b"\n_START_ARTICLE_\nCebera\n_START_PARAGRAPH_\nUna cebera \xc3\xa9s una construcci\xc3\xb3 t\xc3\xadpica de l'agricultura de l'horta de les darreres d\xc3\xa8cades del segle XIX i primeres d\xc3\xa8cades del segle XX, durant un repunt comercial de la ceba. Es tracta d'un magatzem molt b\xc3\xa0sic constru\xc3\xaft a l\xe2\x80\x99aire lliure als camps de la comarca de l'Horta per a protegir la collita de cebes quan la producci\xc3\xb3 era excessiva, mentre el llaurador cercava un comprador que li ajustara el preu, i aix\xc3\xad evitar que el producte es fera malb\xc3\xa9. A l\xe2\x80\x99horta tradicional s'han incorporat com un element del paisatge agr\xc3\xadcola.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nLes ceberes comen\xc3\xa7aren a difondre\xe2\x80\x99s gr\xc3\xa0cies a l\xe2\x80\x99apogeu en la producci\xc3\xb3 del cultiu de ceba a finals del segle XIX, perqu\xc3\xa8 la producci\xc3\xb3 va centrar-se en mercats m\xc3\xa9s grans a causa de les millores socioecon\xc3\xb2miques, unit a la caiguda del conreu de productes tradicionals destinats al comer\xc3\xa7, com ara la morera per a l\xe2\x80\x99obtenci\xc3\xb3 de seda. Durant  les primeries del segle XX, la producci\xc3\xb3 de la ceba va augmentar considerablement, i la cebera es difongu\xc3\xa9 de manera r\xc3\xa0pida per gran part de l\xe2\x80\x99horta que envolta Val\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 una estructura inspirada en la barraca valenciana, essent una construcci\xc3\xb3 elemental i fr\xc3\xa0gil, feta de fusta, fang i pall\xc3\xbas i canyes, de planta rectangular que no ultrapassa el metre d\xe2\x80\x99ampl\xc3\xa0ria, i de llarg\xc3\xa0ria variable. L\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s es feia mitjan\xc3\xa7ant  dues portes situades als extrems de la cebera. La cebera estava constru\xc3\xafda a base de m\xc3\xb2duls anomenats daus, amb unes mides de 2 metres d\xe2\x80\x99al\xc3\xa7ada per un metre o 1\xe2\x80\x9910. cm de superf\xc3\xadcie, com que la capacitat d\xe2\x80\x99un dau de la cebera tenien calculada que corresponia a dos metres c\xc3\xbabics, i en un metre c\xc3\xbabic caben cinquanta arroves de cebes, i el dau contenia cent arroves, a l'hora d\xe2\x80\x99alfarrassar la collita emmagatzemada dins la cebera resultava d\xe2\x80\x99all\xc3\xb2 m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil per al llaurador.\n_START_SECTION_\nFang i pall\xc3\xbas\n_START_PARAGRAPH_\nPer a la construcci\xc3\xb3 de les ceberes es feia servir fang i pall\xc3\xbas, mescla de fang i el rebuig que queda de la palla despr\xc3\xa9s de trillar el gra, ja fora per fer els atovons o directament per a fer revestiments, propi d'economies de subsist\xc3\xa8ncia basades en all\xc3\xb2 que disposaven a l'abast.\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una construcci\xc3\xb3 t\xc3\xadpica de la l'Horta de Val\xc3\xa8ncia, a l'Horta Sud principalment a Xirivella, Paiporta, Alfafar i Sedav\xc3\xad (en l'inventari de les ceberes de l'Horta Sud se n'han localitzat 18) i a l'Horta Nord n'hi han a Massalfassar i Massamagrell."