b'\n_START_ARTICLE_\nCatedral de Tortosa\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nQuan el 1148 Ramon Berenguer IV va conquerir la ciutat va concedir a Bernat Tort, arquebisbe de Tarragona i bisbe provisional de Tortosa, la mesquita m\xc3\xa9s gran de la ciutat i totes les seves possessions, aquest bisbe la va convertir tot seguit en catedral i aprofitant les edificacions musulmanes les va reconvertir en estances per al monestir, es va anomenar bisbe a Gaufred d\'Aviny\xc3\xb3 (1151-1165) abat de la can\xc3\xb2nica de Sant Ruf d\'Aviny\xc3\xb3. En temps del bisbe Pon\xc3\xa7 de Torrella (1213-1254) es van anar ampliant els dominis de la di\xc3\xb2cesi amb l\'annexi\xc3\xb3 dels territoris valencians de Morella i Borriana, construint-se un palau episcopal sota el mandat del bisbe Berenguer de Prat (1316-1340)._NEWLINE_El claustre junt amb les depend\xc3\xa8ncies canonicals van ser constru\xc3\xafts durant els segles XII i XIII._NEWLINE_L\'actual catedral de Santa Maria es va comen\xc3\xa7ar a construir al 21 de maig del 1347, quan el bisbe Bernat Oliver en col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 solemnement la primera pedra. Durant molts anys es va pensar que hi havia hagut un concurs de projectes l\'any 1345, ja que el canonge Matamoros (1932), el primer historiador modern de l\'edifi, va datar en aquest any dos dibuixos que atribu\xc3\xad als mestres Antoni Guarc (en realitat, un mestre actiu a les d\xc3\xa8cades de 1370 i 1380) i Benet Basques de Montblanc (mestre del qual no s\'han trobat refer\xc3\xa8ncies documentals). Avui nom\xc3\xa9s es conserva el dibuix original de Guarc, que correspon a una planta de tres naus amb deambulatori i un absis amb nou capelles radials. En tot cas, va ser el mestre Bernat d\'Alguaire, procedent d\'Horta de Sant Joan, qui al maig de 1346 va signar les capitulacions com a mestre major._NEWLINE_A la cronologia de l\'obra de l\'absis es pot observar de tan \xc3\xa0rdua i llarga que es va presentar. Durant els anys 1366 fins finals de 1381 es va ocupar d\'elles el mestre d\'obres Andreu Juli\xc3\xa0, que m\xc3\xa9s tard va ser l\'autor de la famosa "torre del Micalet", campanar de la catedral de Val\xc3\xa8ncia. Despr\xc3\xa9s, a partir del 1382, es van fer c\xc3\xa0rrec dels treballs Pere Moragues i Joan de Frenoy, fins als volts del 1400, quan es van es van acabar les capelles radials. El 1416 constaven com a mestres majors Pasqual de Xulbi (o Pasqual d\'Eixulbi) i el seu fill Joan de Xulbi (o Joan d\'Eixulbi), treballant tamb\xc3\xa9 a l\'absis. La clau de volta central del presbiteri, que representa la Coronaci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u, s\'atribueix a Bartomeu Santal\xc3\xadnea. L\'altar es consagrava el 1441. Consta que aquestes obres es van fer amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de la ciutat, que va contractar mestres, pagar materials i cedir espais per a la construcci\xc3\xb3 del temple._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 de la nau va ser igualment molt lenta i amb interrupcions freq\xc3\xbcents. Gr\xc3\xa0cies a les donacions fetes el 1487 per Miquel Terga, es va poder acabar la primera volta de la nau despr\xc3\xa9s de l\'altar i el 1496 es pintava la clau de volta d\'aquest tram aix\xc3\xad com la seva pavimentaci\xc3\xb3. L\'any 1586 s\'arribava als pilars del tercer i quatre tram i s\'obria una porta que comunicava el tercer tram