b'\n_START_ARTICLE_\nParc de la Devesa\n_START_SECTION_\nEl nom\n_START_PARAGRAPH_\nS\'ha utilitzat com a nom propi del parc un nom com\xc3\xba. La paraula devesa significa una extensi\xc3\xb3 de terra, coberta de vegetaci\xc3\xb3 natural, destinada al pasturatge i a l\'aprofitament de la llenya. I, en realitat, en els seus inicis aquestes eren algunes de les utilitats de la Devesa. Va ser m\xc3\xa9s endavant que s\'utilitz\xc3\xa0 com a passeig._NEWLINE_La primera vegada que apareix en els documents el nom de Devesa \xc3\xa9s l\'any 1767. Simult\xc3\xa0niament a aquest nom tamb\xc3\xa9 s\'havien utilitzat els de paseo arbolado i alameda. Molt abans s\'havia anomenat aquests terrenys aigualeixos. En el moment en qu\xc3\xa8 la Devesa ja \xc3\xa9s utilitzada com a passeig, tamb\xc3\xa9 se l\'anomena aix\xc3\xad, \xc2\xabel passeig\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl parc de la Devesa \xc3\xa9s situat a la zona nord-oest de la ciutat, entre els rius G\xc3\xbcell, Onyar i Ter. T\xc3\xa9 una extensi\xc3\xb3 de prop de quaranta hect\xc3\xa0rees i \xc3\xa9s format per una arbreda de pl\xc3\xa0tans, ordenadament disposats, a l\'interior del qual es troben grans espais lliures: els jardins francesos (o del Roserar), el passeig central, i l\'antic camp de Mart. Les primeres not\xc3\xadcies de la Devesa daten del segle XV, quan Alfons V f\xc3\xa9u donaci\xc3\xb3 a la ciutat d\'uns terrenys sorrencs a la vora del Ter. A finals del segle XVIII Francisco de Zamora ja parla d\'un passeig arbrat, per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s fins a la guerra del Franc\xc3\xa8s que el parc comen\xc3\xa7a a configurar-se definitivament. Aix\xc3\xad, despr\xc3\xa9s d\'una important tala, el 1811 s\'inicia la plantaci\xc3\xb3 de 300 pollancres i el 1815 s\'arranja l\'actual passeig central. Posteriorment, el 1850, es fa una segona plantaci\xc3\xb3 important de pl\xc3\xa0tans, i s\'amplien tamb\xc3\xa9 els jardins francesos. El 1898 resta definit el seu per\xc3\xadmetre actual. En aquell mateix any es basteix la porta d\'acc\xc3\xa9s, obra de Mart\xc3\xad Sureda, enderrocada parcialment el 1963._NEWLINE_A partir de la guerra civil, el parc s\'an\xc3\xa0 deteriorant a causa de la introducci\xc3\xb3 d\'elements arquitect\xc3\xb2nics que li eren estranys, de la privatitzaci\xc3\xb3 d\'alguns sectors, i sobretot de la proximitat dels dos accessos principals a la carretera N-II, que l\'han desvinculat de la ciutat. L\'edat dels arbres i la desviaci\xc3\xb3 del riu G\xc3\xbcell ha repercutit negativament tamb\xc3\xa9 sobre la Devesa, que un seguit d\'estudis i propostes recents intenten de recuperar.\n_START_SECTION_\nPlataforma-templet\n_START_PARAGRAPH_\nPlataforma per a concerts de gust rom\xc3\xa0ntic, situada sobre el canal d\'aigua que limita i recorre el per\xc3\xadmetre dels jardins tancats i enlla\xc3\xa7a directament amb el passeig central de la Devesa. Presenta un paviment de lloses de pedra de Girona i un muret perimetral del mateix material. A les cantonades, i emmarcant l\'acc\xc3\xa9s, hi ha boles de pedra damunt un basament de pedra.\n_START_SECTION_\nPortal d\'acc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nInicialment el conjunt era format per dos pavellons laterals iguals, de planta rectangular i les portes d\'acc\xc3\xa9s als jardins situades al centre, seguint una estructura sim\xc3\xa8trica. Actualment nom\xc3\xa9s es conserva un dels pavellons. L\'exterior presenta parets arrebossades, amb diferents refosos i ornamentacions del mateix material d\'acabat. La coberta \xc3\xa9s feta amb embigats de fusta i teula \xc3\xa0rab. Les pilastres de la porta central presenten ornamentacions de maj\xc3\xb2lica de color blau.