b'\n_START_ARTICLE_\nGerard ter Borch\n_START_SECTION_\nPrimers passos\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu pare, Gerad ter Borch de Dude (Zwolle, 1584 - 20 d\'abril de 1662), tamb\xc3\xa9 era pintor. Va fer un viatge d\'estudis per Col\xc3\xb2nia, Ven\xc3\xa8cia i Roma, i treball\xc3\xa0, el 1609, al Palazzo Colonna. Despr\xc3\xa9s resid\xc3\xad successivament a N\xc3\xa0pols, Nimes i Bordeus, i retorn\xc3\xa0, per \xc3\xbaltim, a la seva p\xc3\xa0tria. Aquest era fill, al seu torn, de German ter Borch. El 1613 va contraure matrimoni amb Anna Zaclotsdr Buskens, amb qui va tenir dos fills que tamb\xc3\xa9 foren pintors. El 1622 torn\xc3\xa0 a casar-se amb Geesgen Johansdr van Voorst, i el 1628 en terceres n\xc3\xbapcies amb Wesken Hermansdr Mattys, amb qui tamb\xc3\xa9 va tenir dos altres fills. La seva obra es troba en la seva totalitat repartida en els museus del seu pa\xc3\xads._NEWLINE_Gerard fou deixeble del seu pare, pintor mediocre que havia visitat It\xc3\xa0lia, i despr\xc3\xa9s de Pieter Molijn, a Haarlem, des de 1632 fins a 1635, any en qu\xc3\xa8 pass\xc3\xa0 a Anglaterra i despr\xc3\xa9s a It\xc3\xa0lia, on continu\xc3\xa0 els seus estudis. El 1641 torn\xc3\xa0 a Holanda i resid\xc3\xad una temporada a Amsterdam. Entre el 1646 i el 1648 es trobava a M\xc3\xbcnster, quan se sign\xc3\xa0 el c\xc3\xa8lebre tractat que don\xc3\xa0 fi a la guerra dels Trenta Anys, i aquest fet li don\xc3\xa0 motiu per pintar el c\xc3\xa8lebre quadre La Pau de M\xc3\xbcnster, obra admirable de doble valor art\xc3\xadstic i hist\xc3\xb2ric, ja que en el llen\xc3\xa7 s\'hi veuen reunits els retrats de tots els plenipotenciaris.\n_START_SECTION_\nViatge per Europa\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ambaixador de la corona espanyola, encantat pel seu art, l\'envi\xc3\xa0 a Madrid, on Felip IV de Castella es f\xc3\xa9u retratar per ell, el nomen\xc3\xa0 cavaller i l\'ompl\xc3\xad de tota mena de regals. Ter Borch despr\xc3\xa9s visit\xc3\xa0 novament Londres i Par\xc3\xads, ciutat en la qual   va romandre algun temps, passat el qual trasllad\xc3\xa0 la seva resid\xc3\xa8ncia a Holandasi\'establ\xc3\xad a Deventer, on va viure amb fastuositat i riquesa, molt considerat dels seus conciutadans, que l\'anomenaren burgmestre de la vila. Fou un gran pintor de g\xc3\xa8nere, essent la seva manera capa\xc3\xa7 d\'arribar a la pintura d\'hist\xc3\xb2ria, com ho demostr\xc3\xa0 en el ja mencionat La Pau de M\xc3\xbcnster. A pesar de la meravellosa correcci\xc3\xb3 del seu dibuix, l\'harmonia del seu color i la finesa de la seva factura, hi ha quelcom en el seu art d\'espontani i gran que el fa caracter\xc3\xadstic, i alguns cr\xc3\xadtics l\'han anomenat "el mestre dels mestres". Els seus llen\xc3\xa7os tenen, en general, dos o tres personatges.\n_START_SECTION_\nAlbors a Zwolle\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers albors de l\'obra de Ter Borch es manifestaren a Zwolle, a Overyssel, i t\xc3\xa9 per bressol la casa del seu pare, llar en qu\xc3\xa8 tot all\xc3\xb2 art\xc3\xadstic trobava una acollida excel\xc2\xb7lent. El pare de Gerard sabia agermanar el seu c\xc3\xa0rrec de cobrador d\'impostos municipals amb el culte a les belles arts, segons testimonien nombrosos documents descoberts a les primeries del segle XX, i va ser