amb el claustre. Sense esperar l\'acabament de les obres, l\'any 1597 es va procedir a una nova consagraci\xc3\xb3 pel bisbe Gaspar Punter i Barreda, en aquest mateix any es va col\xc2\xb7locar la primera pedra del baptisteri i de la torre. _NEWLINE_El cap\xc3\xadtol catedralici va decidir d\'adoptar les noves formes barroques per completar l\'obra a la fa\xc3\xa7ana, que es va prolongar fins a la meitat del segle XVIII. Des d\'aqu\xc3\xad l\'activitat d\'aquest per\xc3\xadode es demostra sobretot per la gran quantitat de capelles que es van realitzar com la de la Mare de D\xc3\xa9u de la Cinta realitzada entre els anys 1672 i 1725.\n_START_SECTION_\nCan\xc3\xb2nica de Tortosa\n_START_PARAGRAPH_\nSota l\'orde de Sant Agust\xc3\xad, la vida can\xc3\xb2nica va ser establerta el 1154-1155 per Gaufred d\'Aviny\xc3\xb3 i els seus monjos (en principi nou)mitjan\xc3\xa7ant un document anomenat Prima Ordenatio Ecclesie Dertusensis, on s\'anomenen els c\xc3\xa0rrecs de prior, cambrer, sagrist\xc3\xa0, procurador i hospitalari, m\xc3\xa9s endavant el nombre de canonges va augmentar a dotze. Estructurant-se definitivament el 1178 sota el mandat de Pon\xc3\xa7 de Monells (1165-1193) provinent del monestir de Sant Joan de les Abadesses que a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s va ser el que va portar del seu monestir original, alguns c\xc3\xb2dexs lit\xc3\xbargics, que es guarden a l\'Arxiu Capitular de Tortosa. El bisbe Arnau de Jard\xc3\xad, el 1278, va establir que totes les possessions dels canonges una vegada morts passessin a ser propietat del cap\xc3\xadtol. Fins a l\'any 1369 els bisbes nom\xc3\xa9s podien ser escollits entre els canonges. A una butlla atorgada pel papa Benet XIII el 1414, s\'anomena que s\xc3\xb3n vint els monjos que hi havia en aquesta \xc3\xa8poca. Es va mantenir la vida mon\xc3\xa0stica fins a l\'any 1772 quan el papa Climent XIV va secularitzar la can\xc3\xb2nica.\n_START_SECTION_\nCatedral rom\xc3\xa0nica\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de pocs anys des de la consagraci\xc3\xb3 de la mesquita per al seu \xc3\xbas cristi\xc3\xa0, en 1158 es va comen\xc3\xa7ar una nova construcci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nica, sota l\'advocaci\xc3\xb3 de Santa Maria, constava de planta llatina, i no es conserven m\xc3\xa9s que restes de murs i alguna finestra. La seva consagraci\xc3\xb3 va ser feta per l\'arquebisbe de Tarragona Berenguer de Vilademuls el dia 28 de novembre de 1178 sota el mandat del bisbe Pon\xc3\xa7 de Monells i amb la compareixen\xc3\xa7a d\'Alfons II d\'Arag\xc3\xb3 i la seva esposa San\xc3\xa7a de Castella. Totes aquestes dades es poden veure a una placa commemorativa, conservada a l\'escala que comunica el claustre amb la pla\xc3\xa7a de Palau, i des de desembre de 2007 es troba a l\'exposici\xc3\xb3 permanent oberta a la Catedral.\n_START_SECTION_\nInterior\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 planta basilical de tres naus separades per pilars i amb capelles laterals entre els contraforts, amb volta de creueria quadrangular que a l\'absis s\xc3\xb3n en forma de trapezi i triangles totes convergeixen a la gran clau de volta central del presbiteri, on est\xc3\xa0 esculpida i policromada la representaci\xc3\xb3 de la Coronaci\xc3\xb3 de la Verge pel seu fill. La cap\xc3\xa7alera est\xc3\xa0 formada per un absis semicircular, envoltat per una doble girola, l\'\xc3\xbanica