\n_START_SECTION_\nRestaurant Rosaleda\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ajuntament realitz\xc3\xa0 un concurs al qual s\'hi presentaren diferents equips d\'arquitectes, per la construcci\xc3\xb3 d\'un edifici de serveis a la Devesa, que inicialment tamb\xc3\xa9 contemplada la inclusi\xc3\xb3 d\'un galerista d\'exposicions. En result\xc3\xa0 guanyador l\'equip encap\xc3\xa7alat per Joaquim Masramon, en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb els arquitectes Negre, Masgrau i d\'altres. Posteriorment l\'ajuntament realitz\xc3\xa0 mitjan\xc3\xa7ant el seu arquitecte municipal, el projecte definitiu que utilitzar\xc3\xa0 en bona part la idea del projecte guanyador del concurs. Estava previst el seu enderrocament, per\xc3\xb2 l\'edifici encara es conserva i va ser l\'Oficina Municipal d\'Escolaritzaci\xc3\xb3. El 2018 \xc3\xa9s l\'Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns i Ve\xc3\xafnes del Barri de la Devesa-G\xc3\xbcell hi tenen el seu local._NEWLINE_Constru\xc3\xaft a principis dels anys 1960 per Joan Gordillo Nieto, \xc3\xa9s un edifici de planta rectangular que presenta un cos m\xc3\xa9s alt situat al costat del portal d\'acc\xc3\xa9s als jardins. Aquest presenta un mur que amaga l\'escala exterior que accedeix a una terrassa superior, a la coberta de l\'edifici. Aquesta \xc3\xa9s plana amb un paviment flotant. L\'estructura \xc3\xa9s parcialment feta amb columnes i j\xc3\xa0sseres de formig\xc3\xb3. \xc3\x89s un bon exponent de l\'arquitectura dels anys 50 a casa nostra, amb influ\xc3\xa8ncies de l\'arquitectura de l\'\xc3\xa8poca, d\'autors com Aalto, Utzon, etc.\n_START_SECTION_\nEls Jardins Francesos\n_START_PARAGRAPH_\nHi havia un primitiu jard\xc3\xad que va anar fent la viu-viu fins a la reforma general de la Devesa de l\'any 1859. Inicialment el jard\xc3\xad ocupava nom\xc3\xa9s l\'espai que va des de la carretera N-II fins al lloc on ara hi ha la porta d\'entrada. Pels voltants de 1890 es va crear la segona part del jard\xc3\xad en una zona que era abandonada. Els dos jardins, vell i nou, passarien a ser finalment un sol jard\xc3\xad, amb la construcci\xc3\xb3 de les portes d\'entrada actuals i incorporant el tros de passeig que hi havia entre els dos. Els arbres es varen podar en forma de paraig\xc3\xbces. L\'any 1882 ja existien, en parla l\'enginyer Primitiu Artigues en una visita que hi realitz\xc3\xa0. Cap al 1820 el jard\xc3\xad devia ser una primera i t\xc3\xadmida realitat; va quedar malm\xc3\xa8s durant la riada de 1827. Despr\xc3\xa9s hi hagu\xc3\xa9 la reforma general._NEWLINE_Els jardins s\xc3\xb3n situats a la banda sud-est del Parc de la Devesa. Formen part d\'un recinte tancat al qual s\'hi accedeix des del passeig central per la banda sud i per la pla\xc3\xa7a de les Botxes des de la banda nord. L\'eix que uneix les dues parts i les dues portes d\'acc\xc3\xa9s a l\'interior del recinte \xc3\xa9s format per un passeig arbrat amb pl\xc3\xa0tans esporgats en forma de paraigua. Els jardins es desenvolupen a cada banda del passeig i es troben encerclats per nu rec d\'aigua. El jard\xc3\xad situat a la banda de ponent t\xc3\xa9 un caire franc\xc3\xa8s amb parterres plens de flors, arbustos que delimiten els camins, un brollador d\'estil rom\xc3\xa0ntic presidint l\'espai central. Entre els arbres hi ha un castanyer d\'\xc3\xadndies de dimensions considerables, ac\xc3\xa0cies, etc. La part del jard\xc3\xad de llevant \xc3\xa9s m\xc3\xa9s informal i amb menor vegetaci\xc3\xb3. Hi ha jocs i animals.