b"\n_START_ARTICLE_\nJan Potocki\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl comte Jan (o Jean) Potocki naix el 8 de mar\xc3\xa7 de 1761 a Pik\xc3\xb3w (regi\xc3\xb3 llavors polonesa que avui forma part d'Ucra\xc3\xafna). Com a membre d'una de les fam\xc3\xadlies m\xc3\xa9s riques del pa\xc3\xads, rep una s\xc3\xb2lida educaci\xc3\xb3, tant cient\xc3\xadfica com human\xc3\xadstica, a Ginebra i Lausana. A continuaci\xc3\xb3, ingressa en l'Acad\xc3\xa8mia Militar de Viena. Lluita com a soldat contra els pirates barbarescos i viatja incansablement per Europa Occidental, els pa\xc3\xafsos del Magrib, Egipte i Constantinoble. Els llibres de viatges que escriu en aquesta \xc3\xa8poca fan d'ell un pioner de l'etnografia._NEWLINE_A mitjan anys 80, viu a Par\xc3\xads, on t\xc3\xa9 ocasi\xc3\xb3 de tractar amb els intel\xc2\xb7lectuals il\xc2\xb7lustrats. S'interessa tamb\xc3\xa9 per l'esoterisme, vivament lligat en aquella \xc3\xa8poca a l'agitaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica._NEWLINE_L'any 1788 torna a Pol\xc3\xb2nia, on funda una impremta i una editorial i sorpr\xc3\xa8n als seus contemporanis, l'any 1790, sobrevolant Vars\xc3\xb2via en globus. D'ac\xc3\xad passa al Caucas, on absorbeix r\xc3\xa0pidament la cultura dels pa\xc3\xafsos eslaus. El 1805 inicia un viatge a Pequ\xc3\xadn com assessor cient\xc3\xadfic del tsar Alexandre I de R\xc3\xbassia. L'expedici\xc3\xb3 mai no arriba a la seua meta: en negar-los el pas l'emperador Iung-Ien, Potocki fa cap a Mong\xc3\xb2lia._NEWLINE_De retorn al seu pa\xc3\xads l'any 1812, els seus \xc3\xbaltims anys transcorren en el seu castell d'Uladowka. L'evoluci\xc3\xb3 de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa cap al Terror i l'Imperi, el divorci de la seva segona esposa i una malaltia penosa (probablement, la s\xc3\xadfilis) el sumeixen en una profunda depressi\xc3\xb3. Segons algun bi\xc3\xb2graf imaginatiu, li va obsessionar la idea que s'havia convertit en home llop. Per aquesta o per una altra ra\xc3\xb3, comen\xc3\xa7a a polir l'ansa d'un sucrer de plata fins a donar-li forma de bala. Demana al capell\xc3\xa0 del castell que bene\xc3\xafsca el projectil i a continuaci\xc3\xb3 es vola els cervells d'un tret.\n_START_SECTION_\nEl manuscrit trobat a Saragossa\n_START_PARAGRAPH_\nLa creaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s not\xc3\xb2ria de Potocki \xc3\xa9s la novel\xc2\xb7la El manuscrit trobat a Saragossa, constru\xc3\xafda segons la t\xc3\xa8cnica del relat emmarcat, amb hist\xc3\xb2ries dins d'hist\xc3\xb2ries que es ramifiquen i entremesclen, al mode del Decamer\xc3\xb3 o Les mil i una nits. Comen\xc3\xa7ada l'any 1797, l'autor va treballar-hi fins a completar-la poc abans del seu su\xc3\xafcidi._NEWLINE_La primera part del llibre, publicada l'any 1804, \xc3\xa9s un relat fant\xc3\xa0stic, pr\xc3\xb2dig en prodigis (encara que quasi tots ells acaben rebent una explicaci\xc3\xb3 racional). El protagonista, Alfons van Worden, \xc3\xa9s un oficial de la Gu\xc3\xa0rdia Valona que travessa Sierra Morena en direcci\xc3\xb3 a Madrid. En el cam\xc3\xad, topa amb tota mena de personatges extraordinaris: gitanos, princeses mores, lladres, endimoniats, cabalistes i fins i tot amb Ahasverus, el Jueu Errant. Tots ells van teixint entorn de van Worden una complexa xarxa d'enganys, que posen a prova el seu tremp i trellat. Finalment, van Worden descobreix que tots els qui l'envolten estan al servei d'un misteri\xc3\xb3s personatge, el xeic dels Gom\xc3\xa9lez, que ha decidit sotmetre'l a una complexa prova inici\xc3\xa0tica._NEWLINE_La segona part de l'obra, Avadoro (una hist\xc3\xb2ria espanyola), va veure la llum l'any 1813. Els elements fant\xc3\xa0stics s'atenuen en favor d'intrigues cortesanes i amoroses._NEWLINE_Durant el segle\xc2\xa0xix, la novel\xc2\xb7la va caure en l'oblit, fins a tal punt que alguns dels seus escassos lectors, com G\xc3\xa9rard de Nerval i Washington Irving, van cedir a la temptaci\xc3\xb3 de plagiar algunes de les seues hist\xc3\xb2ries i presentar-les com pr\xc3\xb2pies. Quan el text torna a publicar-se en 1958, gr\xc3\xa0cies als esfor\xc3\xa7os de Roger Caillois, deixa bocabadats els aficionats a la literatura fant\xc3\xa0stica, que la reconeixen com una obra mestra del g\xc3\xa8nere._NEWLINE_L'any 1963 el director polon\xc3\xa8s Wojciech J. Has porta a la pantalla la primera part del Manuscrit, amb banda sonora de Krzysztof Penderecki. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, qualificada per Luis Bu\xc3\xb1uel com a excel\xc2\xb7lent, es convertix prompte en un film de culte. A principis dels 90, Jerry Garc\xc3\xada s'interessa per la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, pagant-ne de la seu butxaca la restauraci\xc3\xb3. Mor en 1995, sense veure complit el seu objectiu, per\xc3\xb2 en recullen el testimoni altres dos fans de Has i Potocki, Martin Scorsese i Francis Ford Coppola. Per fi, s'Edita en DVD en el 2001._NEWLINE_A Espanya, l'any 2003, el dramaturg Francisco Nieva realitza una discutida adaptaci\xc3\xb3 teatral de la novel\xc2\xb7la."