b'\n_START_ARTICLE_\nCinetoscopi\n_START_PARAGRAPH_\nEl quinetoscopi (del grec\xc2\xa0\xce\xba\xce\xaf\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x84\xce\xbf: moviment i \xcf\x83\xce\xba\xce\xbf\xcf\x80\xce\xad\xcf\x89: observar)  fou el precursor del projector de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules modern desenvolupat per William Kennedy Laurie Dickson, mentre treballava amb Thomas Edison.  _NEWLINE_L\'invent consistia en una caixa de fusta amb un orifici on hi havia una lent. A l\'interior s\'hi trobava una bombeta i el rotlle de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. La funci\xc3\xb3 principal de l\'aparell era reproduir imatges en moviment, les quals es visionaven a trav\xc3\xa9s d\'una pantalla d\'augment, pr\xc3\xa8viament dipositant una moneda i de forma individual. _NEWLINE_Per tant, va ser dissenyat per veure una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula individualment, \xc3\xa9s a dir que no era un projector de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, per\xc3\xb2 va servir per introduir l\'estandard per a tota projecci\xc3\xb3 cinematogr\xc3\xa0fica abans de l\'arribada del v\xc3\xaddeo. _NEWLINE_Finalment, fou patentat per Edison l\'any 1891.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFins al 1890, els cient\xc3\xadfics estaven m\xc3\xa9s interessats en el desenvolupament de la fotografia que no pas en el de la cinematografia. Aix\xc3\xb2, per\xc3\xb2, va canviar quan Thomas Alva Edison va construir el Black Maria, un laboratori prop de West Orange (Nova Jersey). Aquest espai va ser on Edison va realitzar els seus primers experiments sobre imatges en moviment i va convertir-se en el primer estudi de cinema del m\xc3\xb3n._NEWLINE_Abans de tenir la idea Edison s\'inspir\xc3\xa0 en una visita que va fer a Eadweard Muybridge l\'any 1888, que va ser qui va  desenvolupar el zoopraxiscopi. Sembla que la intenci\xc3\xb3 de Muybridge era finan\xc3\xa7ar i promoure una major col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb Edison en l\'elaboraci\xc3\xb3 d\'un disseny d\'una m\xc3\xa0quina que poguera emetre so i projectar imatges alhora. En aquest disseny s\'hi inclo\xc3\xafa el fon\xc3\xb2graf inventat per Edison. Aleshores, Edison, impressionat i inspirat per les idees de Muybridge, va registrar r\xc3\xa0pidament la patent d\'una m\xc3\xa0quina que podria "fer per als ulls all\xc3\xb2 que el fon\xc3\xb2graf fa per als o\xc3\xafdes". Li va encarregar la tasca del nou disseny a Laurie Dickson, i decid\xc3\xad anomenar "el seu" invent: Quinetoscopi, com a resultat de la combinaci\xc3\xb3 de les paraules gregues \xce\xba\xce\xaf\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x84\xce\xbf (moviment) i \xcf\x83\xce\xba\xce\xbf\xcf\x80\xce\xad\xcf\x89 (observar)._NEWLINE_Edison, Dickson i altres treballadors del laboratori Black Maria realitzaren progressos en el disseny fins a un punt, ja que la seva idea de fer servir cilindres rotatius nom\xc3\xa9s permetria projectar animacions curtes, at\xc3\xa8s la limitaci\xc3\xb3 del di\xc3\xa0metre del cilindre. _NEWLINE_El projecte qued\xc3\xa0 paralitzat, per\xc3\xb2 es reprengu\xc3\xa9 despr\xc3\xa9s d\'una visita d\'Edison a Etienne-Jules Marey, un metge i fot\xc3\xb2graf franc\xc3\xa8s que havia desenvolupat un cronofot\xc3\xb2graf, el qual feia servir una tira de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s llarga que el di\xc3\xa0metre de qualsevol cilindre utilitzable._NEWLINE_Els treballs de John Carbutt sobre la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de cel\xc2\xb7luloide van oferir m\xc3\xa9s progressos en aquesta direcci\xc3\xb3. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es disseny\xc3\xa0 com un lla\xc3\xa7, que serpentejava al voltant d\'una s\xc3\xa8rie d\'eixos dins d\'una caixa de fusta, i es podia veure-la mirant cap avall des d\'una obertura.  Aquest invent va arribar als laboratoris d\'Edison de la m\xc3\xa0 de William Heise un dels treballadors de Dickson._NEWLINE_El 20 de maig de 1891, la primera projecci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica del prototip de quinetoscopi d\'Edison es realitz\xc3\xa0 als seus laboratoris per a una convenci\xc3\xb3 de la Federaci\xc3\xb3 Nacional de Clubs de Dones dels EUA. La presentaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica del quinetoscopi complet tingu\xc3\xa9 lloc a l\'Institut de les Arts i les Ci\xc3\xa8ncies de Brooklyn el 9 de maig de 1893.