d\'aquesta classe que existeix a Catalunya, la primera formada per la prolongaci\xc3\xb3 de les dues naus laterals i la segona per les capelles radials amb una separaci\xc3\xb3 entre l\'absis i la girola amb dos nivells d\'arcs ogivals, l\'inferior calat amb traceria g\xc3\xb2tica flam\xc3\xadgera. La disminuci\xc3\xb3 progressiva de l\'al\xc3\xa7ada dels cossos de l\'absis, deambulatori i capelles radials aconsegueixen el poder tenir tres nivells de vitralls que inunden de llum l\'interior del temple. Aquests vitralls s\xc3\xb3n de dues etapes diferents: els de la cap\xc3\xa7alera foren obrats a finals del segle XIX als tallers d\'Eduald Amig\xc3\xb3, destacat mestre vitraller historicista i els de les naus despr\xc3\xa9s la darrera guerra civil._NEWLINE_La nau consta de cinc trams amb voltes de creueria sostingudes per grans pilars que recorden la catedral de Barcelona, per la difer\xc3\xa8ncia entre l\'al\xc3\xa7ada de la nau central, les naus laterals i les capelles van permetre la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 de vitralls als dos murs superiors per a la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 de l\'interior. Els arcs ogivals dels finestrals aix\xc3\xad com els de les capelles van rebaixant els arcs ogivals a mesura que s\'avan\xc3\xa7a cap als \xc3\xbaltims trams dels peus del temple, a causa de la durada de les obres i el pas d\'un estil arquitect\xc3\xb2nic a un altre. A les capelles de l\'\xc3\xbaltim tram tamb\xc3\xa9 se substitueix les voltes de creueria per la volta de can\xc3\xb3 amb cassetons. _NEWLINE_La capella del Baptisteri, conserva una pila baptismal octogonal del segle XV amb l\'escut de Benet XIII._NEWLINE_La capella de la Mare de D\xc3\xa9u del Roser, obra de l\'important mestre pedrapiquer Pere Compte, cont\xc3\xa9 el sepulcre alabastr\xc3\xad de Joan de Girona (s. XV), el m\xc3\xa9s espectacular de la catedral. El retaule del Roser, realitzat a la segona meitat del segle XVIII continuant l\'est\xc3\xa8tica rococ\xc3\xb3._NEWLINE_Del segle XVI cal destacar el retaule del Nom de Jes\xc3\xbas, amb talles dels escultors Vicent Rodorat i Baptista V\xc3\xa1zquez i un interessant Crist obra d\'Antonio Soto, pintor de Saragossa. L\'estructura del retaule fou realitzada pel fuster Gabriel Sit, seguint un model de Sebastiano Serlio. Les carnacions de les figures i la decoraci\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica de l\'arquitectura del retaule foren obra dels pintors Joan Desi i Jaume Talarn, aquesta darrer tamb\xc3\xa9 autor de l\'Anunciaci\xc3\xb3 pintada a la base del pedestal del retaule._NEWLINE_Del segle XVII s\'ha incorporat recentment (any 2018) el retaule de l\'antiga capella de santa C\xc3\xa0ndia, enderrocada al segle XIX per tal d\'obrar la capella del sant Crist. El retaule, an\xc3\xb2nim, fou obrat entre els anys 1667 i 1681 (data gravada al coronament i que deu correspondre a la seva dauradura). El cos central del retaule \xc3\xa9s on es concentren els principals valors escult\xc3\xb2rics i art\xc3\xadstics del retaule. Al centre hi ha un magn\xc3\xadfic relleu amb la representaci\xc3\xb3 convencional d\'una santa m\xc3\xa0rtir (ja que porta l\'habitual palma del martiri, a m\xc3\xa9s d\'un llibre tancat a la seva m\xc3\xa0 dreta). A banda i banda d\'aquest cos central hi ha altres dues figures femenines._NEWLINE_Del segle XVIII hi ha dos interessants exemples de retaules: el de Sant Josep, on es combinen elements de talla i pintures (aquestes \xc3\xbaltimes del segle XVI)._NEWLINE_Dels antics retaules medievals de la catedral se n\'ha de destacar el de Pere Serra. Conegut pel retaule de la Mare de D\xc3\xa9u de la cadernera, la seva part central i la predel\xc2\xb7la formen part de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 del Museu Nacional d\'Art de Catalunya, a Barcelona.