b"\n_START_ARTICLE_\nLa ni\xc3\xb1a de luto\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nL'acci\xc3\xb3 transcorre principalment a La Palma del Condado (Huelva). Les cases, els carrers, l'esgl\xc3\xa9sia, el cementiri, el camp, van ser decorats naturals i aut\xc3\xa8ntics pels que es van desplegar els personatges. _NEWLINE_Roc\xc3\xado V\xc3\xa1zquez Romero \xc3\xa9s una \xc2\xabjoven casadera\xc2\xbb, com es deia en aquells anys de la d\xc3\xa8cada dels 60 del segle xx, que t\xc3\xa9 un prom\xc3\xa8s nomenat Rafael Castroviejo. Rafael \xc3\xa9s de professi\xc3\xb3 practicant. Roc\xc3\xado acaba d'arribar a la fi d'un dol de sis mesos imposat per la mort de la seva \xc3\xa0via. En aquest moment ja t\xc3\xa9 perm\xc3\xads per seguir les relacions amb el seu xicot, per passejar amb ell, anar al cinema, a l'esgl\xc3\xa9sia, al ball i parlar, sobretot parlar i fer plans per al casament interromput a causa del dol. Per\xc3\xb2 el dest\xc3\xad vol que novament els seus plans s'interrompin perqu\xc3\xa8 mor l'avi i els costums socials dicten que la n\xc3\xa9ta ha de portar com la vegada anterior sis mesos de dol. Rafael no es conforma amb aquesta nova espera i aconsegueix conv\xc3\xa8ncer a Roc\xc3\xado de qu\xc3\xa8 escapi de l'opressi\xc3\xb3 familiar, se'n vagi amb ell a Huelva i una vegada lliures es casin. Quan ja est\xc3\xa0 tot parlat i preparat per a la fuga, mor el pare de Roc\xc3\xado i la vida s'atura novament, els plans es desfan i les esperances s'esvaeixen. Rafael se'n va sol a Huelva.  \xc2\xabNo puc amb tot aix\xc3\xb2, Roc\xc3\xado\xc2\xbb, diu en anar-se'n; i ella contesta, \xc2\xabHo comprenc Rafael\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nRepartiment\n_START_PARAGRAPH_\nEls dos actors principals van ser Mar\xc3\xada Jos\xc3\xa9 Alfonso  al paper de Roc\xc3\xado V\xc3\xa1zquez Romero i Alfredo Landa com el jove practicant Rafael Castroviejo. No eren aprenents en la professi\xc3\xb3 per\xc3\xb2 mai no havien representat papers de protagonista; havien fet papers secundaris en algunes pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de considerar-se bons actors de teatre. En el moment en qu\xc3\xa8 es va crear el repartiment els dos estaven treballant i assajant al teatre Infanta Beatriz de Madrid. Per a ells va ser el salt a la fama despr\xc3\xa9s de la seva actuaci\xc3\xb3 com veritables professionals que tant els seus companys com la cr\xc3\xadtica van valorar en el seu just lloc. Alfredo Landa vivia el treball de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula amb tant entusiasme que no es perdia ni un moment del rodatge, encara que no hagu\xc3\xa9s estat convocat. Maria Jos\xc3\xa9 Alfonso es va casar amb un dels productors (Francisco Molero) _NEWLINE_Els actors Jos\xc3\xa9 Vicente Cerrudo i Lina Onesti van assumir els papers dels avis de la protagonista. Aquests mateixos actors havien donat vida a la parella protagonista de Del rosa al amarillo en la segona part, \xc3\xa9s a dir en la hist\xc3\xb2ria d'amor dels ancians. Vicente Cerrudo apareix en algunes escenes de La ni\xc3\xb1a de luto per\xc3\xb2 Lina Onesti nom\xc3\xa9s est\xc3\xa0 present en una fotografia, ja que quan la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula comen\xc3\xa7a, l'\xc3\xa0via ja s'havia mort._NEWLINE_Francisco Summers, germ\xc3\xa0 del director Manuel Summers, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s d'aportar la idea original com un record a la seva pr\xc3\xb2pia experi\xc3\xa8ncia, va encarnar el personatge del conductor del cotxe de morts. La plantilla de personatges secundaris es va cobrir amb altres actors que representaven amics, parents, gu\xc3\xa0rdia civil, capell\xc3\xa0, etc.