\n_START_SECTION_\nPavell\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nConstru\xc3\xaft el 1964, obra d\'en Joan Bosch i Agust\xc3\xad, \xc3\xa9s un edifici de planta lliure de forma rectangular formada per una malla regular de pilars met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics. S\xc3\xb3n 12 m\xc3\xb2duls amb coberta de volta de pla de 4 punts. L\'acc\xc3\xa9s es produeix a trav\xc3\xa9s d\'un porxo id\xc3\xa8ntic als m\xc3\xb2duls esmentats i situat en un extrem. L\'exterior se\'ns presenta en una part massissa de rajoles cer\xc3\xa0miques i m\xc3\xa9s propera a la Devesa, i d\'altre m\xc3\xa9s transparent pel costat de la carretera. Degut a la llibertat de la planta, permet que un dels arbres de la Devesa entri a formar part de la planta.\n_START_SECTION_\nMonument a Fidel Aguilar\n_START_PARAGRAPH_\nMonument format per un basament de pedra de Girona amb elements verticals tamb\xc3\xa9 de pedra. Sobre el conjunt descansa una figura femenina en bronze d\'un metre d\'al\xc3\xa7ada. La figura \xc3\xa9s una c\xc3\xb2pia lliure de l\'obra de Fidel Aguilar Noia de la trena. El conjunt es completa amb elements vegetals que equilibren el conjunt. Fou inaugurat el 20 de juny de 1930; va ser erigit per iniciativa de l\'entitat Amics de les Arts de Girona i costejat per subscripci\xc3\xb3 popular. En el monument hi figura la seg\xc3\xbcent inscripci\xc3\xb3 \xc2\xabFidel Aguilar. 1895-1917\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nLa Devesa, situada en la conflu\xc3\xa8ncia del Ter, l\'Onyar i el G\xc3\xbcell, era origin\xc3\xa0riament una zona de terrenys sorrencs formats per la sedimentaci\xc3\xb3 dels materials transportats per aquests rius. Aquest espai era sovint inundat per les aig\xc3\xbces, principalment les del Ter, que, quan hi havia fortes crescudes, tamb\xc3\xa9 ocupaven la ciutat._NEWLINE_La Devesa i la resta de terrenys de les vores del Ter al seu pas per Girona es van donar a la ciutat en tres etapes. El 1423, la reina Maria en ced\xc3\xad una part; l\'any seg\xc3\xbcent, el seu marit, Alfons el Magn\xc3\xa0nim, va fer una segona donaci\xc3\xb3, i finalment el 1510, el rei Ferran el Cat\xc3\xb2lic va transferir definitivament tots els terrenys que encara pertanyien a la reialesa._NEWLINE_La finalitat era que la ciutat pogu\xc3\xa9s utilitzar-los com a defensa de les avingudes del riu i com a font d\'ingressos per compensar els danys que els aiguats provocaven. La vegetaci\xc3\xb3 que espont\xc3\xa0niament hi creixia podia servir de barrera natural contra les inundacions. Per\xc3\xb2, per obtenir-ne algun profit, s\'hi van anar realitzant diverses actuacions.