\n_START_SECTION_\nAltar major\n_START_PARAGRAPH_\nL\'altar major est\xc3\xa0 presidit per un retaule dedicat a la Mare de D\xc3\xa9u de l\'Estrella, antiga titular de la Catedral, constru\xc3\xaft a mitjan segle XIV en fusta policromada i daurada presentant la forma d\'un pol\xc3\xadptic, amb escultures a la part interna i pintures a l\'externa. Realitzat l\'any 1351 amb clara influ\xc3\xa8ncia italiana. La part escult\xc3\xb2rica consta de vint-i-quatre escenes que narren la vida de Jes\xc3\xbas i la Verge Maria, repartides al llarg de tres pisos i en vuit carrers damunt cada un d\'ells es troba el coronament amb un gablet amb traceries de forma lobulada, al centre es troba una imatge exempta de la Verge de l\'Estrella amb el Nen en bra\xc3\xa7os, completat amb altres quatre imatges de sants a la intersecci\xc3\xb3 dels batents del retaule, sobre la imatge central de la Verge i d\'aquests sants estan col\xc2\xb7locats uns alts pinacles. _NEWLINE_La part pict\xc3\xb2rica representa la Passi\xc3\xb3 i Resurrecci\xc3\xb3 de Crist, atribu\xc3\xafdes a Francesco d\'Oberto. _NEWLINE_Tradicionalment la part escult\xc3\xb2rica havia estat relacionada amb autors italians i realitzada a It\xc3\xa0lia, aquesta proposta, en les \xc3\xbaltimes restauracions, ha estat rebutjada en trobar-se dins de la decoraci\xc3\xb3, rebuts en catal\xc3\xa0 enganxats amb cola de fuster, el que esclareix que el lloc de la seva construcci\xc3\xb3 havia de ser a Catalunya i no a It\xc3\xa0lia. Pel que fa al seu autor, els \xc3\xbaltims estudis ho relacionen amb Pere Moragues, per la seva semblan\xc3\xa7a amb obres d\'aquest mateix artista i per les dates que es trobava com a mestre major de la catedral de Tortosa. La relaci\xc3\xb3 amb altres retaules d\'orfebreria des d\'un punt de vista iconogr\xc3\xa0fic s\xc3\xb3n amb el de Santa Maria de Salas (Osca) i el retaule major de la catedral de Girona._NEWLINE_A la tesi doctoral de Vict\xc3\xb2ria Almuni l\'any 2002, ja manifesta que el mencionat retaule es va haver de col\xc2\xb7locar a l\'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica i segurament no es va traslladar al presbiteri actual fins a 1441, any de la seva consagraci\xc3\xb3 com a catedral g\xc3\xb2tica. Va ser repintat l\'any 1545, segurament desmuntant-ho i canviat l\'ordre de les escenes._NEWLINE_El retaule es mostrava tancat i nom\xc3\xa9s s\'obria els dies de festa assenyalats dedicats a la Mare de D\xc3\xa9u i a Crist, aquest costum es va haver de perdre amb el temps, ja que l\'any 1935 consta que les taules pintades de les portes es guardaven al dormitori de la can\xc3\xb2nica de la catedral._NEWLINE_Durant la guerra civil espanyola, va ser desmuntat per protegir-lo. Als anys setanta del segle XX van ser robades dues figures: la Verge de l\'Epifania i l\'escena de la Resurrecci\xc3\xb3. L\'any 1983 es va realitzar una restauraci\xc3\xb3 per t\xc3\xa8cnics de la Generalitat de Catalunya. _NEWLINE_A una capella del deambulatori a la part posterior de l\'altar es trobava el retaule