b"\n_START_ARTICLE_\nRabosa argentada\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCos molt comprimit, amb la pell aparentment nua perqu\xc3\xa8 les escates s\xc3\xb3n molt menudes i es troben incloses dins la pell. El cap \xc3\xa9s petit, amb el musell agut i els llavis carnosos. Espai interorbitari menor que el di\xc3\xa0metre ocular. L'aleta dorsal t\xc3\xa9 en total de 28 a 31 radis espiniformes i 3 o 4 radis tous (els tres primers estan separats de la resta per una incisi\xc3\xb3 profunda, i la llargada dels seg\xc3\xbcents augmenta progressivament cap enrere). L'aleta anal t\xc3\xa9 2 radis espiniformes i de 18 a 20 radis tous. El darrer radi de la dorsal i de l'anal estan units al peduncle caudal per una membrana. El color de fons \xc3\xa9s molt variable: des d'un verd fosc a brunenc o groguenc. Sobre els costats hi ha grans taques de color blanc argentat. Sobre la part inferior del cap molt sovint hi ha una estreta banda obliqua obscura que arriba al marge inferior de l'ull. Sobre les aletes dorsal i anal hi ha una s\xc3\xa8rie de bandes fosques verticals. La longitud total habitual \xc3\xa9s de 6 o 7 cm, encara que, excepcionalment, ateny els 10 cm. Empra les aletes ventrals per caminar sobre el fons.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 lloc entre el maig i el juny. Els mascles protegeixen els ous dipositats per diverses femelles.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMenja invertebrats bent\xc3\xb2nics (els individus m\xc3\xa9s petits es nodreixen principalment de cop\xc3\xa8podes, mentre que els m\xc3\xa9s grans s'alimenten d'amf\xc3\xadpodes, is\xc3\xb2podes, braqui\xc3\xbcrs i poliquets). El seu nivell tr\xc3\xb2fic \xc3\xa9s de 3,5.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat i distribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un peix mar\xc3\xad, demersal i de clima subtropical (46\xc2\xb0N-20\xc2\xb0N, 18\xc2\xb0W-36\xc2\xb0E), el qual viu a les \xc3\xa0rees de poca fond\xc3\xa0ria i sobre fons de roca entre els herbers de posid\xc3\xb2nies de l'Atl\xc3\xa0ntic nord-oriental (Portugal, l'Estat espanyol i el Marroc) i de la mar Mediterr\xc3\xa0nia (les illes Balears, Fran\xc3\xa7a -incloent-hi C\xc3\xb2rsega-, It\xc3\xa0lia -incloent-hi Sardenya i Sic\xc3\xadlia-, Malta, la mar Adri\xc3\xa0tica, Alb\xc3\xa0nia, Eslov\xc3\xa8nia, la mar Egea, Gr\xc3\xa8cia -com ara, Creta-, la mar de M\xc3\xa0rmara, Turquia, S\xc3\xadria i Alg\xc3\xa8ria).\n_START_SECTION_\nObservacions\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s inofensiu per als humans i el seu \xc3\xadndex de vulnerabilitat \xc3\xa9s baix (10 de 100)."