b'\n_START_ARTICLE_\nDura (Hebron)\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons les dades oficials del municipi, el nom Dura deriva d\'una paraula cananea que significa \xc2\xabcasa\xc2\xbb i no de la paraula \xc3\xa0rab per a \xc2\xabblat de moro.\xc2\xbb El seu antic nom cananeu \xc3\xa9s Adoraim.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha qui creu que No\xc3\xa9, el des\xc3\xa8 patriarca abans del Diluvi Universal segons la B\xc3\xadblia hebrea, est\xc3\xa0 enterrat a Dura. Segons la B\xc3\xadblia; 2 Cron. 11.9., Roboam, rei del Jud\xc3\xa0, va fortificar la ciutat durant el seu regne. El primer llibre dels Macabeus esmenta la ciutat amb el nom d\' Adora (1 Mac. 13.20)_NEWLINE_Dura \xc3\xa9s una ciutat amb molta antiguitat, com testifiquen les antigues cisternes i els fragments de mosaics trobats en ella. \xc3\x89s una de les ciutats proposades com a possible centre administratiu del districte d\'Idumea Oriental establert pel c\xc3\xb2nsol rom\xc3\xa0 Aule Gabini al segle I a. de C. Els seus habitants, dels quals s\'ha dit que pertanyien a la nissaga d\'Esa\xc3\xba (idumeus), van ser obligats a convertir-se al judaisme durant el regnat de Joan Hirc\xc3\xa0 I a canvi de poder romandre al pa\xc3\xads_NEWLINE_Al-Muqaddasi va escriure al voltant de l\'any 985 d. de C. que Dura era famosa per les seves vinyes i per un tipus de pansa anomenada Duri.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca Otomana\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1517, els otomans van incorporar el poble de Dura al seu imperi juntament amb la resta de Palestina i, en 1596, apareixia en els registres d\'impostos otomans com a part de la n\xc3\xa0hiya o subdistricte de Khalil, en el liw\xc3\xa0 o districte d\'al-Quds. Tenia una poblaci\xc3\xb3 de 49 fam\xc3\xadlies musulmanes i pagava imposats sobre blat, ordi, olives, vinyes o fruiteres, cabres i ruscs._NEWLINE_En 1834, els habitants de Dura van participar en una revolta contra l\'egipci Ibrahim Paix\xc3\xa0, que va conquistar i va mantenir la regi\xc3\xb3 sota control egipci entre 1831 i 1840. Quan Robinson va visitar Dura en 1838, la va descriure com un dels pobles m\xc3\xa9s grans de la zona, i el lloc de resid\xc3\xa8ncia dels xeics de Ibn Omar, que havien governat la zona antigament._NEWLINE_En 1863, l\'explorador franc\xc3\xa8s Victor Gu\xc3\xa9rin va visitar Dura, i va deixar const\xc3\xa0ncia que \xc2\xabfragments d\'antigues columnes, i un bon nombre de pedres tallades preses de velles construccions i usades en la construcci\xc3\xb3 de les cases \xc3\xa0rabs mostren l\'antiguitat del lloc. En concret, dos barracons han estat constru\xc3\xafts d\'aquesta manera. Sobre la porta d\'un d\'ells, un bloc que fa de llinda va estar en el seu moment ornamentado amb motllures que ara estan molt deteriorades. Prop de la ciutat hi ha un fam\xc3\xb3s pou al costat del que es troba un sarc\xc3\xb2fag colossal que cont\xc3\xa9, segons es diu, el cos de No\xc3\xa9.