de la Transfiguraci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XV i atribu\xc3\xaft al taller del pintor Jaume Huguet. \xc3\x89s una de les peces m\xc3\xa9s significatives i vistoses del tresor catedralici de Tortosa. El va fer per enc\xc3\xa0rrec d\'un fidel de la catedral. Una de les escenes que inclou \xc3\xa9s la de la del Judici Final amb els morts sortint de les tombes i un dels morts que apareix \xc3\xa9s precisament aquest fidel. Des de desembre de 2007 es troba exposat al refetor. Malgrat la l\xc3\xb2gica insist\xc3\xa8ncia a mantenir l\'atribuci\xc3\xb3 a Jaume Huguet -aix\xc3\xb2 s\xc3\xad, sempre s\'ha dit que es tractava d\'una obra de taller-, darrerament s\'ha pogut documentar el retaule i vincular-lo als pintors Rafael Verg\xc3\xb3s i Pere Alemany._NEWLINE_De la segona meitat del segle XV, amb influ\xc3\xa8ncia de l\'escola flamenca, s\xc3\xb3n els dos p\xc3\xbalpits de pedra, que contenen la representaci\xc3\xb3 dels Evangelistes i dels Sants Pares de l\'Esgl\xc3\xa9sia. En ells s\'exhibeix l\'her\xc3\xa0ldica de la fam\xc3\xadlia Soldevila.\n_START_SECTION_\nReixa del presbiteri\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser sufragada pel bisbe Gaspar Punter (1590-1601), per tancar el presbiteri i que actualment es troba a l\'\xc3\xbaltim tram, als peus de la nau central, respon a models renaixentistes castellans, est\xc3\xa0 constitu\xc3\xafda per barres cil\xc3\xadndriques i poligonals i barres transversals que formen una doble reixa a la part baixa, amb arcuacions ogivals a la part superior i acabats amb pues i flors de lis, est\xc3\xa0 adornada amb aplicacions de bronze i motius grotescs formats amb xapa calada.\n_START_SECTION_\nCor\n_START_PARAGRAPH_\nEl cor d\'estil renaixentista va ser realitzat per Crist\xc3\xb3bal de Salamanca, escultor nascut a \xc3\x80vila, que ja havia treballat al cor superior del monestir de Montserrat (destru\xc3\xaft per un incendi l\'any 1811), i que va ser ajudat entre d\'altres, pel fuster de la catedral Gabriel Sit. De fet, un document del 1583 indica que el canonge Jaume Cassador, d\xe2\x80\x99una banda, i el Cap\xc3\xadtol de la Seu, de l\xe2\x80\x99altra,van convocar un concurs de projectes que consistia en l\xe2\x80\x99elaboraci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una cadira conforme a una tra\xc3\xa7a que seguia l\xe2\x80\x99exemple del cor de Tarragona. En aquest afer hi ha documentats l\xe2\x80\x99entretallador Bernat Montaner i el fuster Jaume Sala, ambd\xc3\xb3s de Barcelona, i tamb\xc3\xa9 diversos mestres tortosins, com ara Janot Vineyma i Esteve Curto. Sigui com sigui, el contracte entre el cap\xc3\xadtol i l\'autor es va signar el 15 de setembre de 1587, el cap\xc3\xadtol subministraria la fusta de roure de Navarra, que ja tenien comprada i guardada a un magatzem des de feia un any, aquest cadiratge substitu\xc3\xafa a un anterior. L\'escultor va morir el 1591, abans de poder acabar completament l\'obra, acabant-la definitivament l\'any 1593 els operaris del seu taller. Estava formada per 47 setials al pis superior representant figures de sants i 28 a l\'inferior amb decoraci\xc3\xb3 de talla geom\xc3\xa8trica. Durant la guerra civil espanyola, a causa d\'un bombardeig es va quedar en for\xc3\xa7a mal estat, una vegada restaurat ha estat empla\xc3\xa7at a l\'antic dormitori canonical.