b'\n_START_ARTICLE_\nReformes de Diocleci\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nLes reformes de Diocleci\xc3\xa0 en l\'establiment del Dominat (de Dominus = senyor) va ser un pas molt important per sostreure a la corona de la voluntat de les legions. El tron es concedia no tant per la for\xc3\xa7a de les armes com per voluntat divina (Diocleci\xc3\xa0 va prendre el t\xc3\xadtol de Jovi\xc3\xa0 \xc3\xa9s a dir fill de J\xc3\xbapiter). El Senat va ser privat del dret de designar als Emperadors i va quedar com una instituci\xc3\xb3 consultiva, si b\xc3\xa9 els senadors, com classe social, van mantenir el seu prestigi. _NEWLINE_L\'Emperador es va revestir dels h\xc3\xa0bits propis de les monarquies orientals, singularment la persa. La diadema amb perles incrustades, mantell d\'or i p\xc3\xbarpura amb pedreria, ceptre i globus, i encens. Es van fer habituals les genuflexions dels s\xc3\xbabdits i el recolliment en les audi\xc3\xa8ncies i cerim\xc3\xb2nies oficials, mantingut rigorosament per un cos especial anomenats els silentarii, tot la qual cosa contribu\xc3\xafa a fer patent l\'elevada majestat de l\'Emperador. Els ciutadans van passar a ser mers s\xc3\xbabdits, que ja no mantenien les seves llibertats pol\xc3\xadtiques, i que van perdre a m\xc3\xa9s la seva llibertat social i econ\xc3\xb2mica, sempre per assegurar la superviv\xc3\xa8ncia de l\'Imperi.\n_START_SECTION_\nAparell burocr\xc3\xa0tic\n_START_PARAGRAPH_\nLa reorganitzaci\xc3\xb3 administrativa comportava un aparell burocr\xc3\xa0tic subordinat a l\'Emperador, encarregat d\'imposar la seva voluntat en qualsevol rac\xc3\xb3 de l\'Imperi. El centralisme es va fer norma, i es va produir una unificaci\xc3\xb3 en tot l\'Imperi (sent una caracter\xc3\xadstica de l\'uniformisme la supressi\xc3\xb3 virtual de les difer\xc3\xa8ncies entre prov\xc3\xadncies senatorials o p\xc3\xbabliques i Imperials). _NEWLINE_Va sorgir un cos de funcionaris, formats d\'acord amb un pla d\'estudis jur\xc3\xaddics i te\xc3\xb2rics, estructurats d\'acord amb una escala jer\xc3\xa0rquica rigorosa. Aix\xc3\xad els funcionaris que van ocupar els seus llocs tenien una consci\xc3\xa8ncia rigorosa del seu c\xc3\xa0rrec, i sovint exageradament jer\xc3\xa0rquica. La complexitat, l\'estructura jer\xc3\xa0rquica i els llargs tramitis van entorpir en gran manera l\'activitat normal de l\'Imperi. Aquests funcionaris tenien els seus t\xc3\xadtols segons el rang: vir perfectissimus, clarissimus, spectabilis e illustris. Alguns c\xc3\xa0rrecs comportaven l\'acc\xc3\xa9s a una classe similar a la senatorial, altres a la curial, i en general a la classe dels Honestiores. El rang m\xc3\xa9s elevat era el de Patricius, t\xc3\xadtol merament honor\xc3\xadfic, molt diferent dels antics patricis, i que no corresponia a cap funci\xc3\xb3 predeterminada. Les tasques dels funcionaris estaven perfectament determinades, amb una forta distinci\xc3\xb3 entre les funcions civils i les militars. Els que arribaven als t\xc3\xadtols m\xc3\xa9s elevats, generalment grans propietaris (o que despr\xc3\xa9s arribaven a ser-ho), van anar adquirint diversos privilegis, i entre ells el de quedar eximits de pert\xc3\xa0nyer a la C\xc3\xbaria._NEWLINE_Un Prefecte del Pretori tenia al seu c\xc3\xa0rrec a uns sis-cents funcionaris, i el prefecte substitut manava sobre uns tres-cents. L\'exist\xc3\xa8ncia de tants funcionaris era deguda a les tasques de control de la recaptaci\xc3\xb3 i al control que els funcionaris exercien entre ells mateixos, rec\xc3\xadprocament._NEWLINE_Perqu\xc3\xa8 el sistema funcion\xc3\xa9s es van crear els Magistri officii, civils