el primer mestre del seu fill en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 d\'art. Gerard Ter Borch \'el vell\' tenia un d\'aquests car\xc3\xa0cters ben temperats, com molts dels que llavors posse\xc3\xafa Holanda. Els Ter Borch eren treballadors incansables. A casa seva, on es gaudia d\'un benestar especial, s\'hi reunien les persones m\xc3\xa9s cultes del voltant. A m\xc3\xa9s, cadasc\xc3\xba per la seva banda procurava augmentar aquesta felicitat amb totes les del\xc3\xadcies de l\'art.\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia Ter Borch\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'auxili de l\'\xc3\x80lbum dels Ter Borch es podria reconstruir la cr\xc3\xb2nica d\'una fam\xc3\xadlia holandesa del segle XVII. Els incidents m\xc3\xa9s insignificants s\xc3\xb3n anotats per la m\xc3\xa0 atenta del pare o dels fills, tots artistes, en r\xc3\xa0pids i justos croquis real\xc3\xa7ats a vegades amb algun text; les menges \xc3\xadntimes en fam\xc3\xadlia, les alegres reunions, els passeigs, batejos, festes i diversions s\xc3\xb3n anotades escrupolosament, sense oblidar el decorat o fons amb el m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstic que Zwolle i els seus voltants posse\xc3\xafen. Aix\xc3\xad, el vell Ter Borch es vei\xc3\xa9 envoltat d\'una vida activa i culta que ell havia sembrat. En aquest terreny tan ben preparat germin\xc3\xa0 l\'obra de Gerard Ter Borch. En els seus primers intents de dibuix al llapis, amb trets rara vegada vacil\xc2\xb7lants, s\'hi veuen narrats amb veritat extraordin\xc3\xa0ria les mil ocupacions de la fam\xc3\xadlia._NEWLINE_Els dibuixos del jove Gerard es coneixen de seguida d\'entre els altres per la netedat del tra\xc3\xa7 i per l\'esperit d\'observaci\xc3\xb3 que sense voltes mostra el m\xc3\xa9s essencial de l\'assumpte, i sorprenen les actituds, els aspectes fugissers de les fisonomies, els gests r\xc3\xa0pids per\xc3\xb2 caracter\xc3\xadstics. Abans de llan\xc3\xa7ar-se a representar els diversos matisos de l\'\xc3\xa0nima de la societat que l\'envoltava, Gerard es dedic\xc3\xa0 a assolir innombrables detalls de l\'embolcall material.\n_START_SECTION_\nL\'ombra de Frans Hals\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquell temps el geni de Frans Hals estava en el seu major apogeu; aquest virtu\xc3\xb3s del pinzell ja havia acabat alguns dels seus quadres de corporacions, en els quals la fantasia de la composici\xc3\xb3 accentua la impressi\xc3\xb3 de la vida espont\xc3\xa0nia que emana de cadascun dels seus personatges. El fog\xc3\xb3s realisme de Frans Hals havia format molts deixebles de v\xc3\xa0lua; per\xc3\xb2 l\'obra de Ter Borch a penes li\'n deu quelcom, si no \xc3\xa9s cert aspecte d\'energia i arrog\xc3\xa0ncia. Per aquella \xc3\xa8poca vivia a Haarlem un pintor que contribu\xc3\xad en gran part a restituir al paisatge holand\xc3\xa8s la seva verdadera fisonomia: Pieter Molijn, que es mostr\xc3\xa0 sempre resolt adversari dels italianitzants. _NEWLINE_Sense posseir l\'inquiet vigor de Van Goyen, posava en els seus treballs m\xc3\xa9s unci\xc3\xb3. Ter Borch f\xc3\xa9u en el seu taller els seus primers assajos seriosos. Un quadre signat per Molijn i Ter Birch, i que va pert\xc3\xa0nyer a Van Goyen, f\xc3\xa9u presumir que Ter Borch tamb\xc3\xa9 s\'assaj\xc3\xa0 