b"\n_START_ARTICLE_\nSerm\xc3\xb3 de funeral i oraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Serm\xc3\xb3 de funeral i oraci\xc3\xb3 (hongar\xc3\xa8s: Halotti besz\xc3\xa9d \xc3\xa9s k\xc3\xb6ny\xc3\xb6rg\xc3\xa9s) \xc3\xa9s un antic manuscrit en hongar\xc3\xa8s que data de finals del segle XII, entre els anys 1192 i 1195. Va ser trobat a la p\xc3\xa0gina 154a del c\xc3\xb2dex Pray. _NEWLINE_La seva import\xc3\xa0ncia resideix en el fet que \xc3\xa9s el text m\xc3\xa9s antic de qu\xc3\xa8 es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia tant en hongar\xc3\xa8s com en les altres lleng\xc3\xbces ugrofineses (tot i que els primers registres en hongar\xc3\xa8s daten de l'any 997). El Serm\xc3\xb3 consta de dues parts: el text (26 l\xc3\xadnies i 227 paraules) i l'oraci\xc3\xb3 (6 l\xc3\xadnies i 47 paraules). Si no es compten les paraules repetides, hi surten 190 mots diferents. Des del 1813, el manuscrit es guarda a Budapest, Hongria.\n_START_SECTION_\nHongar\xc3\xa8s antic\n_START_PARAGRAPH_\nLatiatuc feleym zumtuchel mic vogmuc. y\xc5\xbfa pur e\xc5\xbf chomuv uogmuc. Menyi milo\xc5\xbftben terumteve eleve miv i\xc5\xbfemucut adamut. e\xc5\xbf odutta vola neki paradi\xc5\xbfumut hazoa. E\xc5\xbf mend paradi\xc5\xbfumben uolov gimilcictul munda neki elnie. Heon tilutoa wt ig fa gimilce tvl. Ge mundoa neki meret nu eneyc. y\xc5\xbfa ki nopun emdul oz gimil\xc5\xbftwl. halalnec halalaal holz. Hadlaua choltat terumteve i\xc5\xbftentul. ge feledeve. Engede urdung intetvinec. e\xc5\xbf evec oz tiluvt gimil\xc5\xbftwl. es oz gimil\xc5\xbfben halalut evec. E\xc5\xbf oz gimil\xc5\xbfnek vvl ke\xc5\xbferuv uola vize. hug turchucat mige zocoztia vola. Num heon muga nec. ge mend w foianec halalut evec. Horogu vec i\xc5\xbften. e\xc5\xbf veteve wt ez munka\xc5\xbf vilagbele. e\xc5\xbf levn halalnec e\xc5\xbf poculnec feze. e\xc5\xbf mend w nemenec. Kic ozvc. miv vogmuc.\n_START_SECTION_\nHongar\xc3\xa8s modern (una mica arcaic)\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa1tj\xc3\xa1tok, feleim, szemetekkel, mik vagyunk! \xc3\x8dme, por \xc3\xa9s hamu vagyunk. Mennyi malasztban teremt\xc3\xa9 el\xc5\x91sz\xc3\xb6r (a) mi \xc5\x91s\xc3\xbcnket, \xc3\x81d\xc3\xa1mot, \xc3\xa9s adta vala neki (a) Paradicsomot h\xc3\xa1z\xc3\xa1ul. \xc3\x89s mind (a) Paradicsomban val\xc3\xb3 gy\xc3\xbcm\xc3\xb6lcsb\xc5\x91l, mond\xc3\xa1 neki, \xc3\xa9ljen. H\xc3\xadj\xc3\xa1n [csup\xc3\xa1n] tilt\xc3\xa1 \xc5\x91t egy fa gy\xc3\xb6m\xc3\xbclcs\xc3\xa9t\xc5\x91l. De mond\xc3\xa1 neki, mi\xc3\xa9rt ne enn\xc3\xa9k: \xc2\xab\xc3\x8dme, ki [mely] napon eszel az gy\xc3\xbcm\xc3\xb6lcsb\xc5\x91l, hal\xc3\xa1lnak hal\xc3\xa1l\xc3\xa1val halsz\xc2\xbb. Hall\xc3\xa1 holt\xc3\xa1t teremt\xc5\x91 Isten\xc3\xa9t\xc5\x91l, de feled\xc3\xa9. Engede (az) \xc3\x96rd\xc3\xb6g int\xc3\xa9s\xc3\xa9nek, \xc3\xa9s ev\xc3\xa9k az tiltott gy\xc3\xbcm\xc3\xb6lcsb\xc5\x91l, \xc3\xa9s az gy\xc3\xbcm\xc3\xb6lcsben hal\xc3\xa1lt ev\xc3\xa9k. \xc3\x89s az gy\xc3\xbcm\xc3\xb6lcsnek oly keser\xc3\xbb vala (az) vize [leve], hogy (a) torkukat megszakasztja vala. Nem h\xc3\xadj\xc3\xa1n [csup\xc3\xa1n] mag\xc3\xa1nak, de mind (az) \xc5\x91 (eg\xc3\xa9sz) faj\xc3\xa1nak hal\xc3\xa1lt ev\xc3\xa9k. Haraguv\xc3\xa9k Isten, \xc3\xa9s vet\xc3\xa9 \xc5\x91t ez munk\xc3\xa1s vil\xc3\xa1gba, \xc3\xa9s l\xc3\xb5n (a) hal\xc3\xa1lnak \xc3\xa9s pokolnak f\xc3\xa9szke, \xc3\xa9s mind (az) \xc5\x91 (eg\xc3\xa9sz) nem\xc3\xa9nek. Kik azok? Mi vagyunk.\n_START_SECTION_\nCatal\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nVegeu, germans meus, amb els vostres ulls all\xc3\xb2 que som! Mireu, pols i cendra, \xc3\xa9s el que som. En la seva divina gr\xc3\xa0cia, Ell (D\xc3\xa9u) va crear el nostre primer avantpassat, Adam, i li va donar el Parad\xc3\xads com a casa. I li va donar per viure tots els fruits del Parad\xc3\xads. Li va prohibir el fruit de nom\xc3\xa9s un arbre. Li va dir, per\xc3\xb2, el perqu\xc3\xa8 no n'havia de menjar: \xc2\xabMira, el dia que mengis d'aquest fruit, morir\xc3\xa0s amb la mort de les morts\xc2\xbb. Encara que havia sentit el que D\xc3\xa9u, el Creador, havia dit sobre la seva mort, ell (Adam) se'n va oblidar. I es va rendir als enganys del diable i va menjar la fruita prohibida, i amb la fruita va menjar mort. I era tan amarg el suc d'aquella fruita que primer li va esclatar la gola. Va menjar la mort no nom\xc3\xa9s per a ell, sin\xc3\xb3 que ho va fer per a tota la seva ra\xc3\xa7a. En c\xc3\xb2lera, D\xc3\xa9u el va llen\xc3\xa7ar en aquest m\xc3\xb3n de treball, i esdevingu\xc3\xa9 el niu de la mort i de la condemnaci\xc3\xb3 per a tots els seus. Qui s\xc3\xb3n, aquests? Som nosaltres."