3\xa9s perqu\xc3\xa8 deixa de complir amb la just\xc3\xadcia i el ben? No s\'est\xc3\xa0 imposant aqu\xc3\xad una definici\xc3\xb3 d\'Estat, una definici\xc3\xb3 que no es fa c\xc3\xa0rrec del que de fet apareix i \xc3\xa9s tractat com a Estat?"._NEWLINE_"L\'Estat es mostra com l\'\xc3\xbanica forma d\'organitzaci\xc3\xb3 de la for\xc3\xa7a capa\xc3\xa7 de desplegar les capacitats humanes fonamentals, de sobreposar-se a l\'agressivitat i a l\'egoisme humans i realitzar comunit\xc3\xa0riament sentit. Una agrupaci\xc3\xb3 de mera utilitat, per exemple, encara que empri la for\xc3\xa7a, ser\xc3\xa0 abans econ\xc3\xb2mica que pol\xc3\xadtica; i si b\xc3\xa9 la hi pot cridar ?Estat?, aquesta designaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s impr\xc3\xb2pia, perqu\xc3\xa8 tamb\xc3\xa9 la hi podria cridar ?empresa?. Donats els sup\xc3\xb2sits identificats, el propi estatal apareix nom\xc3\xa9s quan l\'hi distingeix de l\'\xc3\xbatil o el plaent. Fins i tot l\'afany de poder pur no \xc3\xa9s pr\xc3\xb2piament estatal, sin\xc3\xb3 que cap m\xc3\xa9s aviat dins de l\'\xc3\xbatil o el plaent. Tamb\xc3\xa9 s\'ha de distingir el pol\xc3\xadtic del moral. El pol\xc3\xadtic \xc3\xa9s en cert sentit moral i l\'Estat, quan desplegante i forma d\'exist\xc3\xa8ncia disposada a la defensa armada, \xc3\xa9s moral. Per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s purament moral, sin\xc3\xb3, per dir-ho d\'alguna manera, moral encarnada. Per aix\xc3\xb2 s\'est\xc3\xa0 disposat a la seva defensa i realitzaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant for\xc3\xa7a. _NEWLINE_En sentit propi, llavors, ser\xc3\xa0 Estat aquella organitzaci\xc3\xb3 que realitzi la fi estatal (superaci\xc3\xb3 de l\'agressivitat i de l\'egoisme, realitzaci\xc3\xb3 de la comunitariedad). No obstant aix\xc3\xb2, cal precisar encara, que aquesta afirmaci\xc3\xb3 no ha de ser aplicada pura i simplement respecte de les organitzacions concretes dotades de for\xc3\xa7a. Una aplicaci\xc3\xb3 aix\xc3\xad presentaria efectivament, com ja hem suggerit, el risc de simplificar, de condemnar en bloc, d\'imposar merament criteris sense atendre de manera adequada a la realitat que es vol qualificar. Perqu\xc3\xa8 el car\xc3\xa0cter estatal d\'una agrupaci\xc3\xb3 s\'aconsegueix nom\xc3\xa9s en graus. No existeixen Estats que realitzin plenament el desplegament de tots els seus membres. Sempre hi ha un grau de frustraci\xc3\xb3. ?La idea? ?diu Joseph Conrad? ?\xc3\xa9s un rei la trista sort del qual \xc3\xa9s descon\xc3\xa8ixer l\'obedi\xc3\xa8ncia dels seus s\xc3\xbabdits, excepte al cost de la seva degradaci\xc3\xb3?. L\'important aqu\xc3\xad \xc3\xa9s determinar fins a on arriba la degradaci\xc3\xb3, assumpte complex que, com tota aplicaci\xc3\xb3 de regles a casos, requereix observacions detingudes d\'aquests i les seves circumst\xc3\xa0ncies. A m\xc3\xa9s, el car\xc3\xa0cter estatal o pol\xc3\xadtic d\'una agrupaci\xc3\xb3 humana pot augmentar o disminuir. Un grup conqueridor pugues, en un moment de la hist\xc3\xb2ria, comen\xc3\xa7ar a exercir el poder no