b'\n_START_ARTICLE_\nAxel T\xc3\xb6rneman\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Axel Gustaf T\xc3\xb6rneman va n\xc3\xa9ixer el 28 d\'octubre de 1880 a Persberg, V\xc3\xa4rmland, a Su\xc3\xa8cia. Era fill de John Algot T\xc3\xb6rneman, un enginyer d\'una f\xc3\xa0brica d\'explosius; la seva \xc3\xa0via va ser Gustafva Bjorklund, autora de llibres de receptes.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3, viatges, i primeres obres\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6rneman va estudiar a l\'Escola d\'Art V\xc3\xa4rmland a G\xc3\xb6teborg el 1899 amb Carl Wilhelmson, llavors va fer un curt viatge a terres n\xc3\xb2rdiques abans de viatjar pel continent europeu per estudiar els anys 1900\xe2\x80\x931905. A Europa va estudiar a Kunstakademie M\xc3\xbcnchen (ara Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Munic), llavors va anar a Dachau per estudiar amb Adolf H\xc3\xb6lzel, i\xc2\xa0 m\xc3\xa9s tard va estar en actiu a Par\xc3\xads durant quatre anys, i tamb\xc3\xa9 al poble bret\xc3\xb3 de Coudeville. A Munic va ser influ\xc3\xaft pel modernisme i el simbolisme, i pels artistes Arnold B\xc3\xb6cklin, Franz von Stuck, i altres. Durant el seu temps a Par\xc3\xads, els amics de T\xc3\xb6rneman eren capa\xc3\xa7os de localitzar-lo seguint els croquis que deixava als caf\xc3\xa8s per on passava. A Par\xc3\xads va estudiar a l\'Acad\xc3\xa9mie Julian, i despr\xc3\xa9s de veure l\'obra de Van Gogh i Gauguin, va il\xc2\xb7luminar m\xc3\xa9s la seva paleta.\n_START_SECTION_\nCarrera a Fran\xc3\xa7a i Su\xc3\xa8cia\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de les seves moltes pintures sobre tela, T\xc3\xb6rneman va produir, en diferents etapes de la seva carrera, il\xc2\xb7lustracions per a projectes comercials, aix\xc3\xad com pintura al fresc i murals a gran escala en espais p\xc3\xbablics. Va treballar en diversos estils a m\xc3\xa9s del modernisme. Va ser un del primers expressionistes suecs, i va esdevenir una part de l\'avantguarda internacional dins l\'art despr\xc3\xa9s d\'haver-hi abra\xc3\xa7at el llavors nou, art m\xc3\xa9s abstracte d\'Alemanya i Fran\xc3\xa7a durant la d\xc3\xa8cada de 1900._NEWLINE_Les seves pintures de caf\xc3\xa8s de nit, es varen basar en estudis de la place Pigalle i d\'un cabaret popular entre els artistes, el Caf\xc3\xa9 du Rata Mort, s\xc3\xb3n dos de les millors obres del modernisme suec, tot i que alguns cr\xc3\xadtics afirmen que estava menys influ\xc3\xaft pel modernisme franc\xc3\xa8s que pels alemanys. Tres d\'aquestes obres: Caf\xc3\xa8 de Nit I i II, i Trait, va ser pintades el 1905 a Fran\xc3\xa7a. T\xc3\xb6rneman va obtenir rang internacional el 1905 al Sal\xc3\xb3 de Tardor a Par\xc3\xads amb Trait I, i amb el seu Narragansett Caf\xc3\xa9 el 1906.._NEWLINE_Va retornar a Estocolm, a Katarinav\xc3\xa4gen, al pis del costat de l\'estudi del cr\xc3\xadtic i principal competidor seu, Isaac Gr\xc3\xbcnewald, en un edifici on tamb\xc3\xa9 estava l\'escultor i amic Christian Eriksson. Alguns dels seus contemporanis hi havia Sigrid Hjert\xc3\xa9n (1885\xe2\x80\x931948), G\xc3\xb6sta