b"\n_START_ARTICLE_\nGeologia de Mercuri\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria geol\xc3\xb2gica de Mercuri\n_START_PARAGRAPH_\nDe la mateixa manera que la Terra, la Lluna i Mart, la hist\xc3\xb2ria geol\xc3\xb2gica de Mercuri es divideix en eres. Per ordre d'antiguitat s\xc3\xb3n el Pretolstoi\xc3\xa0, el Tolstoi\xc3\xa0, el Calori\xc3\xa0, el Mansuri\xc3\xa0 i el Kuiperi\xc3\xa0. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que Mercuri es form\xc3\xa9s fa m\xc3\xa9s de 4 mil milions d'anys va rebre un bombardeig de cometes i asteroides que va finalitzar fa 3.800 milions d'anys. Durant aquest per\xc3\xadode d'intensa crateritzaci\xc3\xb3, la superf\xc3\xadcie va registrar molts impactes. Alguns d'aquests, com el que va formar la Conca de Caloris, van \xc3\xa9sser omplerts pel material magm\xc3\xa0tic del planeta, formant-se plan\xc3\xadcies suaus com les que hi ha a la Lluna. Una vegada que el planeta es va refredar i es va contreure, s'hi van produir esquerdes a la seua superf\xc3\xadcie que es van superposar a altres estructures ja presents com ara els cr\xc3\xa0ters i les plan\xc3\xadcies, la qual cosa fa pal\xc3\xa8s que les esquerdes s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s recents. El per\xc3\xadode de vulcanisme a Mercuri va acabar quan la compressi\xc3\xb3 del mantell es va ajustar prou com per evitar l'eixida de la lava a la superf\xc3\xadcie. Probablement a\xc3\xa7\xc3\xb2 va passar en un per\xc3\xadode que s'ubica entre els primers 700 o 800 milions d'anys de la seua hist\xc3\xb2ria. _NEWLINE_Des de llavors nom\xc3\xa9s s'hi han succe\xc3\xaft impactes de cometes i asteroides a\xc3\xafllats.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques generals de la superf\xc3\xadcie\n_START_PARAGRAPH_\nEl 60% de la superf\xc3\xadcie de Mercuri \xc3\xa9s composta per cr\xc3\xa0ters i, a m\xc3\xa9s, hi s\xc3\xb3n distribu\xc3\xafts uniformement. El fet que la superf\xc3\xadcie presenti una abundant quantitat de cr\xc3\xa0ters es deu al fet que Mercuri t\xc3\xa9 una atmosfera molt feble, la qual cosa permet l'entrada dels meteoroides sense \xc3\xa9sser desintegrats (Mercuri ha anat acumulant impactes des de la seua creaci\xc3\xb3 fa m\xc3\xa9s de 4 mil milions d'anys). Per aquesta ra\xc3\xb3, tant la seua superf\xc3\xadcie com la de la Lluna i Mart testifiquen un registre d'impactes que s\xc3\xb3n importants per a la determinaci\xc3\xb3 de la durada d'aquest per\xc3\xadode de crateritzaci\xc3\xb3, el qual va ser molt intens fins fa 3 mil milions d'anys._NEWLINE_A m\xc3\xa9s dels cr\xc3\xa0ters de di\xc3\xa0metres que van des de centenars de metres fins a centenars de\xc2\xa0km, n'existeixen altres de mida descomunals com \xc3\xa9s el cas del cr\xc3\xa0ter Caloris que t\xc3\xa9 un di\xc3\xa0metre de 1.300\xc2\xa0km i que \xc3\xa9s la major estructura geol\xc3\xb2gica de la superf\xc3\xadcie de Mercuri. L'impacte que el va produir va \xc3\xa9sser tan violent que va produir la sortida de lava del mantell i va crear un anell conc\xc3\xa8ntric al voltant del cr\xc3\xa0ter amb al\xc3\xa7\xc3\xa0ries que arriben als 2\xc2\xa0km. A m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 se li atribueixen les fractures i escarpes en el costat oposat del planeta. Aquest tipus de cr\xc3\xa0ters (els quals van \xc3\xa9sser omplerts pel material magm\xc3\xa0tic) en la geologia lunar reben el nom de mars lunars._NEWLINE_Com en la Lluna, els cr\xc3\xa0ters de Mercuri presenten les caracter\xc3\xadstiques t\xc3\xadpiques d'un impacte: el material ejectat forma dip\xc3\xb2sits al voltant del cr\xc3\xa0ter, de vegades en forma de prolongacions lineals que se les coneix com a radis o raigs, la lluminositat dels quals \xc3\xa9s m\xc3\xa9s intensa per \xc3\xa9sser un terreny m\xc3\xa9s jove que la superf\xc3\xadcie circumdant._NEWLINE_S'hi han observat altres escarpes que