\n_START_SECTION_\nSegles XVIII i XIX\n_START_PARAGRAPH_\nCom a principal activitat econ\xc3\xb2mica cal destacar les plantacions d\'arbres, normalment pollancres i \xc3\xa0lbers, a les quals seguien les corresponents tales per obtenir diners amb la venda de la fusta. L\'any 1794 es produeix la primera tala per preparar defenses militars. Ja fos pel primer o pel segon motiu, durant el segle XVIII i principis del XIX les plantacions i les tales van ser molt freq\xc3\xbcents. Hi ha const\xc3\xa0ncia, per\xc3\xb2, que al segle XVIII ja es feia refer\xc3\xa8ncia a la Devesa com a passeig. Aquesta utilitat recreativa era compartida amb les altre estrictament econ\xc3\xb2miques._NEWLINE_La Devesa estava tamb\xc3\xa9 ocupada per horts. el fet que sovint fossin destru\xc3\xafts pels aiguats va fer que el 1837 se substitu\xc3\xads aquesta activitat per la del pasturatge, que va durar fins al 1865. A partir d\'aquest moment es pot dir que la Devesa s\'orient\xc3\xa0 definitivament com a passeig._NEWLINE_El 1859 l\'arquitecte municipal Mart\xc3\xad Sureda i Deulovol, per iniciativa del batlle Mari\xc3\xa0 Hern\xc3\xa1ndez, va dissenyar l\'ordenament actual de la Devesa i es van plantar els primers pl\xc3\xa0tans. El projecte es va acabar al final del segle XIX. Llavors la Devesa va obtenir l\'estructura i les dimensions actuals._NEWLINE_Per tant, es desmenteix la creen\xc3\xa7a popular que la Devesa, tal com \xc3\xa9s ara, fos obra dels francesos. La Devesa va quedar molt malmesa despr\xc3\xa9s dels setges napole\xc3\xb2nics, i els francesos, durant els anys que van ocupar la ciutat (1810-1814), la van replantar i van tenir cura de la seva conservaci\xc3\xb3. Se\'ls atribueix el fet que es van comen\xc3\xa7ar a plantar arbres basant-se en plans d\'urbanitzaci\xc3\xb3 sobre cartografia actualitzada, per\xc3\xb2 no que la Devesa que van reconstruir fos la base de l\'actual, ni que fossin els primers a utilitzar-la com a passeig._NEWLINE_Durant el primer ter\xc3\xa7 d\'aquest segle arrib\xc3\xa0 al seu punt de m\xc3\xa0xima bellesa i utilitzaci\xc3\xb3 social. Esdevingu\xc3\xa9 un lloc de conviv\xc3\xa8ncia, de passeig i esbarjo per a nens, joves i grans. Els actes festius, les parades i les desfilades militars, les competicions gimn\xc3\xa0stiques, etc. se celebraven al parc. Eren moments en qu\xc3\xa8 la Devesa formava part plenament de la vida de la ciutat._NEWLINE_Tanmateix, en aquest moment, comen\xc3\xa7aren tamb\xc3\xa9 les cessions a tot tipus d\'utilitzacions del parc, parcel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 per a \xc3\xbas particular i construcci\xc3\xb3 d\'edificacions. Es convert\xc3\xad en el recurs immediat davant les necessitats del s\xc3\xb2l i equipaments per a la ciutat. Tot aix\xc3\xb2 port\xc3\xa0 un canvi de la seva fesomia.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nPels volts de 1940 encara eren freq\xc3\xbcents les passejades, per\xc3\xb2 uns anys m\xc3\xa9s tard es f\xc3\xa9u pal\xc3\xa8s l\'allunyament dels ciutadans. Aquest distanciament s\'ha relacionat amb moltes causes, la majoria atribu\xc3\xafdes al fet que la Devesa quedava apartada de la ciutat._NEWLINE_Els elements que separaven Girona i la Devesa eren evidents: barreres naturals, com el riu G\xc3\xbcell, i tamb\xc3\xa9 artificials, com el tren i la carretera._NEWLINE_Durant prop d\'un segle, per arribar-hi calia passar pel forat del terrapl\xc3\xa8 del tren, creuar un pont per travessar el riu G\xc3\xbcell i trobar-se finalment a l\'entrada del passeig. El 1973 es va aixecar la via del tren i, uns anys abans, ja s\'havia desviat el G\xc3\xbcell cap al seu curs actual. Uns obstacles desapareixien, per\xc3\xb2 se\'n constru\xc3\xafen de nous, com la carretera N-II._NEWLINE_\xc3\x89s evident, per\xc3\xb2, que tamb\xc3\xa9 hi havia barreres durant les \xc3\xa8poques d\'assidu\xc3\xaftat a la Devesa. Les raons, doncs, havien de ser unes altres. Als anys seixanta