Von Hennigs (1866\xe2\x80\x931941) i Leander Engstr\xc3\xb6m (1886\xe2\x80\x931927)._NEWLINE_Es va casar el 1908 i va tenir un fill l\'any seg\xc3\xbcent. Va viatjar de forma espor\xc3\xa0dica a Europa per temes relatius a la seva obra, com ara el 1912, a Ven\xc3\xa8cia._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va pintar murals i decoracions en edificis p\xc3\xbablic com l\'Institut Reial de Tecnologia (KTH), Sala de Ciutat de l\'Estocolm, altres edificis d\'Estocolm com Norra Latin, \xc3\x96stermalms l\xc3\xa4roverk, \xc3\x96stra Real, i la segona cambra del Palau del Parlament. Va comen\xc3\xa7ar el sostre de la De elektriska str\xc3\xb6mmarna (El corrent el\xc3\xa8ctric) el 1918, en una sala de confer\xc3\xa8ncia de la KTH.\xc2\xa0Aquest ambiciosos projectes de pintura varen ser tema discutits, per\xc3\xb2 quan els va completar va rebre elogis un\xc3\xa0nimes de la cr\xc3\xadtica, per\xc3\xb2 van desapar\xc3\xa8ixer de la vista fins al seu redescobriment (veu a sota)._NEWLINE_Va ser reconegut amb la medalla d\'or a l\'Exposici\xc3\xb3 Internacional Panam\xc3\xa0 \xe2\x80\x93 Pac\xc3\xadfic, a San Francisco el 1915._NEWLINE_Cap al final de la seva vida, T\xc3\xb6rneman va abandonar els colors foscos de la seva paleta i torna enterament als colors m\xc3\xa9s brillants dels seus dies a Par\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nVida personal\n_START_PARAGRAPH_\nVa estar casat amb la cantant noruega Gudrun H\xc3\xb8yer-Ellefsen, qui va con\xc3\xa8ixer a Par\xc3\xads el 1908. El seu fill Algot T\xc3\xb6rneman, (1909-1993), va esdevenir un artista reconegut per dret propi. El seu pare el va pintar el 1921 a l\'obra Algot med teddybj\xc3\xb6rn (Algot amb osset). Axel T\xc3\xb6rneman va morir a Estocolm als 45 anys, despr\xc3\xa9s de diverses hospitalitzacions, per causes gastrointestinals (diagnosticat en aquell moment com a una \xc3\xbalcera perforada).\n_START_SECTION_\nLlegat\n_START_PARAGRAPH_\nHa estat considerat "un dels pioners m\xc3\xa9s importants de l\'art suec". Les seves cartes, alguns esbossos, pintures, i algunes de les seves pertinences personals es conserven a la Biblioteca Nacional de Su\xc3\xa8cia, d\'Estocolm._NEWLINE_El 1965 el Moderna Museet, d\'Estocolm va fer una exposici\xc3\xb3 important retrospectiva de la seva obra, 40 anys despr\xc3\xa9s de la seva mort._NEWLINE_Durant els anys 1950, la pintura de sostre a De elektriska str\xc3\xb6mmarna va desapar\xc3\xa8ixer, despr\xc3\xa9s d\'haver estat amagada darrere d\'un sostre nou despr\xc3\xa9s d\'una renovaci\xc3\xb3; es va especular que havia estat destru\xc3\xafda durant la construcci\xc3\xb3 del KTH. Despr\xc3\xa9s de gaireb\xc3\xa9 40 anys d\'un oblit quasi total, De elektriska va ser trobat durant unes reparacions el 1993 al seu edifici original, intacte, encara que s\'havia instal\xc2\xb7lat un conducte de ventilaci\xc3\xb3 al mig de la pintura. L\'obra, encara considerat una part important del patrimoni cultural suec, va ser restaurada i es va traslladar el 1994, una operaci\xc3\xb3 que va suposar un any i va costar cinc vegades m\xc3\xa9s que la pintura original.'