b"\n_START_ARTICLE_\nCercle de Mohr\n_START_PARAGRAPH_\nLa  Circumfer\xc3\xa8ncia de Mohr  (Incorrectament anomenada  Cercle de Mohr , ja que no es treballa amb una \xc3\xa0rea sin\xc3\xb3 amb el per\xc3\xadmetre) \xc3\xa9s una t\xc3\xa8cnica usada en enginyeria i geof\xc3\xadsica per representar gr\xc3\xa0ficament un tensor sim\xc3\xa8tric (de 2x2 o de 3x3) i calcular amb ella moments d'in\xc3\xa8rcia, deformacions i tensions, adaptant els mateixos a les caracter\xc3\xadstiques d'una circumfer\xc3\xa8ncia (radi, centre, etc.). Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s possible el c\xc3\xa0lcul de l'esfor\xc3\xa7 tallant m\xc3\xa0xim absolut i la deformaci\xc3\xb3 m\xc3\xa0xima absoluta._NEWLINE_Aquest m\xc3\xa8tode va ser desenvolupat cap 1882 per l'enginyer civil alemany Christian Otto Mohr (1835-1918).\n_START_SECTION_\nCas tridimensional\n_START_PARAGRAPH_\nEl cas de l'estat tensional d'un punt P d'un s\xc3\xb2lid tridimensional \xc3\xa9s m\xc3\xa9s complicat, ja que matem\xc3\xa0ticament es representa per una matriu de 3x3 per a la qual hi ha 3 valors propis, no necess\xc3\xa0riament diferents._NEWLINE_En el cas general, les tensions normal (\xcf\x83) i tangencial (\xcf\x84), mesures sobre qualsevol pla que passi pel punt P, representades en el diagrama (\xcf\x83, \xcf\x84) cauen sempre dins d'una regi\xc3\xb3 delimitada per 3 cercles. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s complex que el cas bidimensional, on l'estat tensional queia sempre sobre una \xc3\xbanica circumfer\xc3\xa8ncia. Cada una de les 3 circumfer\xc3\xa8ncies que delimiten la regi\xc3\xb3 de possibles parells (\xcf\x83, \xcf\x84) es coneix amb el nom de circumfer\xc3\xa8ncia de Mohr._NEWLINE_>"