i militars, amb funcions de secretaris del que es podria anomenar ministeris en l\'aspecte civil, i com caps militars, en l\'aspecte militar, els quals havien de ratificar les ordres dels funcionaris o oficials en els temes espec\xc3\xadfics._NEWLINE_La desconfian\xc3\xa7a creada entre funcionaris port\xc3\xa0 a l\'establiment progressiu d\'una policia secreta, els agents in rebus, que s\'ocupaven inicialment de les funcions normals de correspond\xc3\xa8ncia governamental i de policia (aquests funcionaris portaven llistes de totes les persones que poguessin ser hostils a l\'Imperi, des dels enemics pol\xc3\xadtics fins als cristians), per avan\xc3\xa7ar despr\xc3\xa9s en una funci\xc3\xb3 de control de l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica. L\'Estat va establir la censura de la correspond\xc3\xa8ncia, i va augmentar el nombre d\'espies i delators, sota acusaci\xc3\xb3 dels quals van caure molts notables, iniciant-se aviat una \xc3\xa8poca de temor sobretot entre les classes altes. Diocleci\xc3\xa0 va establir, segons es creu, el crim de laesae majestatis, encara que no se sap fins que punt va ser utilitzat.\n_START_SECTION_\nReorganitzaci\xc3\xb3 de l\'administraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa tetrarquia fou un nou sistema ideol\xc3\xb2gic, pol\xc3\xadtic i d\'administratiu mitjan\xc3\xa7ant el qual el poder pol\xc3\xadtic, administratiu i territorial va quedar repartit entre dos August i dos Caesares els quals es repartiran les compet\xc3\xa8ncies de la nova estructura organitzativa imperial. Un August i un C\xc3\xa8sar a orient i un August i un C\xc3\xa8sar a occident._NEWLINE_Els quatre rams principals de l\'administraci\xc3\xb3 (central, imperial, provincial i militar) van ser reestructurats._NEWLINE_L\'administraci\xc3\xb3 central, basada a la resid\xc3\xa8ncia imperial, constitu\xc3\xafa el nucli dirigent de la pol\xc3\xadtica general. Despr\xc3\xa9s del mateix Emperador estava el Magister Officiorum, encarregat dels c\xc3\xa0rrecs cortesans, l\'administraci\xc3\xb3 central, les relacions exteriors, la policia secreta i la gu\xc3\xa0rdia imperial muntada (scholae palatinae). Despr\xc3\xa9s d\'aquest c\xc3\xa0rrec se situava el qaestor, amb funcions judicials i d\'Estat, pel qual havien de passar totes les s\xc3\xbapliques a l\'Emperador. Hi havia dos encarregats de finances: un, encarregat de l\'antic fiscus, tenia el control dels ingressos privats de l\'Emperador (comes rerum privatarum) i un altre encarregat de l\'antic Aerarium, tenia el control de les finances p\xc3\xbabliques (comes sacrarum largitionum). A les ordres d\'aquests dos funcionaris treballaven diversos empleats de l\'administraci\xc3\xb3 central, distribu\xc3\xafts en diverses seccions o negociats (scrinia). El Consell Imperial (sacrum consistorium) estava format pels citats c\xc3\xa0rrecs, alguns alts dignataris, oficials i juristes. Les sessions del Sacrum consistorium es denominaven silentium i preparaven les principals decisions de car\xc3\xa1cter pol\xc3\xadtic o administratiu._NEWLINE_Enfront d\'aquests c\xc3\xa0rrecs centrals s\'al\xc3\xa7aven els c\xc3\xa0rrecs regionals: els quatre prefectes (Praefecti praetorio), que governaven les seves prefectures i, en les seves respectives \xc3\xa0rees de govern, tenien el control del reclutament per a l\'ex\xc3\xa8rcit. Despr\xc3\xa9s dels prefectes estaven els vicarius (que governaven les di\xc3\xb2cesis, primer dotze i despr\xc3\xa9s disset), i despr\xc3\xa9s d\'aquests se situaven els governadors provincials (consularis, proconsularis, correctores o praeses). Els governadors provincials