travessen la superf\xc3\xadcie del planeta tant a les zones llises com en les crateritzades. La seua pres\xc3\xa8ncia s'atribueix al refredament que va experimentar Mercuri des de la seua formaci\xc3\xb3, la qual cosa va encongir la superf\xc3\xadcie mercuriana provocant un reacomodament de l'escor\xc3\xa7a planet\xc3\xa0ria._NEWLINE_L'alta densitat del planeta (5,44 g/cm\xc2\xb3) fa suposar l'exist\xc3\xa8ncia d'un nucli compost per un 65% de ferro, la mida del qual probablement representi prop del 75% del di\xc3\xa0metre del planeta. El nucli \xc3\xa9s envoltat per un mantell de 600\xc2\xa0km de gruix\xc3\xa0ria. En reduir-se el nucli i el mantell a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del refredament despr\xc3\xa9s de la seua formaci\xc3\xb3, el radi del planeta es va reduir entre 2 i 4\xc2\xa0km ocasionant el sistema de fractures que es veuen a la seua superf\xc3\xadcie.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens de l'alta lluminositat i pres\xc3\xa8ncia de gel\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres observacions a trav\xc3\xa9s de radar de Mercuri es van realitzar amb radiotelescopi d'Arecibo (Puerto Rico) i Goldstone (Calif\xc3\xb2rnia, Estats Units), i amb l'ajut del Very Large Array (VLA) de l'Observatori Nacional de Radioastronomia dels Estats Units. Les ones enviades pel Goldstone des de la NASA Deep Space Network tenien una pot\xc3\xa8ncia de 460\xc2\xa0kW a 8,51\xc2\xa0GHz. Les ones rebudes pel VLA a trav\xc3\xa9s de 26 antenes mostraven lluminositats radar (punts de reflectivitat radar) amb ones despolaritzades provinents del pol nord de Mercuri._NEWLINE_Els estudis duts a terme pel radiotelescopi d'Arecibo que enviava ones a la banda S (2,4\xc2\xa0GHz) i amb una pot\xc3\xa8ncia de 420\xc2\xa0kW van permetre establir un mapa de la superf\xc3\xadcie del planeta amb una resoluci\xc3\xb3 de 15\xc2\xa0km. En aquest estudi no nom\xc3\xa9s es va confirmar l'exist\xc3\xa8ncia de zones d'alta reflexi\xc3\xb3 i despolaritzaci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 que va elevar la quantitat a 20 zones i aquesta vegada ubicades en ambd\xc3\xb3s pols. _NEWLINE_La idea que Mercuri tingui gel a la seua superf\xc3\xadcie pot semblar absurda a causa de la seua proximitat al Sol i la seua elevada temperatura (420\xc2\xa0\xc2\xb0C de dia i -180\xc2\xa0\xc2\xb0C de nit). Tanmateix, el gel presenta una elevada lluminositat a les imatges del radar i les ones de retorn poden estar molt despolaritzades. D'altra banda, les roques de silicats que formen la major part de la superf\xc3\xadcie tenen un comportament totalment oposat al del gel. _NEWLINE_Un altre dels descobriments que avalen aquesta possibilitat \xc3\xa9s que els estudis fets per radar des de la Terra demostren que les formes d'aquestes zones s\xc3\xb3n circulars. Per aquest motiu se les associa amb profunds cr\xc3\xa0ters (les elevades parets del qual i les seues elevades latituds no permeten l'arribada de la llum solar). _NEWLINE_Al pol sud de Mercuri, la ubicaci\xc3\xb3 d'una gran zona d'alta reflectivitat sembla coincidir amb la ubicaci\xc3\xb3 del cr\xc3\xa0ter Chao Meng-Fu i les \xc3\xa0rees m\xc3\xa9s petites amb altres cr\xc3\xa0ters que tamb\xc3\xa9 van \xc3\xa9sser identificats._NEWLINE_Al pol nord, la situaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s complicada perqu\xc3\xa8 no es poden correlacionar les imatges de radar amb les preses per la nau Mariner 10 a causa de l'abs\xc3\xa8ncia d'aquestes. Cal destacar, d'altra banda, que hi ha regions d'alta reflectivitat que no corresponen a l'exist\xc3\xa8ncia de cr\xc3\xa0ters. La reflexi\xc3\xb3 radar del gel a Mercuri \xc3\xa9s menor que la que podria produir-se amb el gel pur, probablement aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s degut a la deposici\xc3\xb3 de pols que no cobreix la superf\xc3\xadcie del cr\xc3\xa0ter per complet.