\n_START_SECTION_\nCapella de Sant Pere\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta capella \xc3\xa9s la primera del costat septentrional de la girola. Cont\xc3\xa9 uns relleus que podrien assignar-se a Pere Moragues, amb escenes de la vida i martiri de sant Pere, no tots semblen del mateix autor, es relaciona amb Pere Moragues, qui representa la conversa entre sant Pere i Jes\xc3\xbas a les muralles de Roma.\n_START_SECTION_\nExterior\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'exterior s\'aprecia la difer\xc3\xa8ncia entre els murs que corresponen a la nau amb grans contraforts i els de l\'absis on hi ha un doble joc d\'arcbotants que acaben en unes petites torres poligonals que havien d\'anar coronades per pinacles que mai no van arribar a realitzar-se.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana principal\n_START_PARAGRAPH_\nPels volts de l\'any 1625 el mestre d\'obres Mart\xc3\xad d\'Ab\xc3\xa0ria va realitzar un projecte per a la fa\xc3\xa7ana principal, inspirat en els exemples de l\'arquitectura italiana, especialment la romana, del segle XVI. Aquest projecte no es va completar per falta de diners, per problemes en els fonaments, i perqu\xc3\xa8 l\'ex\xc3\xa8rcit no va donar perm\xc3\xads per aixecar una al\xc3\xa7ada que s\'interpos\xc3\xa9s en la l\xc3\xadnia de foc dels canons del castell. Una reconstrucci\xc3\xb3 virtual de 2014 ha perm\xc3\xa8s fer-ne una recreaci\xc3\xb3. Tot i aix\xc3\xad, es va anar portant a terme de forma irregular. Se sap que el 1730 Roc Xamb\xc3\xb3 ja havia erigit el cos de la fa\xc3\xa7ana fins al fris decoratiu, i que no es va considerar enllestida fins al 1757, despr\xc3\xa9s que Antoni Ferrer en fes una simplificaci\xc3\xb3 classicista. La fa\xc3\xa7ana era formada per cinc cossos separats per grans pilastres amb capitells decorats i coronats per una cornisa motllurada i amb decoraci\xc3\xb3 vegetal. A la part central es troba la porta d\'entrada flanquejada per dues gruixudes columnes i amb un front\xc3\xb3 superior de forma curvil\xc3\xadnia. Tradicionalment la historiografia havia considerat que es tracta d\'una obra inacabada que nom\xc3\xa9s ha arribat fins al segon nivell dels cinc projectats, i que no ha completat les dues torres de 61 metres d\'al\xc3\xa7ada que havien d\'estar situades a cada costat de la fa\xc3\xa7ana. Els darrers estudis han demostrat que el dibuix que s\'atribu\xc3\xafa al projecte de Mart\xc3\xad d\'Ab\xc3\xa0ria correspon a una variaci\xc3\xb3 monumentalista del segle XVIII que mai no es va dur a terme, i que per tant la fa\xc3\xa7ana principal de la seu es va acabar com van creure oport\xc3\xba els mestres i els canonges de mitjan segle XVIII. _NEWLINE_Per bastir-la es van utilitzar per a la seva construcci\xc3\xb3 pedres de Flix, Vinebre, Asc\xc3\xb3 i Riba-roja d\'Ebre. _NEWLINE_Des de l\'agost de 2015, amb l\'enderroc dels edificis situats enfront de la imponent fa\xc3\xa7ana barroca, el temple ha quedat finalment obert al riu motiu pel qual ja hi ha qui l\'anomena la Catedral de l\'Ebre.\n_START_SECTION_\nPorta de l\'Olivera\n_START_PARAGRAPH_\nS\'utilitza per a l\'acc\xc3\xa9s a la catedral a trav\xc3\xa9s del claustre. Consta d\'una portalada emmarcada per columnes salom\xc3\xb2niques sobre bases rectangulars i a mitjana altura adossades a aquestes columnes, s\'observen les imatges de santa C\xc3\xa0ndida i Santa C\xc3\xb2rdula. Aquesta portalada est\xc3\xa0 rematada per una cornisa i damunt seu, al centre, es troba la imatge de la Verge de la Cinta i als seus costats les escultures de sant Pere i sant Pau, acabat tot amb un front\xc3\xb3 barroc.