havien perdut les seves compet\xc3\xa8ncies militars, que eren exercides en cada prov\xc3\xadncia pel Dux, comandant de l\'ex\xc3\xa8rcit (de tot aquest sistema van ser excloses Roma i segurament Nicom\xc3\xa8dia i m\xc3\xa9s tard sens dubte Bizanci o Constantinoble, administrades pels Praefecti urbi de rang senatorial i sota depend\xc3\xa8ncia directa de vicarius imperials)._NEWLINE_La instituci\xc3\xb3 de Comitatus va quedar formalitzada. Diocleci\xc3\xa0 va organitzar una gu\xc3\xa0rdia personal (paral\xc2\xb7lela als Pretorians) anomenada Militis Palatini o Militis Comitatenses._NEWLINE_Els funcionaris al servei directe de l\'Emperador (silentarii, cubicularii, eunucs, servidors, etc.) van passar a ser coordinats per un Cubicularius Major (Camarlenc Major, o Praepositus sacri cubiculi), el rang del qual era equivalent al d\'un alt dignatari, i que era desenvolupat generalment per un eunuc\n_START_SECTION_\nL\'ex\xc3\xa8rcit\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ex\xc3\xa8rcit va ser augmentat en nombre, passant de tres-cents cinquanta mil homes a prop de cinc-cents mil, i el nombre d\'oficials augmentat proporcionalment i encara per sobre. Cada legi\xc3\xb3 disposava ara de menys soldats, per\xc3\xb2 de m\xc3\xa9s tribuns. L\'Emperador tenia el comandament suprem de l\'ex\xc3\xa8rcit. Despr\xc3\xa9s del venien els Magistri Militum presentales._NEWLINE_Les guarnicions frontereres tenien una estructura diferent de les legions de campanya. Les tropes de frontera van quedar formades pels anomenats limitanei o ripenses, reclutats a la zona. L\'ex\xc3\xa8rcit de campanya (exercitus comitatensis), format per tropes d\'elit en la seva majoria mercenaris estrangers (germ\xc3\xa0nics sobretot), estava constitu\xc3\xaft b\xc3\xa0sicament per tropes m\xc3\xb2bils a cavall. Mentre les legions es redu\xc3\xafen en nombre d\'efectius (a una tercera part), van augmentar les formacions auxiliars compostes de b\xc3\xa0rbars. La cavalleria cuirassada, a imitaci\xc3\xb3 del mateix cos persa, va ser refor\xc3\xa7ada i organitzada en vexillationes i va assumir les principals tasques operatives.\n_START_SECTION_\nRecaptaci\xc3\xb3 d\'impostos\n_START_PARAGRAPH_\nUna altra reforma import, necess\xc3\xa0ria per fer enfront de les despeses ocasionats per l\'ampliaci\xc3\xb3 de l\'ex\xc3\xa8rcit, va ser la renovaci\xc3\xb3 del cens, amb bases noves per a les avaluacions (indictiones) peri\xc3\xb2diques (que primer van ser cada cinc anys, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s es van augmentar a cada quinze des del 312), basades en la qualitat del terreny, amb una nova unitat fiscal variable (jugum caput, millena, centuria...) que comprenia terres de diversa naturalesa i extensi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 que tenien el mateix valor fiscal, i produ\xc3\xafen per tant un tribut d\'igual valor. L\'impost a pagar en funci\xc3\xb3 de les indictiones era mixt sobre la terres i les persones (capitatio - iugatio) i va substituir als impostos sobre el s\xc3\xb2l i sobre les persones. Les indicciones van servir tamb\xc3\xa9 per taxar l\'Annona, que va quedar regulada com impost fix. La primera indicci\xc3\xb3 es va efectuar el 297._NEWLINE_Lactanci en la seva obra De mortibus persecotorum descriu v\xc3\xadvidamente com els funcionaris encarregats de les indiccions i els encarregats de la recaptaci\xc3\xb3 apareixien per tot arreu i procedien als mesuraments i avaluacions de les terres (mesurant-se les superf\xc3\xadcies cultivades respectivament per cada producte), i a comptar als animals i persones. Els informes calculaven detalladament la