\xc2\xbb_NEWLINE_En 1877, Horatio Kitchener va fer flagel\xc2\xb7lar p\xc3\xbablicament a uns nens de Dura despr\xc3\xa9s d\'un incident en el qual s\'havien llan\xc3\xa7at pedres a un membre d\'un grup de reconeixement de la Palestine Exploration Fund._NEWLINE_En 1883, la Palestine Exploration Fund va descriure Dura en el seu Survey of Western Palestine com "un poble gran i estimulant en el vessant pla d\'un pujol, amb al voltant d\'una milla de camp obert cap a l\'est. Aquesta plana est\xc3\xa0 conreada amb blat de moro. Al nord de Dura hi ha uns quants oliveres, i altres pocs cap al sud. Les cases s\xc3\xb3n de pedra. Al sud del poble hi ha dos Mukams amb c\xc3\xbapules blanques; i cap a l\'oest, a major elevaci\xc3\xb3 que Dura, es troba la tomba de Neby Nuh. Prop d\'all\xc3\xad hi ha sepulcres excavats en la roca. El lloc t\xc3\xa9 un bon subministrament d\'aigua que prov\xc3\xa9 de tres deus en l\'est i un en el sud."\n_START_SECTION_\nMandat Brit\xc3\xa0nic de Palestina\n_START_PARAGRAPH_\nEn el cens de Palestina de 1922, dut a terme per les autoritats del Mandat Brit\xc3\xa0nic, Dura estava dividida entre Dura al-\'Amaira, que tenia una poblaci\xc3\xb3 de 2.565 habitants, i Dura al-Arjan, amb 3.269 habitants. En total, 5.834 habitants, tots ells musulmans. La seva poblaci\xc3\xb3 havia crescut en el cens de 1931, que comentava que "el poble en el subdistricte d\'Hebron comunament conegut com a Dura \xc3\xa9s un conglomerat de localitats ve\xc3\xafnes, cadascuna de les quals amb el seu propi nom; i, sent Dura un exemple notable d\'aglutinaci\xc3\xb3 ve\xc3\xafnal, el fenomen no \xc3\xa9s estrany a altres llogarets". L\'informe enumerava un total de 70 ubicacions amb 1.538 cases habitades i una poblaci\xc3\xb3 de 7.255 musulmans._NEWLINE_En  el cens de  1945 la poblaci\xc3\xb3 de Dura era de 9.700 \xc3\xa0rabs que posse\xc3\xafen 240.704 d\xc3\xbanams (240,704 quil\xc3\xb2metres quadrats) de terra segons una enquesta oficial de terra i poblaci\xc3\xb3. D\'aquestes, 3.917 d\xc3\xbanams era per a plantacions i terra irrigable, 90.637 per a cereals i 226 d\xc3\xbanams eren considerats s\xc3\xb2l urb\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nOcupaci\xc3\xb3 israeliana\n_START_PARAGRAPH_\nSegons la Resoluci\xc3\xb3 181 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, Dura va quedar assignada en 1948 al Estat de Palestina, i despr\xc3\xa9s de la guerra araboisraeliana de 1948, i despr\xc3\xa9s del armistici de 1949, Dura va quedar sota ocupaci\xc3\xb3 jordana. Dura va obtenir la seva municipalitat l\'1 de gener de 1967, cinc mesos abans que fos ocupada per Israel durant la Guerra dels Sis Dies. Des d\'aquesta guerra en 1967, la ciutat ha rom\xc3\xa0s sota ocupaci\xc3\xb3 militar israeliana. La poblaci\xc3\xb3 en el cens israeli\xc3\xa0 de 1967 era de 4.954 habitants._NEWLINE__NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que l\'Autoritat Nacional Palestina reprengu\xc3\xa9s el control civil de la ciutat en 1995, es va establir un comit\xc3\xa8 local per impedir confiscacions de terra de la ciutat i es va expandir el consell municipal. Molts ministeris i institucions governamentals palestines van obrir oficines a Dura, incrementant el seu paper en la pol\xc3\xadtica palestina. El 27 de mar\xc3\xa7 de 2001, un nen de Dura anomenat Mahmoud Ismael al-Darwish, d\'11 anys, va morir per les ferides en el pit ocasionades despr\xc3\xa9s d\'un bombardeig israeli\xc3\xa0. \'Issa Sweity, de 23 anys, moria en un intercanvi de trets amb els soldats israelians el 20 de setembre d\'aquest mateix any. El 5 de mar\xc3\xa7 de 2002 morien Muhammad \'Abed \'Atawaneh, de 35 anys, i Muhammad \'Abd al-Qader Rajub, de 24 anys, durant una incursi\xc3\xb3 israeliana a la ciutat per buscar sospitosos i demolir algunes cases. Taher \'Abd a-Dad Dudin, de 35 anys i malalt mental, moria per trets israelians el 9 d\'abril