b"\n_START_ARTICLE_\nHerm\xc3\xb3s Plaja i Sal\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill d'un llibreter ma\xc3\xa7\xc3\xb3 i republic\xc3\xa0 federal. Treball\xc3\xa0 com a cambrer, repartidor de diaris i en una f\xc3\xa0brica de taps de suro, per\xc3\xb2 sovint era acomiadat per conflictiu. Va adoptar l'anarquisme per la influ\xc3\xa8ncia del proc\xc3\xa9s de Montju\xc3\xafc i la vaga de 1902. Arran dels fets de la Setmana Tr\xc3\xa0gica (1909), va haver d'exiliar-se uns mesos a Fran\xc3\xa7a. Va militar en el Centre Instructiu de Palam\xc3\xb3s i fou detingut i bandejat a La Bisbal d'Empord\xc3\xa0. El 1910 marx\xc3\xa0 a treballar com a tip\xc3\xb2graf a Barcelona i s'afili\xc3\xa0 a la CNT. Tanmateix, el 1911 hagu\xc3\xa9 de fer el servei militar i fou enviat a Tarragona, on conegu\xc3\xa9 la que seria la seva companya, Carme Paredes i Sans \xe2\x80\x93filla del cantiner de la caserna\xe2\x80\x93 i despr\xc3\xa9s a Melilla. El 1912 s'establ\xc3\xad a Tarragona i es cas\xc3\xa0 amb la que va tenir tres fills (Germinal, Acracia i Camelia). El 1918 va editar la revista Acracia amb Felipe Al\xc3\xa1iz de Pablo, Felip Barjau i Riera i Josep Viadiu i Valls, i el 1919 el setmanari Fructidor, \xc3\xb2rgan de la CNT a la prov\xc3\xadncia de Tarragona. Per les seves activitats el 1921 fou desterrat a Bot (Terra Alta). El 1923 va treure una segona \xc3\xa8poca del peri\xc3\xb2dic Acracia, aquesta vegada des de Reus, on havia anat a viure, i que sort\xc3\xad del gener al mar\xc3\xa7 d'aquell any. A finals de 1923 fou nomenat director de Solidaridad Obrera i es trasllad\xc3\xa0 a Barcelona. El 1924 cre\xc3\xa0 l\xe2\x80\x99editorial V\xc3\xa9rtice i a partir del 1925 public\xc3\xa0 una revista il\xc2\xb7lustrada amb el mateix t\xc3\xadtol publicada des de la seva impremta, creada en 1927, no lligada a la CNT per tal d'evitar la repressi\xc3\xb3 policial. Va acollir a casa seva Rosario Dolcet Mart\xc3\xad, perseguida aleshores per la dictadura de Primo de Rivera. De 1928 a 1929 fou membre del comit\xc3\xa8 nacional de la CNT. Durant la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola prossegu\xc3\xad la tasca editorial. _NEWLINE_Quan esclat\xc3\xa0 la revoluci\xc3\xb3 social va donar el seu fons editorial i amb els diners del qual s'envi\xc3\xa0 cal\xc3\xa7at als soldats del front d'Arag\xc3\xb3. En 1939 s'exilia amb la seva fam\xc3\xadlia a Fran\xc3\xa7a (llevat el seu fill Germinal, que \xc3\xa9s presoner), i d'all\xc3\xad el 1940 marxa a M\xc3\xa8xic, on hi dirig\xc3\xad Solidaridad Obrera. El 1949 aconsegueix muntar una impremta pr\xc3\xb2pia, que va funcionar fins a 1965. Morta la seva dona en 1970 i la seva filla Acracia el 1973, el 1977 torn\xc3\xa0 a Catalunya amb el seu fill Germinal (ara batejat com a Germ\xc3\xa1n) i ced\xc3\xad la seva important biblioteca a la Biblioteca Ar\xc3\xbas. S'establ\xc3\xad a Palam\xc3\xb3s, on hi va morir en 1982._NEWLINE_Va escriure quatre llibres, Sindicalismo, misi\xc3\xb3n humana y revolucionaria del sindicato (1922), Concepci\xc3\xb3n federalista de la CNT (1948), El sindicalismo seg\xc3\xban su influencia i Mis Memorias (in\xc3\xa8dites)."