en el paisatge, per\xc3\xb2 no s\'ha tornat a trobar rastre d\'aquests estudis. Pieter Molijn, per altra banda, no deix\xc3\xa0 de pintar aquelles "escenes de vida tranquil\xc2\xb7la", de les quals en feren una especialitat els seus deixebles. Tota una escola de vertaders "petits mestres" tenia el seu assentament a Haarlem: els Hals, Peter Codde, Cornelius Dyster i Antonio Palaniedes eren els seus corifeus._NEWLINE_No fou per esperit d\'imitaci\xc3\xb3 el motiu pel qual Ter Borch entr\xc3\xa0 en l\'escola que llavors restava de moda, i si tract\xc3\xa0 els mateixos afers sobrepuj\xc3\xa0 a aquells pintors sense un gran esfor\xc3\xa7. D\'aquells dies data la seva primera obra signada i datada el 1635. A primera vista sembla sense import\xc3\xa0ncia; d\'assumpte pobre i sense originalitat d\'execuci\xc3\xb3; la tonalitat grisa del color \xc3\xa9s desagradable, per\xc3\xb2 observada despr\xc3\xa9s amb deteniment s\'hi veu el car\xc3\xa0cter de gravetat concentrada en aquesta obra juvenil on s\'hi ajunten, veritablement, algunes de les qualitats mestres que es veuran desenvolupar m\xc3\xa9s tard. La consulta \xc3\xa9s un quadre d\'assumpte intranscendent, per\xc3\xb2 que fa pensar i es presta a m\xc3\xbaltiples interpretacions. Se l\'aprecia perqu\xc3\xa8 es relaciona l\xc3\xb2gicament a la floraci\xc3\xb3 d\'una obra singularment igual. El metge \xc3\xa9s un vell bondad\xc3\xb3s d\'aspecte ombriu: els seus moviments s\xc3\xb3n lents i compassats; prop de la taula una dona, en actitud d\'avorriment; ell observa el flasc\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 a la m\xc3\xa0 amb la misteriosa tranquil\xc2\xb7litat de qui prepara un filtre, sense parar atenci\xc3\xb3 en la dona que li consulta. La manera de presentar aquesta escena t\xc3\xa9 d\'original que es desenvolupa amb absoluta naturalitat; gens rebuscat, com molts dels afers tractats acad\xc3\xa8micament. Cada figura resta ben col\xc2\xb7locada en el seu lloc i en l\'actitud que conv\xc3\xa9 al seu car\xc3\xa0cter. Els accessoris del conjunt expliquen i exterioritzen en certa manera la psicologia del quadre i el decorat posseeix aquesta sobrietat que d\xc3\xb3na a l\'obra d\'art una grandesa que triomfa dels detalls m\xc3\xa9s realistes._NEWLINE_En aquest quadre ja s\'hi nota una penetrant facultat d\'observaci\xc3\xb3 dels personatges i de trobar, amb l\'encertada disposici\xc3\xb3 dels accessoris, la impressi\xc3\xb3 d\'una idea animada i homog\xc3\xa8nia, de sort que ben aviat s\'oblida de l\'assumpte per profunditzar en la intimitat de les figures. A pesar d\'aix\xc3\xb2, el quadre est\xc3\xa0 desprove\xc3\xaft d\'aquell encant que far\xc3\xa0 simpatitzar amb les altres obres de l\'autor. Despr\xc3\xa9s de La consulta, altres assumptes trets de la vida vulgar ofereixen els mateixos defectes i qualitats; per exemple, a La fam\xc3\xadlia de l\'esmolet i El nen i el gos s\'hi veu una realitzaci\xc3\xb3 de les tend\xc3\xa8ncies dels anys viscuts a Zwolle: el pati tranquil d\'una casa, amb tres figures que a penes es mouen, per\xc3\xb2 el seu caminar cansat i absort delata una exist\xc3\xa8ncia de treball regular i lent, o b\xc3\xa9 un nen que t\xc3\xa9 sobre els genolls un gos, al qual despu\xc3\xa7a greument. El lloc est\xc3\xa0 pintat amb un sobri realisme i les figures animades