b'\n_START_ARTICLE_\nDi\xc3\xb2cesi immediatament subjecta a la Santa Seu\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica s\'anomena di\xc3\xb2cesi immediatament subjecta una di\xc3\xb2cesi que dep\xc3\xa8n directament de la Santa Seu i que no est\xc3\xa0 subjecta a l\'autoritat d\'un arquebisbe metropolit\xc3\xa0. Una locuci\xc3\xb3 equivalent, tot i que actualment en des\xc3\xbas, \xc3\xa9s di\xc3\xb2cesi exempta (de la jurisdicci\xc3\xb3 metropolitana).\n_START_SECTION_\nLa regla tradicional\n_START_PARAGRAPH_\nLa regla normal \xc3\xa9s que les di\xc3\xb2cesis estiguin assignades a les diverses prov\xc3\xadncies eclesi\xc3\xa0stiques, al capdavant de les quals hi ha un arquebisbe metropolit\xc3\xa0 i s\xc3\xb3n anomenades "di\xc3\xb2cesis sufrag\xc3\xa0nies. Pot passar que, per motius especialment hist\xc3\xb2rics o per greus q\xc3\xbcestions immediates, una di\xc3\xb2cesi, o m\xc3\xa9s excepcionalment una arxidi\xc3\xb2cesi, no estigui compresa dins d\'una prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica, sin\xc3\xb3 que depengui directament de la Santa Seu._NEWLINE_Amb la instituci\xc3\xb3 de les regions eclesi\xc3\xa0stiques, les di\xc3\xb2cesis immediatament subjectes tamb\xc3\xa9 formen part d\'aquestes institucions, reduint aix\xc3\xad la difer\xc3\xa8ncia entre les di\xc3\xb2cesis sufrag\xc3\xa0nies i les immediatament subjectes_NEWLINE_El cas m\xc3\xa9s dif\xc3\xbas \xc3\xa9s per les di\xc3\xb2cesis del Laci, tradicionalment no considerades sufrag\xc3\xa0nies de la de Roma (sempre considerada simplement com a di\xc3\xb2cesi i no com a arxidi\xc3\xb2cesi), per\xc3\xb2 subjectes directament a la Seu Apost\xc3\xb2lica (s\xc3\xb3n anomenades "de nombre"), i que inclou, almenys en part, les 100 milles de Roma, l\'antiga jurisdicci\xc3\xb3 del districte del Praefectus Urbis (el prefecte de la Roma Imperial), paper conservat fins al 15 d\'agost de 1972 pel cardenal vicari de Roma. El bisbes d\'aquestes di\xc3\xb2cesis han de participar en els consistoris del Pont\xc3\xadfex Rom\xc3\xa0 i tenen el privilegi d\'incloure al seu escut episcopal les quatre borles, igual que els arquebisbes. El 1972 s\'abol\xc3\xad el terme "de n\xc3\xbamero", i es deix\xc3\xa0 als bisbes la facultat de participar en els consistoris i de posar les quatre borles als escuts._NEWLINE_El mateix s\'aplica per la situaci\xc3\xb3 de les abadies territorials o per les di\xc3\xb2cesis d\'altres ritus, sostretes de les prov\xc3\xadncies "llatines" on operen._NEWLINE_Un cas a part \xc3\xa9s la situaci\xc3\xb3 de Su\xc3\xafssa, on la situaci\xc3\xb3 es cristal\xc2\xb7litz\xc3\xa0 al segle\xc2\xa0xix, sent de soluci\xc3\xb3 complexa._NEWLINE_Finalment, hi ha casos d\'origen hist\xc3\xb2ric com els de Lucca i Gaeta.\n_START_SECTION_\nLa reforma conciliar\n_START_PARAGRAPH_\nEl decret Christus Dominus del Concili Vatic\xc3\xa0 II establ\xc3\xad el principi que totes les di\xc3\xb2cesis havien de formar part d\'una prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica. Aix\xc3\xad, s\'establ\xc3\xad la norma que les di\xc3\xb2cesis immediatament subjectes a la Santa Seu haurien de formar part de la prov\xc3\xadncia m\xc3\xa9s propera a la de l\'arquebisbe metropolit\xc3\xa0.'