b'\n_START_ARTICLE_\nBisbat de Dunkeld\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi compr\xc3\xa8n les seg\xc3\xbcents \xc3\xa0rees d\'Esc\xc3\xb2cia: els comtats \xc3\xadntegres d\'Angus i Perth i Kinross, part dels comtats de Stirling, Clackmannanshire, Fife, incloent les ciutats i burgs d\'Arbroath, Callander, Dunblane, Dundee i Perth._NEWLINE_La seu episcopal \xc3\xa9s la ciutat de Dundee, on es troba la catedral de Sant Andreu._NEWLINE_El territori s\'est\xc3\xa9n sobre 8.495\xc2\xa0km\xc2\xb2, i est\xc3\xa0 dividit en 44  parr\xc3\xb2quies.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa regi\xc3\xb3 dels Pictes del sud (Esc\xc3\xb2cia meridional) va ser evangelitzada des d\'inicis del segle V pel missioner celta sant Nini\xc3\xa0, l\'obra del qual va ser continuada al segle seg\xc3\xbcent per sant Columba i els missioners escocesos-irlandesos de l\'abadia d\'Iona. L\'activitat missionera i el progr\xc3\xa9s aconseguit van ser severament provats per les invasions escandinaves a finals del segle VIII._NEWLINE_En el mateix per\xc3\xadode Dunkeld aparegu\xc3\xa9 en el registre hist\xc3\xb2ric, quan el rei dels pictes  Caustant\xc3\xadn mac Fergusa (\xe2\x80\xa0820) va erigir un monestir i una esgl\xc3\xa9sia, que presumiblement van ser destru\xc3\xafts el 839 despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 dels v\xc3\xadkings que van comen\xc3\xa7ar a ferro i foc tot el Fortriu. Despr\xc3\xa9s de la mort de Caustant\xc3\xadn, les guerres per la supremacia van trobar guanyador Cin\xc3\xa1ed Mac Ailp\xc3\xadn que va posar la seva seu a Dunkeld. Va reconstruir el monestir i l\'esgl\xc3\xa9sia, on va transferir les rel\xc3\xadquies de Santa Columb\xc3\xa0 des d\'Iona. Cinc s\xc3\xb3n els abats de Fortriu lliurats de les fonts. El primer va ser Tuathal McArtguso (849-865); els annals d\'Ulster el recorden com \xc2\xabTuathal m. Artgusso prim-epscop Fortrenn & abbas Duin Caillenn\xc2\xbb, o "Tuathal, fill d\'Artgus, primer bisbe de Fortriu i abat de Dunkeld". \xc3\x89s l\'\xc3\xbanic abat recordat com a bisbe; els seus successors s\xc3\xb3n, de fet, esmentats pels mateixos Annals com a princeps._NEWLINE_Amb el matrimoni entre la princesa anglosaxona Margarida i el rei escoc\xc3\xa8s Malcolm Canmore vers el 1070, va comen\xc3\xa7ar per l\'Esgl\xc3\xa9sia d\'Esc\xc3\xb2cia un per\xc3\xadode de reforma gradual que va veure el pas de l\'esgl\xc3\xa9sia de tipus celta i mon\xc3\xa0stica a l\'organitzaci\xc3\xb3 basada en la di\xc3\xb2cesi. Es va introduir el monaquisme occidental i, durant el regnat d\'Edgar (1097-1107), s\'erig\xc3\xad per primera vegada una parr\xc3\xb2quia a Esc\xc3\xb2cia. El seu successor, Alexandre I (1107-1124), va establir les dues primeres di\xc3\xb2cesis escoceses, Dunkeld i Moray, el 20 de juny de 1107._NEWLINE_Posteriorment, Dunkeld va cedir parts de territori per a l\'erecci\xc3\xb3 de les di\xc3\xb2cesis de Dunblane i Brechin (mitjans del segle XII) i d\'Argyll i les illes (principis del segle XIII)._NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 de la catedral data a inicis del segle XIII, i va ser consagrada pel bisbe Thomas Lauder el 1464, i no es va completar fins a principis del segle XVI. El primer bisbe que va ser enterrat all\xc3\xad va ser Galfred de Liberatione el 1249. Es deu a aquest bisbe la introducci\xc3\xb3 a la catedral del cant gregori\xc3\xa0 i de la lit\xc3\xbargia ad instar Ecclesiae Sarum._NEWLINE_Amb l\'establiment de la seu metropolitana escocesa en la segona meitat del segle XV, Dunkeld, que fins llavors estava immediatament subjecta a la Santa Seu, va estar sotmesa durant un cert per\xc3\xadode de temps a la seu metropolitana de Glasgow, i m\xc3\xa9s tard es va convertir en sufrag\xc3\xa0nia de l\'arxidi\xc3\xb2cesi de Saint Andrews._NEWLINE_La di\xc3\xb2cesi cat\xc3\xb2lica va acabar el 7 d\'agost de 1560, quan el parlament escoc\xc3\xa8s va assumir els articles de la fe protestant. L\'\xc3\xbaltim bisbe cat\xc3\xb2lic va ser Robert Crichton, un dels tres bisbes que es van negar a unir-se a la nova fe._NEWLINE_La di\xc3\xb2cesi va ser restaurada el 4 de mar\xc3\xa7 de 1878 mitjan\xc3\xa7ant la butlla  Ex supremo Apostolatus del Papa Lle\xc3\xb3 XIII.'