d\'una vida regulada pel vetust ambient. Malgrat que el seu art hagu\xc3\xa9 de gaudir ben aviat d\'amplis horitzons i respirar m\xc3\xa9s lliurement. El 1635, el mateix any que pint\xc3\xa0 La consulta, s\'acomiad\xc3\xa0 del seu mestre per dirigir-se a Anglaterra, viatge cl\xc3\xa0ssic al qual cap jove holand\xc3\xa8s pertanyent a la societat culta podia renunciar._NEWLINE_Els quadres d\'aquesta \xc3\xa8poca ja tenien una forma m\xc3\xa9s definida, sense apartar-se dels assumptes a la moda en l\'escola de Haarlem, i dominava les escenes relacionades amb els costums soldadescos. El progr\xc3\xa9s des de La consulta \xc3\xa9s considerable. El punt de vista, lluny de canviar, en canvi, s\'afirma; l\'expressi\xc3\xb3 apareix m\xc3\xa9s s\xc3\xb2lida, m\xc3\xa9s moguda i m\xc3\xa9s suggestiva. Un colorit m\xc3\xa9s sa anima aquestes \xc3\xbaltimes obres, a les quals s\'ha d\'afegir els Saltamarges, que en el museu del Louvre s\'atribu\xc3\xad err\xc3\xb2niament al pintor Jean le Duq, i La quadra, anomenat tamb\xc3\xa9 El cavall gris, en els quals, a pesar de la tonalitat grisosa que encara persisteix, s\'hi descobreixen subtils harmonies de blaus, vermells i granes: es veu ben clar que l\'autor no deixa de modificar-se cont\xc3\xadnuament.\n_START_SECTION_\nCanvi en les obres\n_START_PARAGRAPH_\nTan bon punt Ter Borch va deixar el seu pa\xc3\xads natal, les seves obres ja anunciaren un canvi conscient. Despr\xc3\xa9s d\'Anglaterra visit\xc3\xa0 It\xc3\xa0lia, on va poder contemplar al seu gust a Rafael, Tiziano i sobretot a Da Vinci, que \xc3\xa9s el que responia millor al seu temperament. Durant el llarg interval que separa El cos de gu\xc3\xa0rdia de El ban, signat el 1655, si b\xc3\xa9 l\'obra no es veu augmentada amb cap quadre d\'imaginaci\xc3\xb3 conegut, es veu, en canvi, enriquida per una s\xc3\xa8rie de retrats. Sembla haver deixat de somniar per mirar al seu voltant, observar i anotar trets novament entrevistos per reconcentrar-se en si mateix, limitant-se a descriure fisonomies a\xc3\xafllades, sense esfor\xc3\xa7 d\'invenci\xc3\xb3 i amb la veritat m\xc3\xa9s gran possible. Aix\xc3\xad, quan el 1648 aparegu\xc3\xa9 el quadre de M\xc3\xbcnster, justament c\xc3\xa8lebre, Ter Borch, que fins llavors nom\xc3\xa9s havia executat composicions plenes de promeses per\xc3\xb2 incompletes, es revela com un pintor de retrats completament original. La Pau de M\xc3\xbcnster \xc3\xa9s el primer pas segur de Ter Borch en terreny conquerit. Malgrat tot, el pintor encara no ha entrat en l\'atmosfera que conv\xc3\xa9 al seu temperament, en l\'atmosfera d\'a\xc3\xafllament necessari al seu geni._NEWLINE_L\'\xc3\xa8xit dels seus retrats el porta novament lluny del seu pa\xc3\xads. La seva estan\xc3\xa7a a M\xc3\xbcnster s\'allarga durant tres anys. A m\xc3\xa9s dels retrats que execut\xc3\xa0 all\xc3\xad, tamb\xc3\xa9 pinta L\'arribada dels delegats holandesos, exquisides figures movent-se en un paisatge que Guillem de Hensch, un deixeble de Johann Both, sembla haver idealitzat per harmonitzar-lo en aquells distingits viatgers. Tamb\xc3\xa9 acab\xc3\xa0 un altre quadre curi\xc3\xb3s, els Funerals de l\'arquebisbe de Cambrai, que demostra, per la seva composici\xc3\xb3, que Ter Borch era artista capa\xc3\xa7 de triomfar en totes les dificultats. Tal fou el prestigi