b'\n_START_ARTICLE_\nFrancesc de Paula\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFrancesco va n\xc3\xa9ixer a Paola, llavors part del Regne de N\xc3\xa0pols, fill de Giacomo Martolilla i Vienna da Fuscaldo, parella devota de Sant Francesc d\'Ass\xc3\xads, per la qual cosa batejaren el fill amb el seu nom. De molt jove va mostrar senyals d\'una gran religiositat i als tretze anys, per complir un vots dels seus pares quan havia tingut una malaltia als ulls, va ingressar durant un any en un convent francisc\xc3\xa0, on va fer vida de preg\xc3\xa0ria i mortificaci\xc3\xb3. En acabar l\'any d\'estada, va fer un pelegrinatge a Ass\xc3\xads i Roma amb els seus pares. _NEWLINE_En tornar a Paola, va iniciar vida d\'eremita en una cova als afores de Paula i, despr\xc3\xa9s, en una altra vora la mar, on pass\xc3\xa0 sis anys lliurat a la preg\xc3\xa0ria. A poc a poc va anar agafant fama per la seva santedat i comen\xc3\xa7aren a atribuir-se-li prodigis. En 1435 va acceptar dos companys al seu retir, comen\xc3\xa7ant a viure en comunitat i posant les bases del que seria un moviment espiritual que portar\xc3\xa0 a la fundaci\xc3\xb3 d\'una comunitat, la dels Eremites de Sant Francesc d\'Ass\xc3\xads, que despr\xc3\xa9s prendr\xc3\xa0 el nom d\'Orde dels Frares M\xc3\xadnims. El nombre de deixebles va anar creixent i cap al 1454, amb el perm\xc3\xads de l\'arquebisbe Pirro de Cosenza, Francesc va fer edificar un monestir i una esgl\xc3\xa9sia on viure. _NEWLINE_La construcci\xc3\xb3 del monestir va desvetllar entusiasme i devoci\xc3\xb3 populars envers Francesc, i fins i tot els nobles van col\xc2\xb7laborar f\xc3\xadsicament en l\'obra. La regla adoptada per Francesc per a la comunitat era d\'una severitat extrema, amb l\'observan\xc3\xa7a de l\'abstin\xc3\xa8ncia perp\xc3\xa8tua i una gran austeritat, a m\xc3\xa9s de la humilitat. El seu objectiu era viure apartats del m\xc3\xb3n, desconeguts de tothom, i essent "els \xc3\xbaltims entre els fidels", com indicava el nom de "m\xc3\xadnims"._NEWLINE_En 1470 la Congregaci\xc3\xb3 d\'ermitans (futur Orde dels M\xc3\xadnims) rep de l\'arquebisbe de Cosenza Pirro Caracciolo l\'aprovaci\xc3\xb3 diocesana. En 1474 Sixt IV els atorga l\'aprovaci\xc3\xb3 pontif\xc3\xadcia, amb el perm\xc3\xads per a escriure una regla per a la comunitat, amb el nom d\'Eremites de Sant Francesc; quan Alexandre VI va aprovar-la en 1493, va canviar el nom de l\'orde per Orde dels M\xc3\xadnims. Despr\xc3\xa9s de l\'aprovaci\xc3\xb3, Francesc va fundar diversos monestirs a Cal\xc3\xa0bria i Sic\xc3\xadlia, a m\xc3\xa9s de convents de monges i un tercer orde per als laics._NEWLINE_Francesc va tenir do de profecia: va predir la presa d\'\xc3\x92tranto pels turcs en 1480 i la seva reconquesta pel rei de N\xc3\xa0pols. Va retreure a aquest rei la seva conducta, per la qual cosa el va perseguir. En 1483 va marxar a Fran\xc3\xa7a per ordre del Papa i a inst\xc3\xa0ncies del rei Llu\xc3\xads XI, que estava malalt i a punt de morir. All\xc3\xad desenvolupa certa labor diplom\xc3\xa0tica en favor de la Santa Seu alhora que tracta d\'obtenir d\'aquesta l\'aprovaci\xc3\xb3 d\'una regla per al seu orde, que no aconseguir\xc3\xa0 fins al 1493. Fins a la seva mort comptar\xc3\xa0 amb el suport i la protecci\xc3\xb3 dels monarques francesos. Al palau de Plessis-les-Tours va acompanyar el rei fins a la seva mort en 1483. El seu successor, Carles VIII de Fran\xc3\xa7a el va retenir a la cort, on sovint li demanava consell. El rei va fer construir un monestir per als m\xc3\xadnims a Plessis i un altre a Roma, al Pincio._NEWLINE_Aquesta estada va influir la vida eclesi\xc3\xa0stica francesa. El 1498, Llu\xc3\xads XII de Fran\xc3\xa7a va succeir Carles VIII; Francesc volia tornar a It\xc3\xa0lia, per\xc3\xb2 el rei no li ho permet\xc3\xa9. Francesc continu\xc3\xa0 a Fran\xc3\xa7a, fins que, sentint-se morir, va retirar-se a la solitud, passant tres mesos fent preg\xc3\xa0ria. Llavors reun\xc3\xad la comunitat i els exhort\xc3\xa0 a tenir caritat m\xc3\xbatua i a mantenir el rigor de la seva vida. L\'endem\xc3\xa0, Divendres Sant, els don\xc3\xa0 les darreres instruccions sobre l\'organitzaci\xc3\xb3 de l\'orde i mor\xc3\xad el 2 d\'abril de 1507 al convent m\xc3\xadnim de Plessis.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUns anys despr\xc3\xa9s de la seva defunci\xc3\xb3 s\'incoen processos per a la seva canonitzaci\xc3\xb3 a Cal\xc3\xa0bria, Tours i Amiens, en els quals declaren nombrosos testimonis de la seva vida i miracles. En 1513 \xc3\xa9s beatificat i en 1519 canonitzat per Lle\xc3\xb3 X. El 1562, un grup d\'hugonots van profanar la tomba del sant al convent de Plessis, trobant el cos incorrupte; el van treure i el van cremar. Algunes restes \xc3\xb2ssies van \xc3\xa9sser recollides com a rel\xc3\xadquies._NEWLINE_\xc3\x89s el patr\xc3\xb3 de Cal\xc3\xa0bria des de 1963. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s patr\xc3\xb3 dels mariners i naviliers italians. La seva festa lit\xc3\xbargica \xc3\xa9s el 2 d\'abril.\n_START_SECTION_\nLlegendes\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la tradici\xc3\xb3, en 1464 el capit\xc3\xa0 d\'un vaixell que havia de travessar l\'estret de Messina no el deix\xc3\xa0 pujar-hi perqu\xc3\xa8 no podria pagar el passatge. Francesc va estendre la capa del seu h\xc3\xa0bit a l\'aigua i amb la gaiata va fer un m\xc3\xa0stil: fent-servir el mantell com a barca, va creuar el bra\xc3\xa7 de mar. Sobre aquest fet declararen dos testimonis d\'auditu en el proc\xc3\xa9s fet a Cal\xc3\xa0bria, manifestaren, en contra de la tradici\xc3\xb3 iconogr\xc3\xa0fica posterior, que Francesc va travessar el mar caminant com si fos terra ferma.'