\n_START_SECTION_\nCampanar\n_START_PARAGRAPH_\nEl campanar est\xc3\xa0 situat a la part dreta sobre la fa\xc3\xa7ana principal, \xc3\xa9s de planta quadrada de poca al\xc3\xa7ada i amb dues o tres obertures a tots els seus costats, la catedral disposava de campanes abans d\'\xc3\xa9sser constru\xc3\xaft el campanar, ja que hi havia un de provisional. T\xc3\xa9 vuit campanes al campanar de torre, una al campanar de cadireta i dos m\xc3\xa9s al rellotge.\n_START_SECTION_\nClaustre\n_START_PARAGRAPH_\nEl claustre del segle XIII, es troba adossat al mur sud de la catedral i consta de planta trapezo\xc3\xafdal, amb galeries cobertes i formades per arcs ogivals sobre columnes amb capitells sense decoraci\xc3\xb3. Nom\xc3\xa9s a la porta d\'acc\xc3\xa9s al jard\xc3\xad del claustre els capitells estan tallats amb escenes historiades representant la passi\xc3\xb3 de Crist i s\xc3\xb3n de l\'\xc3\xa8poca tardo-rom\xc3\xa0nica reaprofitats d\'alguna obra desapareguda, a la part dreta hi ha l\'escena de l\'entrada de Jes\xc3\xbas a Jerusalem i la visita de les tres Maries al sepulcre, a la part esquerra es veu a Jes\xc3\xbas davant de Pilat i el Descendiment de la Creu._NEWLINE_A l\'edat mitjana el consell de la ciutat es reunia a les seves galeries, existeix una l\xc3\xa0pida en els seus murs on es representa l\'escut de la ciutat, la Verge i l\'atxa, s\xc3\xadmbols dels estaments municipals._NEWLINE_A les parets del claustre hi ha una interessant col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de l\xc3\xa0pides funer\xc3\xa0ries medievals amb ep\xc3\xadgrafs de personatges relacionats amb el cap\xc3\xadtol de canonges, a m\xc3\xa9s de sis curiosos rellotges de sol. Al mur que d\xc3\xb3na a la capella del Sagrari es troba la l\xc3\xa0pida, record dels jueus, visig\xc3\xb2tica triling\xc3\xbce (llat\xc3\xad, hebreu i grec). _NEWLINE_En el seu entorn es troben les depend\xc3\xa8ncies de l\'antiga can\xc3\xb2nica, entre les que estan el refetor, l\'Aula major, el dormitori i l\'aula Minor, on ara com ara es conserva l\'arxiu capitular. Es pot veure al claustre una finestra visig\xc3\xb2tica amb dues columnes: una amb el fust de color fosc, realitzada amb gabre, un material d\'origen bas\xc3\xa0ltic procedent d\'Egipte i l\'altra amb el fust de color vermell\xc3\xb3s que \xc3\xa9s p\xc3\xb2rfir, tamb\xc3\xa9 d\'origen egipci. Pel que fa a les bases de les columnes, una \xc3\xa9s de p\xc3\xb2rfir vermell i l\'altra d\'un marbre verd\xc3\xb3s anomenat en itali\xc3\xa0 porfido verde antico, originari del Pelopon\xc3\xa8s (una regi\xc3\xb3 de Gr\xc3\xa8cia) _NEWLINE_Sota el claustre es conserva un gran refugi antiaeri constru\xc3\xaft el 1937-1938 i visitable en bona part._NEWLINE_El centre del claustre est\xc3\xa0 ocupat per un pou, avui reconvertit en font, que data de la d\xc3\xa8cada de 1540. Va ser esculpit pel pedrapiquer d\'origen franc\xc3\xa8s Miquel Angl\xc3\xa8s, i en realitat no procedeix de la catedral sin\xc3\xb3 de la Casa de la Ciutat. Quan l\'edifici del Consell va ser enderrocat al primer ter\xc3\xa7 del segle XX, l\'obra va passar a formar part de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 permanent del museu municipal, i despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil el consistori el va cedir a les autoritats eclesi\xc3\xa0stiques.'