b"\n_START_ARTICLE_\nL'Arenal\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA finals del segle XIX, s'inici\xc3\xa0 el primer nucli de poblaci\xc3\xb3, tot finalitzat el cam\xc3\xad de s'Algar, des de Llucmajor al torrent dels Jueus. Quan l'Arxiduc Llu\xc3\xads Salvador d'\xc3\x80ustria-Toscana parla en la seva obra Die Balearen d'aquests entorns, es refereix a la gran platja que va de ses Fontanelles, ran de can Pastilla, fins al torrent dels Jueus. El 1872, Nicolau Taberner Salv\xc3\xa0, sol\xc2\xb7licit\xc3\xa0 perm\xc3\xads per construir una casa prop del dit torrent. Poc temps despr\xc3\xa9s comen\xc3\xa7aren a edificar-se m\xc3\xa9s cases ran de mar, quasi davant del cam\xc3\xad de s'Algar, actualment Sant Crist\xc3\xb2fol, conegudes com es Pouet. El 1897 hi havia 42 habitatges i albergs, ocupats per 6 fam\xc3\xadlies. La resta eren cases d'estiueig. El 1895, es comen\xc3\xa7aren les gestions per edificar-hi una esgl\xc3\xa9sia dedicada a la Mare de D\xc3\xa9u de la Lact\xc3\xa0ncia. A partir de 1900, la venda de solars i l'edificaci\xc3\xb3 s'increment\xc3\xa0 als terrenys de sa marineta de Son Dalabau, sa marineta des Capell\xc3\xa0 i el Porrassar. El rei Alfons XIII desembarc\xc3\xa0 al seu mollet el 1904 per visitar el fort del Cap Enderrocat. L'extensa platja verge estava vorejada per col\xc3\xb2nies de pins, de savines, de llentr\xc3\xadsques, d'ullastres, i d'una gran varietat de flora dunar. El 1916, un fort temporal destru\xc3\xad el mollet que servia de refugi a les barques dels pescadors i de carregador dels cantons de mar\xc3\xa8s. Les barques mareseres transportaven el mar\xc3\xa8s fins a l'altra banda de la badia, d'on venien estibades de pedres de guix car hi havia tres molins de guix, que descarregaven a la punta del mollet. El 1916 s'inaugur\xc3\xa0 el tren el qual havia estat estrat\xc3\xa8gicament tra\xc3\xa7at per servir material d'artilleria pesant a la bateria del fort del Cap Enderrocat. Tamb\xc3\xa9 va permetre els trasllat de mar\xc3\xa8s cap a Palma i l'increment de les explotaci\xc3\xb3 amb l'arribada de trencadors de diversos indrets de Mallorca. A partir del 1921 un tramvia, que tenia les cotxeres davant l'actual club n\xc3\xa0utic pujava i baixava tres vegades al dia a Palma._NEWLINE_Poc temps despr\xc3\xa9s se substitu\xc3\xad per una camioneta. Les autoritats dividiren la platja en tres zones, una per a dones devora el torrent dels Jueus, despr\xc3\xa9s una altra per a homes cap a Palma i, a continuaci\xc3\xb3 una per al bestiar. Vora el Coll es dipositava el picad\xc3\xads que produ\xc3\xafa la trencadora de mar\xc3\xa8s per pujar el s\xc3\xb2l i construir-hi una ciutat d'estiueig. El lloc es coneixia coma les casetes dels republicans pel predomini dels partidaris d'aquesta ideologia, del qual era representant Mateu Mart\xc3\xad, conegut com a Ateu Mart\xc3\xad. Els hortelans del Pil\xc2\xb7lar\xc3\xad introdu\xc3\xafren cultius d'horta per\xc3\xb2 segu\xc3\xad predominant la producci\xc3\xb3 de materials de construcci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 hi havia un