\n_START_SECTION_\nTema\n_START_PARAGRAPH_\nEl costum d'exterioritzar el dol per la mort d'una persona pr\xc3\xb2xima amb les peces de roba de vestir \xc3\xa9s una cosa universal i consubstancial a l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0. Fins i tot l'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle xx va perdurar aquest costum a Espanya i no nom\xc3\xa9s des d'un punt de vista religi\xc3\xb3s sin\xc3\xb3 social. La c\xc3\xa0rrega social tenia molta influ\xc3\xa8ncia; els costums, \xc2\xabel qu\xc3\xa9 dir\xc3\xa1n\xc2\xbb. En la vestidura va ser for\xc3\xa7a com\xc3\xba l'\xc3\xbas de l'anomenada \xc2\xabnegra pena\xc2\xbb que consistia en un vel llarg que de vegades ocultava el rostre i relliscava per tota l'esquena._NEWLINE_Eren arguments a esgrimir i dels que rarament es podia escapar. El temps estipulat per portar el dol estava perfectament reglamentat: dos anys de dol rigor\xc3\xb3s -\xc3\xa9s a dir, vestir de negre de dalt a baix, roba interior inclosa- per la defunci\xc3\xb3 del c\xc3\xb2njuge. Dos anys de dol rigor\xc3\xb3s per la defunci\xc3\xb3 d'un fill. Un any de dol rigor\xc3\xb3s i sis mesos d'alleugeriment els fills per la mort dels seus pares. Sis mesos de dol i tres d'alleugeriment per la mort dels avis. Aix\xc3\xb2 \xc3\xbaltim va ser el que va haver de suportar Roc\xc3\xado, la protagonista de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Per\xc3\xb2 \xc3\xa9s que el dol en alguns llocs no es limitava a les vestimentes sin\xc3\xb3 al quotidi\xc3\xa0 de la vida, per tant si una jove estava de dol deixava, per respecte, de parlar o passejar amb el prom\xc3\xa8s i, per descomptat, no podia pensar en la cerim\xc3\xb2nia del casament.\n_START_SECTION_\nProducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nManuel Summers va concebre la seva primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Del rosa al groc amb tres hist\xc3\xb2ries diferenciades que tenien el denominador com\xc3\xba de l'amor: amor entre adolescents, amor entre joves i amor entre ancians. Per\xc3\xb2 veient que seria un gui\xc3\xb3 massa llarg, va optar per treure el tema central dels joves que donaria joc per a una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula independent; aix\xc3\xad va ser com va n\xc3\xa9ixer La ni\xc3\xb1a de luto. Va ser en ple rodatge de Del rosa al amarillo quan Summers va presentar als productors Francisco Molero i Jos\xc3\xa9 Antonio S\xc3\xa1inz de Vicu\xc3\xb1a el gui\xc3\xb3 del que seria La ni\xc3\xb1a de luto. Tots dos van intuir que podria ser una bona pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula i als pocs mesos va comen\xc3\xa7ar el seu rodatge. _NEWLINE_El lloc escollit per als exteriors va ser un poble de la prov\xc3\xadncia de Huelva nomenat  La Palma del Condado, un lloc el barri vell el qual est\xc3\xa0 declarat B\xc3\xa9 d'inter\xc3\xa8s cultural en la categoria de  Conjunt Hist\xc3\xb2ric-Art\xc3\xadstic, per Decret del 8 d'octubre de 2002. Els seus habitants es van convertir aviat en els millors col\xc2\xb7laboradors, formant equip amb els professionals. Aquests professionals ja es coneixien de la producci\xc3\xb3 anterior de Summers i molts eren companys a l'EOC (Escola Oficial de Cinema) incl\xc3\xb2s el propi Summers. Les escenes que van necessitar decorats es van rodar als Estudis Ballesteros de Seraf\xc3\xadn Ballesteros i van ser obra de l'escen\xc3\xb2graf Sigfrido Burmann. El t\xc3\xa8cnic de so va ser Eduardo Fern\xc3\xa1ndez que va realitzar una dif\xc3\xadcil feina en prendre les veus i els sorolls en directe.\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nCinquanta anys m\xc3\xa9s tard els germans Jos\xc3\xa9 i Manuel Lagares (guanyadors d'un premi Goya de l'any 2000, pel seu curtmetratge Los Gira-soles) es van implicar en l'elaboraci\xc3\xb3 del documental La ni\xc3\xb1a ya no est\xc3\xa1 de luto  com a homenatge i commemoraci\xc3\xb3 a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Summers i al poble que li va donar vida."