es va relacionar aquest abandonament amb el "boom" del vehicle utilitari que comen\xc3\xa7ava a transformar la vida social gironina i a canviar els seus costums. Va ser una \xc3\xa8poca d\'aband\xc3\xb3 de la Devesa, la gent no hi anava, l\'ajuntament no se\'n preocupava, els arbres estaven malalts._NEWLINE_A mitjan anys setanta s\'inici\xc3\xa0 un moviment social a favor de la Devesa. El 1975 es va fer un primer estudi sobre el problema sanitari de l\'arbreda elaborat per Narc\xc3\xads Motj\xc3\xa9 a inst\xc3\xa0ncies dels col\xc2\xb7legis professionals de Girona. El 1976 va tenir lloc la campanya \xc2\xabSalvem la Devesa\xc2\xbb, organitzada per Enric Ansesa i l\'Assemblea Democr\xc3\xa0tica d\'Artistes de Girona amb el patrocini dels col\xc2\xb7legis professionals de la prov\xc3\xadncia._NEWLINE_\xc3\x89s amb l\'inici dels ajuntaments democr\xc3\xa0tics que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una voluntat ferma de recuperar la Devesa, tant pel que fa a l\'estat sanitari dels arbres com a l\'\xc3\xbas social i a la seva adequaci\xc3\xb3 a les necessitats ciutadanes. Actualment, malgrat la carretera, el creixement urban\xc3\xadstic dels darrers anys ha desterrat l\'antiga sensaci\xc3\xb3 de llunyania i ha contribu\xc3\xaft a la seva integraci\xc3\xb3 a la ciutat._NEWLINE_Es t\xc3\xa9 cura dels arbres, amb un seguiment i control detallats, i s\'hi potencien activitats diverses, com les Fires i Festes de Sant Narc\xc3\xads, les Festes de Primavera, les exposicions i mostres a la Fira de Girona, el mercat setmanal del dissabte i les \xc2\xabcarpes\xc2\xbb, o bars de nit, a l\'estiu, i tamb\xc3\xa9 s\'han recuperat i reconvertit algunes instal\xc2\xb7lacions com la zona esportiva municipal o la caseta d\'entrada als jardins, el Centre d\'Educaci\xc3\xb3 Ambiental i Recursos Educatius de la Ciutat que promou l\'elaboraci\xc3\xb3 d\'itineraris i d\xc3\xb3na tota mena d\'informaci\xc3\xb3 sobre la Devesa. Dins els jardins de la Devesa tamb\xc3\xa9 s\'hi acull l\'institut de Medi Ambient.\n_START_SECTION_\nDebat actual i propostes de futur\n_START_PARAGRAPH_\nEl debat sobre la Devesa torna a estar d\'actualitat. Una nova campanya \xc2\xabSalvem la Devesa!\xc2\xbb s\'ha rellan\xc3\xa7at gr\xc3\xa0cies a l\'Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns del barri Devesa-G\xc3\xbcell, que s\'ha oposat frontalment al projecte del pavell\xc3\xb3 i ha encetat el debat sobre els usos del parc._NEWLINE_L\'ajuntament de Girona va planejar la construcci\xc3\xb3 d\'un pavell\xc3\xb3 poliesportiu al centre del parc. Aix\xc3\xb2 va indignar ve\xc3\xafns i naturalistes que s\'hi oposen rotundament. De tota manera, els opositors tampoc estan d\'acord entre ells. L\'Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns Devesa-G\xc3\xbcell reclama que no s\'edifiqui m\xc3\xa9s al parc, que es mantingui en millors condicions que fins ara, i que l\'edifici que actualment ocupa la Fira de Girona es converteixi en un centre c\xc3\xadvic que disposi de sales d\'exposicions i reunions i d\'una biblioteca de barri. El 25 de gener de 2008 va tenir lloc a la Farinera una taula rodona organitzada per la CUP que va servir per aclarir posicions entre les diverses parts. L\'ajuntament, per\xc3\xb2, mant\xc3\xa9 la voluntat de construir un pavell\xc3\xb3 mentre que els opositors demanen que s\'enceti un proc\xc3\xa9s participatiu en qu\xc3\xa8 siguin els gironins qui decideixin el futur de la Devesa.'