\n_START_SECTION_\nFuncionament i \xc3\xbas\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest enlla\xc3\xa7 podreu veure com funcionava el quinetosc\xc3\xb2pi: VIDEO _NEWLINE_Emprat sobretot a fires i carnavals com a entreteniment, estava destinat a la visi\xc3\xb3 individual de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules en bucle. El quinetoscopi no permetia la projecci\xc3\xb3 sobre pantalles, la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es visualitzava quan passava entre una l\xc3\xa0mpada el\xc3\xa8ctrica i una lupa. _NEWLINE_La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es movia de manera cont\xc3\xadnua i no intermitent, i per aix\xc3\xb2 necessitava un obturador que divid\xc3\xads cada imatge per tal de coordinar el pas d\'un fotograma a un altre i crear l\'efecte de moviment a l\'espectador. La pe\xc3\xa7a que feia d\'obturador era un disc giratori amb una petita escletxa, similar al Cronot\xc3\xb2graf de Marey. El principal problema del quinetoscopi era que il\xc2\xb7luminava cada fotograma tan breument que la intensitat amb la que es podia veure la projecci\xc3\xb3 no era prou bona, \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2, que es va intentar compensar aquest defecte amb la introducci\xc3\xb3 d\'una lupa en el visor._NEWLINE_Feia servir una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de 35mm perforada 4 vegades per fotograma a cada banda de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Durant la major part de la seva exist\xc3\xa8ncia, el quinetoscopi va estar impulsat per un motor el\xc3\xa8ctric. _NEWLINE_El quinetoscopi va ser concebut com una m\xc3\xa0quina de visionat individual. feta en salons especials equipats amb diversos visors, cada un amb una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula diferent.  Edison va emprar el mateix sistema d\'explotaci\xc3\xb3 que havia utilitzat amb el seu fon\xc3\xb2graf. Tirant una moneda s\'encenien llum i motor i es veia el petit espectacle cinematogr\xc3\xa0fic d\'uns 20 segons de duraci\xc3\xb3. La projecci\xc3\xb3 es duia a terme en salons especials equipats amb diversos visors, cada un amb una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula diferent.  _NEWLINE_El 14 d\'abril de 1894 s\'obr\xc3\xad el primer sal\xc3\xb3 de quinetoscopi a Nova York amb 10 m\xc3\xa0quines cada una amb un tema diferent. Edison va anar obrint sales a tots els Estats Units i fins i tot a alguns dels centres culturals europeus del moment, on els germans Lumi\xc3\xa8re coneixerien l\'aparell. Edison no va voler projectar les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules, en part per la seva preocupaci\xc3\xb3 en vers a la qualitat per\xc3\xb2 sobretot perla seva desconfian\xc3\xa7a amb el futur del cinema com a espectacle. En una carta que va enviar a Muybridge l\'any 1894 li deia "He creat un petit instrument que he anomenat quinetoscopi, amb una escletxa per posar-hi diners i n\xe2\x80\x99he fet fabricar vint-i-cinc. Dubto que tingui cap futur comercial i em temo que no arribi a cobrir despeses". Aquesta retic\xc3\xa8ncia d\'Edison cap al cinema li va impedir ser considerat avui l\'inventor \xc3\xbanic del cinema._NEWLINE_Tot i aquestes retic\xc3\xa8ncies Edison va crear poc temps despr\xc3\xa9s el quinet\xc3\xb2fon. Un aparell que intentar unificar la imatge i el so. A la primavera del 1895 va presentar aquesta m\xc3\xa0quina, \xc3\xa9s a dir, una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de quinetoscopi sincronitzada per una corretja amb un fon\xc3\xb2graf. La primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula en ser mostrada en quinet\xc3\xb2fon va ser "Dickson Experimental Sound Film"._NEWLINE_Dickson abandon\xc3\xa0 el laboratori i el quinetoscopi va caure en popularitat, i els treballs del quinet\xc3\xb2fon es van suspendre durant divuit anys. El 1913 Edison present\xc3\xa0 un nou quinet\xc3\xb2fon dissenyat per a sincronitzar el so amb una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula projectada en una pantalla externa, per\xc3\xb2 encara persistien els problemes amb talls de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula i amb operadors mal preparats, fet que provocava desincronitzaci\xc3\xb3 amb el so. El resultat, aleshores, fou la insatisfacci\xc3\xb3 de l\'audi\xc3\xa8ncia i la falta de popularitat del quinet\xc3\xb2fon.