nom\xc3\xa9s en favor dels seus membres, sin\xc3\xb3 que de la totalitat, d\'acord amb principis fonamentals de just\xc3\xadcia, buscant, en definitiva, el desplegament dels governants i dels s\xc3\xbabdits. En aquest cas, l\'agrupaci\xc3\xb3 adquireix el car\xc3\xa0cter d\'Estat respecte de la totalitat. Al contrari, si un Estat comen\xc3\xa7a a atemptar greument contra els b\xc3\xa9ns humans fonamentals, mata, roba i oprimeix als febles, en ell els poderosos governen per a profit propi, llavors es pot dir que aquesta agrupaci\xc3\xb3 perd, parcialment o totalment, el seu car\xc3\xa0cter d\'Estat, fins a arribar a tornar-se un altre tipus d\'agrupaci\xc3\xb3 dins del g\xc3\xa8nere ?agrupacions humanes dotades de for\xc3\xa7a?. D\'aquesta manera, la qualificaci\xc3\xb3 d\'una agrupaci\xc3\xb3 dotada de for\xc3\xa7a com a estatal importar\xc3\xa0 determinar la preponder\xc3\xa0ncia de la realitzaci\xc3\xb3 del desplegament hum\xc3\xa0 enfront de la frustraci\xc3\xb3. Es pot dir m\xc3\xa9s precisament: en la mesura que frustri, una organitzaci\xc3\xb3 dotada de for\xc3\xa7a no ser\xc3\xa0 estatal; en la mesura que desplegament, ser\xc3\xa0 estatal; sobre un cert grau de desplegament pot ser cridada Estat en propietat, sota aquest grau, cridar-la Estat importaria una atribuci\xc3\xb3 impr\xc3\xb2pia del terme._NEWLINE_Si es t\xc3\xa9 present l\'assenyalat i es miren les coses detingudament, sembla dificultosa l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una organitzaci\xc3\xb3 com la que s\'ha descrit en plantejar el problema (complexa, sedent\xc3\xa0ria, de grans dimensions, amb territori fix, poblaci\xc3\xb3 i poder estable), que s\'allunyi completament del concepte teleol\xc3\xb3gico d\'Estat al que al\xc2\xb7ludim, \xc3\xa9s a dir, que sigui totalment frustrant i incapa\xc3\xa7 en grau summe d\'establir pau. Ja la pres\xc3\xa8ncia d\'una for\xc3\xa7a estable importa un cert ordre i que aquesta for\xc3\xa7a no sigui completament opresiva, sin\xc3\xb3 en cert grau almenys desplegante. Sembla veritat el que diu Hannah Arendt: ?no hi ha hagut mai un Estat que s\'hagi pogut recolzar exclusivament en mitjans violents?. caldr\xc3\xa0 determinar, en tot cas, si l\'organitzaci\xc3\xb3 descrita \xc3\xa9s estatal en grau preponderant, i si en conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia pot ser cridada Estat en sentit propi, o si nom\xc3\xa9s ho \xc3\xa9s en un grau menor.\n_START_SECTION_\nEstats i nacions-estats\n_START_PARAGRAPH_\nEls estats no s\xc3\xb3n necess\xc3\xa0riament assimilables a nacions, el terme estat es refereix a una entitat pol\xc3\xadtica mentre que el terme naci\xc3\xb3 fa refer\xc3\xa8ncia a un col\xc2\xb7lectiu hum\xc3\xa0 que es considera en possessi\xc3\xb3 d\'una identitat comuna basant-se en la llengua, la cultura, la hist\xc3\xb2ria, l\'ascend\xc3\xa8ncia o l\'\xc3\xa8tnia. Tanmateix, moltes nacions acaben per dotar-se d\'institucions pol\xc3\xadtiques pr\xc3\xb2pies fins a constituir-se en estats.