\n_START_SECTION_\nOrigen del gel\n_START_PARAGRAPH_\nL'exist\xc3\xa8ncia de cr\xc3\xa0ters amb ombra permanent no \xc3\xa9s una caracter\xc3\xadstica \xc3\xbanica de Mercuri: a la mateixa Lluna s'han identificat, al seu pol nord, un enorme cr\xc3\xa0ter -conca d'Aitken- amb la possibilitat que existeixi gel. Aquest gel a la Lluna, com a Mercuri, \xc3\xa9s atribu\xc3\xaft a fonts externes. En el cas de la Lluna es creu que va ser dipositat per cometes, mentre que a Mercuri s'atribueix a meteorits. Com es considera provada l'exist\xc3\xa8ncia d'aigua en alguns meteorits, aquests el podrien haver dipositat en cr\xc3\xa0ters amb ombra permanent i aix\xc3\xad provocar la seua conservaci\xc3\xb3 per milions i, fins i tot, milers de milions d'anys._NEWLINE_Una altra hip\xc3\xb2tesi, sense \xc3\xa9sser confirmada, \xc3\xa9s que a Mercuri es produiria un fluix important d'aigua des del seu interior. Tampoc no s'ha comprovat l'exist\xc3\xa8ncia d'algun mecanisme que causi la p\xc3\xa8rdua de gel a la superf\xc3\xadcie com la fotodissoaci\xc3\xb3, l'erosi\xc3\xb3 deguda al vent solar i el xoc amb micrometeorits. _NEWLINE_El comportament del gel en altres cossos celestes t\xc3\xa9 les seues peculiaritats. En primer lloc, les elevades temperatures de la superf\xc3\xadcie de Mercuri (que ronden els 420\xc2\xa0\xc2\xb0C) sumades al buit de l'espai exterior (l'atmosfera de Mercuri \xc3\xa9s gaireb\xc3\xa9 imperceptible) i els raigs solars contribuirien a fer que el gel se sublim\xc3\xa9s i escap\xc3\xa9s a l'espai. De tota manera, aix\xc3\xb2 no es creu que succeeix amb el gel a Mercuri perqu\xc3\xa8 la ubicaci\xc3\xb3 del gel a altes latituds fa que la temperatura sigui baixa: dins dels cr\xc3\xa0ters, on no arriba la llum solar, les temperatures cauen fins als -171\xc2\xa0\xc2\xb0C i a les planes polars la temperatura no ultrapassa els 106\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_L'exist\xc3\xa8ncia de gel a Mercuri no ha estat corroborada i simplement es tracta d'especulaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica provocada per les observacions d'alta reflectivitat de radar i la coincid\xc3\xa8ncia amb la ubicaci\xc3\xb3 de grans cr\xc3\xa0ters a les zones polars. Cal dir, per\xc3\xb2, que aquesta reflexi\xc3\xb3 an\xc3\xb2mala podria deure's tamb\xc3\xa9 a l'exist\xc3\xa8ncia de sulfats met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics o d'altres materials amb la mateixa capacitat de reflexi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nL'atmosfera de Mercuri\n_START_PARAGRAPH_\nL'exist\xc3\xa8ncia d'una atmosfera en un planeta t\xc3\xa9 una gran import\xc3\xa0ncia per a la geologia, ja que els processos erosius del vent, els canvis de temperatura, humitat, etc. contribueixen a la modificaci\xc3\xb3 del terreny i al deteriorament dels materials. _NEWLINE_L'atmosfera de Mercuri es va dissipar breument despr\xc3\xa9s de la seua formaci\xc3\xb3 fa m\xc3\xa9s de 4 mil milions d'anys. A m\xc3\xa9s de la seua baixa gravetat, la causa principal de la seua desaparici\xc3\xb3 va \xc3\xa9sser el vent solar. Tanmateix, encara t\xc3\xa9 els romanents d'una molt t\xc3\xa8nue atmosfera de 10-15\xc2\xa0bar (gaireb\xc3\xa9 inexistent). L'exist\xc3\xa8ncia d'una atmosfera permetria mantindre una temperatura m\xc3\xa9s o menys estable malgrat les variacions de lluminositat entre el dia i la nit (les fluctuacions als cossos sense atmosferes o amb atmosferes molt febles s\xc3\xb3n intenses). Per exemple, a Mercuri la temperatura superficial durant el dia \xc3\xa9s de 420\xc2\xa0\xc2\xb0C mentre que durant la nit cau fins als -180\xc2\xa0\xc2\xb0C. A causa dels bruscos canvis de temperatura, el tipus d'interacci\xc3\xb3 sobre la superf\xc3\xadcie estaria relacionada amb l'agitaci\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica produ\xc3\xafda sobre els materials."