d\'aquell pintor, que un dels delegats espanyols, el comte de Pe\xc3\xb1aranda, el va fer decidir que el segu\xc3\xads a Espanya i l\'introdu\xc3\xad en la cort de Felip IV. Aquest, que tantes vegades es f\xc3\xa9u pintar per Vel\xc3\xa1zquez, tamb\xc3\xa9 se\'n deix\xc3\xa0 retratar moltes per Ter Borch. L\'ompl\xc3\xad d\'atencions, el cre\xc3\xa0 cavaller i li\'n regal\xc3\xa0 una espasa i una cadena d\'or. Per gran que fos l\'\xc3\xa8xit del pintor a Espanya, no pass\xc3\xa0 gaire temps perqu\xc3\xa8 enyor\xc3\xa9s el seu pa\xc3\xads, al qual retorn\xc3\xa0 el 1656.\n_START_SECTION_\nDesacord dels cr\xc3\xadtics\n_START_PARAGRAPH_\nEls cr\xc3\xadtics m\xc3\xa9s experts no han pogut posar-se d\'acord sobre els m\xc3\xb2bils que l\'indu\xc3\xafren a tornar precipitadament. Aclarir aquest problema avui, donat els estats biogr\xc3\xa0fics vers Ter Borch, seria una cosa impossible; per\xc3\xb2 el que \xc3\xa9s important de saber \xc3\xa9s que Ter Borch tingu\xc3\xa9 ocasi\xc3\xb3 de freq\xc3\xbcentar en la cort de Madrid una societat aristocr\xc3\xa0tica en la qual les arts eren tingudes en gran estima i que degu\xc3\xa9 deixar en ell una profunda impressi\xc3\xb3, i que, si b\xc3\xa9 no es trob\xc3\xa0 amb Vel\xc3\xa1zquez, que llavors estava viatjant per It\xc3\xa0lia, almenys va poder admirar els seus retrats: aquest \xc3\xa9s el punt capital.\n_START_SECTION_\nPersonalitat art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nEn els retrats s\'afirma la personalitat art\xc3\xadstica de Ter Borch amb un segell caracter\xc3\xadstic. Malgrat que no aporten als seus retrats gens d\'imaginaci\xc3\xb3, en ells revelen els artistes vertaders la seva doble personalitat de poetes i d\'observadors atents: els retrats tenen menys de creaci\xc3\xb3 que d\'agosarades manifestacions de vida individual; l\'artista no tradueix en ells els seus pensaments, i, tanmateix, es mostra en ells tal com \xc3\xa9s. _NEWLINE_Els retrats de Rafael, Da Vinci, Tiziano, Tintoretto, Vel\xc3\xa1zquez, Rubens, Van Dyck, etc., no difereixen d\'altres figures de les seves obres sin\xc3\xb3 per una perfecci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s propera a la realitat; sembla que hagin constru\xc3\xaft aquestes figures amb elements ja ordenats d\'obres anteriors o d\'altres que somniaven acabar. Aix\xc3\xad \xc3\xa9s com, sense apartar-se de la veritat del model, han pogut animar els seus retrats d\'una vida superior, com envoltant-los en l\'aur\xc3\xa8ola de la seva pr\xc3\xb2pia personalitat._NEWLINE_En l\'escola holandesa el retrat \xc3\xa9s la norma. "Els holandesos \xe2\x80\x94diu Fromentin\xe2\x80\x94 estimen la semblan\xc3\xa7a." La veritat d\'aquesta frase crida l\'atenci\xc3\xb3, sobretot, quan s\'examinen les obres de Hals i de Rembrandt; especialment la d\'aquest \xc3\xbaltim proven aquesta mescla de realisme i d\'interpretaci\xc3\xb3 personal. Ter Borch, el pintor de retrats s\'oculta en cadascuna de les seves obres, per\xc3\xb2 apareix en el valor del conjunt. De qu\xc3\xa8 prov\xc3\xa9 que els seus retrats no gaudeixin, generalment, de la gl\xc3\xb2ria que mereixen? I hi ha alguns cr\xc3\xadtics que no vacil\xc2\xb7len a situar-los a la mateixa altura que els de Rembrandt; precisament per la seva qualitat de retratista sorprenent s\'eleva Ter Borch per sobre de