\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de la creaci\xc3\xb3 del quinetoscopi, van apar\xc3\xa8ixer altres aparells semblants, que van ajudar a la invenci\xc3\xb3 d\'aquest.  _NEWLINE_Un metge brit\xc3\xa0nic, anomenat Jhon Ayton Par\xc3\xads, va crear l\xe2\x80\x99any 1824 el traum\xc3\xa0trop, aparell format per un disc amb dues imatges diferents a cada costat i un tros de corda als laterals del disc. Quan alg\xc3\xba estira aquesta corda, les imatges s\xe2\x80\x99uneixen i el disc gira, creant una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica en moviment amb les dues imatges. Aquest invent \xc3\xa9s considerat com una joguina i \xc3\xa9s un dels antecedents de la invenci\xc3\xb3 del cinema amb el cinemat\xc3\xb2graf. _NEWLINE_Un altre antecedent, \xc3\xa9s el fenaquitoscopi, creat l\xe2\x80\x99any 1833 per\xc2\xa0Joseph Antoine Ferdinand Plateau. Va ser la primera joguina \xc3\xb2ptica que permetia reproduir el moviment d\'una imatge, format per diversos dibuixos d\xe2\x80\x99un mateix objecte per\xc3\xb2 posicionats lleugerament diferents entre ells. Aquests dibuixos estaven distribu\xc3\xafts per una placa circular llisa. Per fer-lo funcionar, s\xe2\x80\x99havia de col\xc2\xb7locar l\xe2\x80\x99invent davant d\xe2\x80\x99un mirall i es feia girar, creant una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica de moviment al mirar pel forat.\xc2\xa0  _NEWLINE_M\xc3\xa9s tard va apar\xc3\xa8ixer el zo\xc3\xb2trop, creat l\xe2\x80\x99any 1834 per\xc2\xa0William George Horner, tot i que no va arribar al mercat fins al 1867. Tamb\xc3\xa9 va ser una de les joguines m\xc3\xa9s populars d\xe2\x80\x99aquella \xc3\xa8poca. Consistia en una mena de tambor circular amb molts forats al seu voltant i una tira d\xe2\x80\x99imatges a la paret interna. A trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99aquests forats, si miraves a l\xe2\x80\x99interior de l\xe2\x80\x99aparell mentre el giraves, podies observar moviment a les imatges gr\xc3\xa0cies a un efecte \xc3\xb2ptic. S\'inspirava en el\xc2\xa0fenaquitoscopi per\xc3\xb2, a difer\xc3\xa8ncia d\'aquest, permetia que diverses persones el contemplessin alhora. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9, \xc2\xa0l\xe2\x80\x99any 1877,  el franc\xc3\xa8s\xc2\xa0\xc3\x89mile Reynaud va crear el\xc2\xa0praxinoscopi. Al igual que el traum\xc3\xa0trop, el\xc2\xa0fenaquitoscopi\xc2\xa0i el\xc2\xa0zo\xc3\xb2trop,\xc2\xa0estava i est\xc3\xa0\xc2\xa0considerat com una joguina. A m\xc3\xa9s, \xc3\xa9s molt similar a aquest \xc3\xbaltim. Tamb\xc3\xa9 consisteix en un tambor giratori, un cilindre central imm\xc3\xb2bil envoltat de miralls acoblats i una tira de 12 dibuixos fixada a la part interior del tambor que componen un moviment c\xc3\xadclic; de manera que quan es giren les rodes, els miralls formen angles espec\xc3\xadfics per poder reflectir les imatges, creant un efecte de moviment. Es tracta d\'una versi\xc3\xb3 perfeccionada del\xc2\xa0zo\xc3\xb2trop, on els miralls de Reynaud generen sensaci\xc3\xb3 de moviment menys sobtat i amb millor visibilitat i m\xc3\xa9s lluminositat. _NEWLINE_El fusell fotogr\xc3\xa0fic va ser un dels \xc3\xbaltims aparells abans del quinetoscopi. Es considera com l\xe2\x80\x99avantpassat de l\xe2\x80\x99actual c\xc3\xa0mera fotogr\xc3\xa0fica, i el va inventar\xc2\xa0\xc3\x89tienne-Jules Marey, que a m\xc3\xa9s de fot\xc3\xb2graf va ser metge fisiol\xc3\xb2gic, l\xe2\x80\x99any 1882, poc abans que el\xc2\xa0cinemat\xc3\xb2graf. Va ser el primer invent en captar imatges en moviment en una mateixa placa cronomatogr\xc3\xa0fica, utilitzant un obturador mec\xc3\xa0nic. Consta d\xe2\x80\x99una placa fixa que \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de registrar 12 imatges per segon, sent aix\xc3\xad capa\xc3\xa7 d\xe2\x80\x99enregistrar moltes imatges en poc temps.  _NEWLINE_Finalment Thomas Edison i William Kennedy Laurie Dickson inventaren el Quinet\xc3\xb2graf. Permetia enregistrar imatges en moviment, per\xc3\xb2 el problema era que no donava l\'opci\xc3\xb3 de poder-les observar. B\xc3\xa0sicament era l\'aparell o m\xc3\xa0quina encarregada de crear les imatges en moviment per el quinetoscopi.'