varador i un tenyidor, anomenat s'Almadrava, per on es treia a assecar i tenyir les almadraves per a pescar tonyines. A m\xc3\xa9s hi havia dos punts d'amollaments bonitolers, l'un davant el cap Alt i l'altre davant la punta de s'Orenol. La cooperativa de consum llucmajorera La Nueva Vida tenia la millor de les caixes, amb queviures avan\xc3\xa7ats en forma de vals, a ca na Peixet, la seva sucursal, caf\xc3\xa8 i botiga al mateix local._NEWLINE_El nucli urb\xc3\xa0 creix\xc3\xa9 amb els anys entre el torrent dels Jueus, la carretera de Llucmajor i la carretera militar de s\xe2\x80\x99Aranjassa al fort de Cap Enderrocat, amb un tra\xc3\xa7at en quadr\xc3\xadcula amb una pla\xc3\xa7a central, la pla\xc3\xa7a de la Reina Maria Cristina; que posteriorment creix\xc3\xa9 cap a l\xe2\x80\x99oest, amb la qual cosa el poblament s\xe2\x80\x99estengu\xc3\xa9 a la part de Palma (anomenada s\xe2\x80\x99Arenal de Palma), i cap al nord. A partir de la d\xc3\xa8cada dels 40 predomin\xc3\xa0 la funci\xc3\xb3 de lloc d'estiueig i a partir de la dels 50 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l'activitat tur\xc3\xadstica. Aix\xc3\xb2 provoc\xc3\xa0 un notable augment de la poblaci\xc3\xb3, majorit\xc3\xa0riament peninsular, una massificaci\xc3\xb3 d'edificacions hoteleres i residencials (edificis plurifamiliars), convertint-se en la major concentraci\xc3\xb3 hotelera de Mallorca i la m\xc3\xa9s alta de la Mediterr\xc3\xa0nia. Entre el 1960 i 1968 s'hi constru\xc3\xafren la majoria de petits hotels existents. Abans del 1960 s'hi havien constru\xc3\xaft 11 hotels i 8 hostals i el 1980 ja n'hi havia 147 d'hotels i 88 hostals. El 1973 s'enderroc\xc3\xa0 la illeta dels Republicans, l'\xc3\xbanica zona que restava constru\xc3\xafda entre la platja i el passeig Miramar. L'activitat tur\xc3\xadstica ha duit el desenvolupament de gran quantitat de petits comer\xc3\xa7os, ag\xc3\xa8ncies de viatges, restaurants, discoteques, bars, pubs, sales de joc, parcs aqu\xc3\xa0tics i complexos esportius, dedicats a turistes tant nacionals com estrangers (alemanys i holandesos majorit\xc3\xa0riament).\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDe 21 habitants que tenia el 1887 (tots a la part de Llucmajor), i que el 1910 eren 67, es pass\xc3\xa0 el 1930 a una poblaci\xc3\xb3 de 379 habitants (181 dels quals a Llucmajor). A partir del 1940 s\xe2\x80\x99intensific\xc3\xa0 la funci\xc3\xb3 de col\xc3\xb2nia estiuenca i cap al 1950 hom inici\xc3\xa0 l\xe2\x80\x99activitat tur\xc3\xadstica que el caracteritza en l'actualitat. El 1960 tenia 1 162 habitants (701 del municipi de Llucmajor); el 1981 9 106, dels quals 5 118 de la part de Llucmajor, i el 1991 10 649 (6 264 de Llucmajor). Aquesta poblaci\xc3\xb3, formada principalment per immigrats (un 45% s\xc3\xb3n d\xe2\x80\x99origen peninsular), \xc3\xa9s caracteritzada per la seva joventut (un 37% de menys de 20 anys i nom\xc3\xa9s un 8% de m\xc3\xa9s de 60) i pel predomini, entre els actius, de les activitats terci\xc3\xa0ries (55%). El 2011 la poblaci\xc3\xb3 a s'Arenal de Llucmajor era de 10 396 persones."