capacitat econ\xc3\xb2mica de les unitats fiscals, encara que sovint no tenien en compte l\'estructura social local, amb el que en diversos punts el sistema es va fer molt dur per a la poblaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 era un sistema m\xc3\xa9s equitatiu que l\'anterior, i va ser la base de la recaptaci\xc3\xb3 durant segles. La corrupci\xc3\xb3, sempre present en el funcionariat, va provocar desajustos en el sistema, agreujats per l\'increment de les c\xc3\xa0rregues que comportava l\'ampliaci\xc3\xb3 del nombre de funcionaris._NEWLINE_El procediment de cobrament va quedar regulat. La suma fixada a cada circumscripci\xc3\xb3 fiscal pels censors i aprovada per funcionaris imperials, era comunicada als consellers municipals (Curials) de la ciutat en la qual s\'ubicava. Els curiales dividien l\'import de totes la circumscripcions fiscals de la seva zona entre tots els propietaris de la seva jurisdicci\xc3\xb3 (llevat d\'aquells que solament posse\xc3\xafen un petit hort), i entre tots els arrendataris de terres p\xc3\xbabliques que de fet eren propietaris, i cuidaven personalment de la seva recaptaci\xc3\xb3, sent responsables del lliurament de la quantitat corresponent, o si no n\'hi hagu\xc3\xa9s havien de satisfer-la del seu patrimoni personal, sistema que sembla haver estat en vigor des d\'uns anys abans._NEWLINE_L\'impost d\'aprovisionament (Annona) es va convertir en el principal, car davant a dificultat de recaptar els tributs en or, es va optar pel sistema de pagament en esp\xc3\xa8cie. Les provisions es lliuraven en les stationes de les vies principals per ser utilitzades per les tropes i els funcionaris de passada, o s\'enviaven als ex\xc3\xa8rcits en els carros del cursus publicus._NEWLINE_L\'Annona es transform\xc3\xa0 en un impost legalment establert, del qual estaven prefixades les quantitats a lliurar, podent pagar-se com abans en esp\xc3\xa8cie. Els tributs, que abans es recaptaven b\xc3\xa0sicament en diners (menys en determinades regions molt pobres on s\'usava el lliurament de productes) van passar a pagar-se b\xc3\xa0sicament en esp\xc3\xa8cie. El motiu principal del canvi va ser la qualitat dolenta de la moneda (la proporci\xc3\xb3 d\'or o plata havia anat descendint); conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aix\xc3\xb2 va ser que l\'Estat es negu\xc3\xa9s a admetre la seva pr\xc3\xb2pia moneda, i exig\xc3\xads l\'impost o b\xc3\xa9 en esp\xc3\xa8cie o b\xc3\xa9 en or. Com no havia or suficiente l\'impost de prove\xc3\xafment o Annona es va convertir en el principal. Els impostos sobre her\xc3\xa8ncies i manumissions van desapar\xc3\xa8ixer definitivament, per\xc3\xb2 es va augmentar l\'impost sobre les vendes en general._NEWLINE_L\'obligaci\xc3\xb3 de les ciutats per reclutar soldats, s\'havia complert sense massa problemes, i els reclutaments for\xc3\xa7osos no calien m\xc3\xa9s que a vegades limitades. Els soldats reclutats per les ciutats eren anomanats Tirones, terme equivalent a reclutes, i quan existien problemes per trobar-los es podia col\xc2\xb7locar en el seu lloc a substituts, normalment camperols o esclaus, anomenats vicarii, o b\xc3\xa9 pagar una suma que alliberava de l\'obligaci\xc3\xb3 d\'aportar soldats. Com el reclutament es va fer dif\xc3\xadcil en les ciutats (la disminuci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 i el fet que els possibles candidats s\'havien anat allistant en els anys anteriors, van ser les causes principals), es va procedir al reclutament per la for\xc3\xa7a i l\'admissi\xc3\xb3 de b\xc3\xa0rbars va ser habitual. El pagament de la suma substitut\xc3\xb2ria