la majoria dels petits mestres de l\'escola i s\'aproxima als grans mestres de la pintura._NEWLINE_Estudiar els retrats de Ter Borch \xc3\xa9s reunir els temes de les seves obres de composici\xc3\xb3. Els retrats que assenyalen abundosament l\'obra de Ter Borch s\xc3\xb3n com altres tants moments de vitalitat intensa on l\'\xc3\xa0nima del pintor es deixa absorbir per la dels seus personatges, per\xc3\xb2 de tal manera que aquests apareixen m\xc3\xa9s grans i m\xc3\xa9s dotats d\'una vida m\xc3\xa9s intensa.\n_START_SECTION_\nTroballa holandesa\n_START_PARAGRAPH_\nHolanda trob\xc3\xa0 en Ter Borch un retratista espavilat sense superxeries, que sabia veure a trav\xc3\xa9s de l\'aspecte variable del model un altre de trets m\xc3\xa9s constants. En aquest sentit es mostra molt superior a Moro, ja que, si b\xc3\xa9 \xc3\xa9s veritat que els retrats d\'aquest donen idea acabada del model, no s\xc3\xb3n transcendents. En aquest sentit, la realitat la posseeix Ter Borch en un gran alt grau, encara que sap traduir fidelment els trets essencials de la cara, als quals els altres deuen la seva ra\xc3\xb3 d\'existir, i que determinen en certa manera un car\xc3\xa0cter, a m\xc3\xa9s, en els aspectes canviants de la fisonomia, expressi\xc3\xb3 inquieta de l\'esguard i entre els m\xc3\xa9s imperceptibles moviments del rostre sorprenent el lluny\xc3\xa0 joc de les psicologies, per compondre una actitud de la figura humana ensems el m\xc3\xa9s exacta i moguda que sigui possible.\n_START_SECTION_\nEl lloc de Ter Borch\n_START_PARAGRAPH_\nConsiderant el lloc que com a retratista ocupa Ter Borch en l\'escola holandesa, se li poden trobar rivals, per\xc3\xb2 no mestres. Quan acab\xc3\xa0 el seu gran quadre La Pau de M\xc3\xbcnster, en el qual es rebel\xc2\xb7l\xc3\xa0 com a consumat pintor de retrats, havia viatjat prou per afirmar les influ\xc3\xa8ncies estrangeres que m\xc3\xa9s tard hauria d\'utilitzar genialment, influ\xc3\xa8ncies de l\'art d\'It\xc3\xa0lia i Espanya que es descobreixen en la concepci\xc3\xb3 del dibuix, en l\'elevaci\xc3\xb3 del conjunt i en la riquesa del color: no perqu\xc3\xa8 s\'hi descobreixin semblances netament marcades, sin\xc3\xb3 a causa de cert aire d\'afinitat dif\xc3\xadcil de definir, per\xc3\xb2 el seu encant ens embarga imperiosament. Aquest lla\xc3\xa7 invisible es descobreix en l\'estudi dels seus principals retrats. En ells, com en totes les obres de Ter Borch, hi ha quelcom infinitament m\xc3\xa9s elevat que en la major part dels pintors d\'aquesta \xc3\xa8poca, i sense deixar de ser exacta l\'expressi\xc3\xb3 de l\'ambient i de la ra\xc3\xa7a apareixen revestits d\'un car\xc3\xa0cter de noblesa gens comuna en l\'escola holandesa. _NEWLINE_Tot en l\'obra de Ter Borch \xc3\xa9s retrat. Prengui\'s com a exemple l\'admirable quadre del Museu de Frankfurt, Dona bevent vi, el mateix que amb altres quadres en els quals les figures, a\xc3\xafllades o no, apareixen col\xc2\xb7locades en el seu valor just, com en el Concert del Louvre, La salut aportada, el Duet, el M\xc3\xbasic ambulant i d\'altres. Traient el que no \xc3\xa9s essencial al retrat, deixant nom\xc3\xa9s aquesta ombra vibrant sobre la qual sorgeixen les fisonomies i comparant-les amb les m\xc3\xa9s belles figures dels seus retrats, es veu que aquestes fisonomies s\xc3\xb3n germanes i el seu parentesc \xc3\xa9s sorprenent a condici\xc3\xb3, naturalment, de veure solament una semblan\xc3\xa7a moral.