\n_START_SECTION_\nReconeixement d\'Estats\n_START_PARAGRAPH_\nEl reconeixement \xc3\xa9s un acte discrecional que emana de la predisposici\xc3\xb3 dels subjectes preexistents. Aquest acte t\xc3\xa9 efectes jur\xc3\xaddics, sent considerats tots dos subjectes internacionals, el reconeixedor i el reconegut, d\'igual a igual lloc que es crea un vincle entre els dos._NEWLINE_Avui dia la doctrina acceptada per al reconeixement dels Estats \xc3\xa9s la doctrina Estrada, pragm\xc3\xa0tica mentre un subjecte no sigui molest per a la societat internacional no va a tenir dificultat per ser reconegut. S\'ent\xc3\xa9n que si un subjecte reconeix a un altre es va a produir contactes entre tots dos, per la qual cosa al moment que s\'inicien els tr\xc3\xa0mits per a l\'establiment de relacions diplom\xc3\xa0tiques se suposa que existeix un reconeixement internacional mutu. No obstant aix\xc3\xb2, la ruptura d\'aquestes relacions diplom\xc3\xa0tiques no suposa la p\xc3\xa8rdua del reconeixement. Igualment, una simple declaraci\xc3\xb3 formal tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s v\xc3\xa0lida per recon\xc3\xa8ixer a un altre Estat malgrat no iniciar relacions diplom\xc3\xa0tiques.\n_START_SECTION_\nLiberalisme\n_START_PARAGRAPH_\nDes del liberalisme s\'advoca per la reducci\xc3\xb3 del paper de l\'Estat al m\xc3\xadnim necessari (Estat m\xc3\xadnim), des d\'un sentit civil per al respecte de les llibertats b\xc3\xa0siques, \xc3\xa9s a dir l\'Estat hauria d\'encarregar-se de la seguretat (ex\xc3\xa8rcit i policia per garantir les llibertats ciutadanes) i de la just\xc3\xadcia (poder judicial independent del poder pol\xc3\xadtic). En cap cas l\'Estat ha de servir per exercir la coacci\xc3\xb3 de llevar a uns individus per donar a uns altres, i han de ser els agents privats els que regulin el mercat a trav\xc3\xa9s del sistema de preus, assignant a cada cosa el valor que realment t\xc3\xa9._NEWLINE_Bastiat va exposar dues formes possibles d\'entendre l\'Estat: Un estat que fa molt per\xc3\xb2 ha de prendre molt, o b\xc3\xa9 un estat que fa poc per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 pren poc dels seus ciutadans. La tercera possibilitat d\'un estat que fa molt pels seus ciutadans per\xc3\xb2 els demana poc a canvi (tercera via) \xc3\xa9s, segons Bastiat, una invenci\xc3\xb3 d\'alguns pol\xc3\xadtics irresponsables.\n_START_SECTION_\nIntegrisme\n_START_PARAGRAPH_\nLes ideologies integristes defensen la concepci\xc3\xb3 de l\'Estat supeditada a la religi\xc3\xb3 que professen.\n_START_SECTION_\nLa "Ra\xc3\xb3 d\'Estat"\n_START_PARAGRAPH_\nEn defensa del ben com\xc3\xba de la totalitat de la poblaci\xc3\xb3 que engloba l\'Estat o de la perviv\xc3\xa8ncia d\'aquest, s\'utilitza freq\xc3\xbcentment la trucada "Ra\xc3\xb3 d\'Estat", terme encunyat per Nicol\xc3\xa1s Maquiavel, per la qual aquest Estat, perjudica o afecta d\'una o una altra forma a persones o grups de persones, en pro de la resta d\'individus que ho conformen, generalment obviant les mateixes normes legals o morals que ho regeixen. Tal \xc3\xa9s l\'argument esgrimit, per exemple, en certs assassinats selectius o en certs casos de "Terrorisme d\'Estat".'