de 2002 quan es dirigia a comprar tabac. Els soldats israelians tamb\xc3\xa9 van matar aquest dia \'Aref Sayed Ahmad, de 32 anys, i al seu germ\xc3\xa0 Nayef Sayed Ahmad, de 35 anys, encara que segons B\'Tselem no participaven en els disturbis. Un dia despr\xc3\xa9s moria a Dura Akram Sedqi al-Atrash, de 28 anys, per foc de l\'ex\xc3\xa8rcit israeli\xc3\xa0. El 27 de desembre de 2002 morien a Otniel, prop d\'Hebron, Ahmad \'Ayed al-Faqih, de 21 anys, i Muhammad Mustafa Hassan Shahin, de 20 anys, tots dos de la localitat de Dura, despr\xc3\xa9s d\'haver dut a terme un atac en el qual van morir quatre israelians. Muta\'b Nabari estava robant cabres el 14 d\'octubre de 2003 quan va ser descobert i, en intentar fugir cap a un assentament, crivellat per soldats israelians. Tenia 26 anys. El 14 de febrer de 2005, el noi de 17 anys Sabri Fayez Younis al-Rjoub va ser copejat per soldats israelians abans que li disparessin mortalment en pit, abdomen, pelvis i cama dreta. _NEWLINE_El 12 de gener de 2013, \'Udai Muhammad Salameh Darawish, de 21 anys, anava a treballar a Israel juntament amb altres companys de Dura. En mancar de perm\xc3\xads de treball, va anar en furgoneta fins a una bretxa del Mur de Cisjord\xc3\xa0nia, i en creuar-la es van adonar que hi havia tiradors israelians apostats als voltants. Van comen\xc3\xa7ar a c\xc3\xb3rrer cap al cotxe que anava a recollir-los en la part israeliana quan els soldats israelians van disparar, matant \'Udai d\'un tret en la part inferior del cos. El seu cas \xc3\xa9s especial perqu\xc3\xa8 el soldat que el va matar va ser condemnat a 7 mesos de pres\xc3\xb3 per homicidi negligent; segons un informe conjunt de B\'Tselem i Yesh Din, dues organitzacions israelianes pels drets humans, pels m\xc3\xa9s de 3.000 palestins morts des de l\'any 2000 en situacions que no eren de combat, solament 12 soldats han estat declarats culpables, la majoria per penes menors com a \xc3\xbas il\xc2\xb7legal de les seves armes (en sis casos), neglig\xc3\xa8ncia (tres casos) o ab\xc3\xbas d\'autoritat (un cas)._NEWLINE_Mu\'taz Idris \'Abd al-Fatah Sharawnah, de 18 anys, va morir d\'un tret per l\'esquena durant uns altercats amb soldats israelians el 2 de juliol de 2013. Al juny de 2014, durant la cerca per trobar a tres nois segrestats, 150 soldats israelians van assaltar el barri de Haninia a Dura en una batuda vespertina per detenir a una persona, trobant-se nens i joves locals llan\xc3\xa7ant-los pedres. Un soldat israeli\xc3\xa0 va matar de un tret en el pit a un adolescent que es trobava entre els que llan\xc3\xa7aven pedres, Mohammed Dudeen, de 13, 14 o 15 anys._NEWLINE_El 29 de juliol de 2016, en el transcurs d\'una incursi\xc3\xb3 a la ciutat de Surif, l\'ex\xc3\xa8rcit israeli\xc3\xa0 va matar a Muhammad Faqih, de 29 anys, natural de Dura.\n_START_SECTION_\nGeografia i Clima\n_START_PARAGRAPH_\nLa superf\xc3\xadcie del municipi \xc3\xa9s de 240.704 dunams (poc m\xc3\xa9s de 240 quil\xc3\xb2metres quadrats), i es troba a 839 metres per sobre del nivell del mar. El clima de Dura \xc3\xa9s sec a l\'estiu i experimenta precipitacions moderades durant l\'hivern. La mitjana anual de precipitacions varia segons el lloc en qu\xc3\xa8 es mesuri dins de la mateixa ciutat. La zona de Dahr Alhadaba rep una mitjana anual de 400\xe2\x80\x93600 mm de pluja, els pujols meridionals 300\xe2\x80\x93400 mm i la zona nord dels pujols de Dura 250\xe2\x80\x93300 mm.'