es va convertir de fet en un impost fix, el Aurum Tironicum (or del reclutament)._NEWLINE_El tema de la successi\xc3\xb3 va ser abordat per Diocleci\xc3\xa0. Des del principi va associar al tron al seu amic Maximi\xc3\xa0 i le va confiar l\'Occident. Els diversos perills i problemes que van afectar a l\'Imperi, va aconsellar un nou repartiment del poder ( 293), nomenant-se dos "C\xc3\xa9sar", cadascun dels quals dependria d\'un "August" i en cas de morir aquest, el succeiria autom\xc3\xa0ticament, i designaria un nou "C\xc3\xa9sar". Els C\xc3\xa9sars estaven supeditats als seus Augusts, que els adoptaven. Un edicte va determinar la divinitat dels Emperadors que es van titular Diis geniti et Deorum creatores (fills dels d\xc3\xa9us i creadors dels d\xc3\xa9us). El poble i l\'ex\xc3\xa8rcit devia jurar-los fidelitat. La divinitat dels Emperadors els venia donada pel d\xc3\xa9u persa Mitra, d\xc3\xa9u del Sol, dispensador de trons.\n_START_SECTION_\nRelacions amb els cristians\n_START_PARAGRAPH_\nDiocleci\xc3\xa0 va perseguir els cristians, que havien adquirit una influ\xc3\xa8ncia notable, estenent-se per totes les prov\xc3\xadncies i capes socials, minant la lleialtat del poble cap a l\'Estat, i negant-se a adorar al Sol, Mitra i als Emperadors._NEWLINE_L\'any 302 van ser depurats de cristians l\'ex\xc3\xa8rcit i l\'administraci\xc3\xb3. El 24 de febrer del 303 Diocleci\xc3\xa0 va publicar un Edicte ordenant la destrucci\xc3\xb3 dels temples i llibres cristians, la dissoluci\xc3\xb3 de les seves comunitats i la confiscaci\xc3\xb3 dels seus b\xc3\xa9ns, i va prohibir als adeptes les reunions m\xc3\xbaltiples (sota pena de mort), excloent-los a m\xc3\xa9s de tots els c\xc3\xa0rrecs p\xc3\xbablics; els esclaus cristians no podien ser manumesos, i els jutges havien d\'acollir qualsevol den\xc3\xbancia que es formul\xc3\xa9s contra cristians, i rebutjar les seves al\xc2\xb7legacions per defensar-se. No se sap que va oc\xc3\xb3rrer per\xc3\xb2 es va acusar als cristians d\'amotinar-se i calar foc al palau imperial de Nicom\xc3\xa8dia (es diu que l\'acusaci\xc3\xb3 va partir de Galeri i que van ser els seus homes els qui van provocar l\'incendi), i d\'afavorir una rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 militar a S\xc3\xadria. _NEWLINE_Diocleci\xc3\xa0 va emetre un segon edicte ordenant la immediata destrucci\xc3\xb3 dels llibres sagrats als l\xc3\xadders locals de la secta (bisbes, capellans i diaques), i la pres\xc3\xb3 per a aquells que es neguessin. Aquest segon edicte tampoc va tenir gaire \xc3\xa8xit, car poc despr\xc3\xa9s un tercer edicte ordenava l\'alliberament de tots els presoners que volguessin tornar a la religi\xc3\xb3 pagana, mentre que els que persistissin a ser cristians haurien de seguir empresonats. _NEWLINE_El 304, estant malalt Diocleci\xc3\xa0, i actuant com regent Galeri, es va emetre un quart edicte (ratificat per Diocleci\xc3\xa0 per\xc3\xb2 inspirat per Galeri) que ordenava a tot el poble, inclosos els cristians, que fessin sacrificis als d\xc3\xa9us, prescrivint per als infractors penes molt severes. L\'edicte va tenir un compliment irregular segons les regions i qui les governava, sent gaireb\xc3\xa9 inoperant a les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies i Brit\xc3\xa0nia (governades per Constanci Clor). A les prov\xc3\xadncies d\'Hisp\xc3\xa0nia, el prefecte Daci\xc3\xa0 va fer complir l\'edicte i hi va haver nombrosos "m\xc3\xa0rtirs", i entre ells, a la Tarraconense, Felix (a Gerunda), Cucufat (a Barcino) Engracia i Vicen\xc3\xa7 (a Cesaraugusta) i Centol i Elena (al pa\xc3\xads dels Turmoges).'