\n_START_SECTION_\nLa Pau de M\xc3\xbcnster\n_START_PARAGRAPH_\nReunint les diverses figures dels retrats de Ter Borch es podrien compondre quadres en qu\xc3\xa8 els personatges tindrien un cert aire de comprendre\'s, sense que els seus gests ni ocupacions comunes fossin necessaris per explicar la seva afinitat. La Pau de M\xc3\xbcnster data de 1648. En aquesta \xc3\xa8poca, Ter Borch encara no havia signat el quadre titulat El ban, per\xc3\xb2 ja havia fet importants retrats, especialment el de Gaspar Barloeus. A M\xc3\xbcnster mateix, abans de comen\xc3\xa7ar el fam\xc3\xb3s quadre (en el qual pot dir-se que hi ha reunits 90 retrats), l\'artista exercit\xc3\xa0 la seva m\xc3\xa0 pintant-ne alguns, entre d\'altres els d\'Adriano Pauw, el de la seva esposa Anna Ruytenburch, el de Jacob van der Burch i el de Godard van Reede, un dels delegats d\'Utrecht; aquest \xc3\xbaltim es troba encara en la Sala de la Pau. La Pau de M\xc3\xbcnster \xc3\xa9s una p\xc3\xa0gina hist\xc3\xb2rica sorprenent on es veuen agrupats front a front els delegats de dos pa\xc3\xafsos rivals amb les seves fisonomies t\xc3\xadpiques, quadre molt diferent dels de les corporacions de Van der Helst i de Frans Hals. _NEWLINE_A l\'agrupament m\xc3\xa9s o menys fant\xc3\xa0stic d\'aquests Ter Borch oposa una disposici\xc3\xb3 severa dels personatges. Hals limita la mida de les figures a les dimensions dels seus quadres, i no es preocupa m\xc3\xa9s que de pintar retrats subordinant tota la resta al seu relleu absolut. Ter Borch, en canvi, eixampla aqu\xc3\xad el quadre en qu\xc3\xa8 es mouen les figures, i d\xc3\xb3na aix\xc3\xad als grups la naturalitat esbala\xc3\xafdora d\'un fet hist\xc3\xb2ric singularment suggestiu. La Pau de M\xc3\xbcnster \xc3\xa9s una d\'aquestes obres que no es poden contemplar sense sentir certa inquietud. La primera impressi\xc3\xb3 \xc3\xa9s desagradable; per\xc3\xb2 l\'espectador nota tanmateix que es troba davant de quelcom prodigi\xc3\xb3s. L\'aud\xc3\xa0cia d\'aquesta composici\xc3\xb3 consisteix en la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 uniforme de les figures, les quals estan, per dir-ho aix\xc3\xad, juxtaposades. Una vegada desapareguda la mala impressi\xc3\xb3 del primer moment, les figures s\'animen malgrat la seva aparent fredor. Tots els pensaments convergeixen vers un centre de gravetat: la taula, coberta de vellut verd, en la qual hi ha dipositades les ins\xc3\xadgnies de la pau, i davant la qual els plenipotenciaris d\'Holanda i Espanya llegeixen simult\xc3\xa0niament, amb la m\xc3\xa0 al\xc3\xa7ada, els termes del tractat. Les dues figures centrals formen, en certa forma, el punt d\'uni\xc3\xb3 dels dos grups repartits a ambd\xc3\xb3s cantons del quadre. A l\'esquerra, l\'ambaixador de les Prov\xc3\xadncies Unides; a la dreta, l\'ambaixador de Felip IV de Castella. _NEWLINE_Si s\'a\xc3\xaflla qualsevol de les figures d\'aquest quadre es t\xc3\xa9 un retrat de ra\xc3\xa7a de sorprenent semblan\xc3\xa7a: la tensi\xc3\xb3 especial d\'esperit que contrau els muscles del rostre expressa el que un retrat ordinari no expressaria. Doncs b\xc3\xa9, el conjunt de tant retrat en moment tan greu ageganta l\'extraordin\xc3\xa0ria pot\xc3\xa8ncia psicol\xc3\xb2gica d\'aquesta obra. Les dificultats m\xc3\xa9s aspres resten ven\xc3\xa7udes de manera h\xc3\xa0bil. Al color viu i ricament distribu\xc3\xaft s\'ajunta un dibuix ensems agosarat i perfecte que d\xc3\xb3na a les figures vigor reconcentrat. _NEWLINE_Estranya fortuna la d\'aquest quadre que, semblant a moltes d\'altres obres d\'art, m\xc3\xa9s aviat va sorprendre que no pas va satisfer els seus coetanis. No pogu\xc3\xa9 vendre\'s en vida de l\'artista, i \xc3\xbanicament despr\xc3\xa9s de la seva mort fou venut per una quantitat irris\xc3\xb2ria. Es vei\xc3\xa9 ben aviat apreciat i disputat, passant a mans del pr\xc3\xadncep de Tayllerand i dels ducs de Berry, pass\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s a ser adquirit a preu d\'or pel marqu\xc3\xa8s de Hertfort, que el lleg\xc3\xa0 a una de les Galeries de Pintura m\xc3\xa9s c\xc3\xa8lebres del m\xc3\xb3n._NEWLINE_A l\'esquerra del quadre, discretament, a l\'ombra, com desitj\xc3\xb3s de no ser notat, l\'artista hi pos\xc3\xa0 el seu retrat \xe2\x80\x94per dir la veritat, mig retrat, ja que no es percep nom\xc3\xa9s que la meitat del rostre d\'una figura que tem ser vista. Tot i aix\xc3\xad, Ter Borch no s\'oblid\xc3\xa0 de deixar a la posteritat el fidel retrat de la seva persona, ja que se\'n coneix m\xc3\xa9s d\'un. El del Museu de La Haia mostra un dels retrats dempeus que Ter Borch tenia per costum pintar, i dels quals el pitjor \xc3\xa9s una obra d\'art. En aquest se\'ns presenta d\'aquests negres plens de llum i vida que l\'artista fa ressaltar i que semblen pintats per si mateixos, per pur amor de l\'art._NEWLINE_Aquests tons negres tamb\xc3\xa9 s\'observen en els dos Retrats d\'home, del Museu de Berl\xc3\xadn; en El consell de magistrats; en La Pau de M\xc3\xbcnster; a L\'assemblea d\'eclesi\xc3\xa0stics, i, sobretot, en el Retrat d\'un gentilhome, de la Galeria Nacional de Londres, en el qual potser assoleix la major bellesa, ja que \xc3\xa9s sense cap mena de dubte el m\xc3\xa9s bonic el que signa Ter Borch. _NEWLINE_El mateix vigor\xc3\xb3s estil ennobleix els Grups de fam\xc3\xadlia, especialment els dels Kolenberg i de Moerkerke. Aquest \xc3\xbaltim \xc3\xa9s notable per la bella sobrietat de la seva composici\xc3\xb3 i per l\'expressi\xc3\xb3 ensems hier\xc3\xa0tica i familiar de les tres figures, estretament unides, en les quals s\'hi resumeixen les energies essencials d\'una ra\xc3\xa7a s\xc3\xb2lidament establerta per un passat de sanes tradicions._NEWLINE_Seria quasi impossible estudiar tota la s\xc3\xa8rie de retrats de Ter Borch. Entre els m\xc3\xa9s notables s\'han de citar el retrat en miniatura del Marqu\xc3\xa8s de Pe\xc3\xb1aranda, els de l\'Home del bast\xc3\xb3 i Corneli de Graeff. Els de Geertje Mattthyssen, esposa de l\'artista, i l\'admirable de la Col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Luycken-Glashorst mereixen particular atenci\xc3\xb3. El tipus de la dona creat per Ter Borch es troba recordat per una fisonomia de gr\xc3\xa0cia m\xc3\xa9s profunda en qu\xc3\xa8 l\'aproximaci\xc3\xb3 a l\'edat madura desperta harmonies torbadores. Aquestes dues figures resumeixen tota una etapa. Els retrats que Ter Borch pint\xc3\xa0 de Guillem III i de Felip IV han desaparegut, destru\xc3\xafts pels homes i pel foc.'