b"\n_START_ARTICLE_\nDug\xc3\xa8sids\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa forma del cap dels dug\xc3\xa8sids varia des d'arrodonida o truncada fins a fortament triangular amb aur\xc3\xadcules allargades i punxegudes. La majoria de dug\xc3\xa8sids, per\xc3\xb2, presenten un cap amb una forma m\xc3\xa9s o menys triangular, com algunes mar\xc3\xadcoles, donada per la pres\xc3\xa8ncia de dues aur\xc3\xadcules, una a cada costat del cap. Les esp\xc3\xa8cies d'aquesta fam\xc3\xadlia acostumen a presentar pigmentaci\xc3\xb3. Es coneix una \xc3\xbanica esp\xc3\xa8cie, D. batuensis, que no en presenta. Aquesta manca de pigment probablement est\xc3\xa0 relacionada amb el seu h\xc3\xa0bitat, les coves._NEWLINE_Tots els dug\xc3\xa8sids presenten dos ulls, per\xc3\xb2 en alguns casos es donen ulls supernumeraris. L'estructura dels ulls \xc3\xa9s comuna en totes les seves esp\xc3\xa8cies, consisteix en una copa multicel\xc2\xb7lular pigmentada que cont\xc3\xa9 moltes c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules retinals. Es creu que l'absc\xc3\xa8ncia d'ulls a Eviella \xc3\xa9s deguda a una p\xc3\xa8rdua secund\xc3\xa0ria._NEWLINE_A difer\xc3\xa8ncia dels dendroc\xc3\xa8lids, els dug\xc3\xa8sids no presenten \xc3\xb2rgans adhesius. Els m\xc3\xbasculs interns de la faringe dels dug\xc3\xa8sids presenten dues capes._NEWLINE_Els dug\xc3\xa8sids tenen els oviductes obrint-se al canal de la bursa com a car\xc3\xa0cter plesiom\xc3\xb2rfic.\n_START_SECTION_\nSentits\n_START_PARAGRAPH_\nA part dels ulls, els dug\xc3\xa8sids disposen de tres tipus d'\xc3\xb2rgans sensorials: \xc3\xb2rgans sensorials de les aur\xc3\xadcules o solcs auriculars, \xc3\xb2rgans sensorials situats marginalment (p.e. fosses sensorials) i forats o obertures sensorials._NEWLINE_Els \xc3\xb2rgans sensorials de les aur\xc3\xadcules estan situats lateralment, un a cada costat de la superf\xc3\xadcie dorsal del cos, a l'altura dels ulls, o una mica posteriorment a aquests. Aquests \xc3\xb2rgans estan constitu\xc3\xafts per una tira d'epiteli modificat que est\xc3\xa0 ricament connectat a terminacions nervioses, lliure de rabdites i cobert de llargs cilis. Aquest tipus d'\xc3\xb2rgan est\xc3\xa0 \xc3\xa0mpliament distribu\xc3\xaft en els tricl\xc3\xa0dides i probablement \xc3\xa9s una plesiomorfia pels dug\xc3\xa8sids. Presenten \xc3\xb2rgans sensorials de les aur\xc3\xadcules Cura, Girardia, Schmidtea, Dugesia i dues esp\xc3\xa8cies de Neppia (N. montana i N. schubarti)._NEWLINE_Les fosses sensorials s\xc3\xb3n petites superf\xc3\xadcies d'epiteli sensorial modificat que es troben al marge anterior del cos. Poden ser molt poc profundes o b\xc3\xa9 estar ben delimitades formant petites invaginacions a la paret del cos. La histologia i el nombre de fosses sensorials varia segons el g\xc3\xa8nere de dug\xc3\xa8sid._NEWLINE_Els forats o obertures sensorials s\xc3\xb3n invaginacions profundes a la paret del cos formades per epiteli sensorial modificat, que presenta llargs cilis. Acostumen a estar localitzades una a cada costat del marge lateral del cap, anterior als ulls. Estan ricament connectades a terminacions nervioses.\n_START_SECTION_\nTaxonomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa manca de car\xc3\xa0cters morfol\xc3\xb2gics mesurables i definits en els tricl\xc3\xa0dides d'aigua dol\xc3\xa7a ha dificultat l'obtenci\xc3\xb3 de les relacions filogen\xc3\xa8tiques dins del grup a partir d'aquests. Aquesta mancan\xc3\xa7a \xc3\xa9s deguda al conservadorisme del grup, que ofereix pocs car\xc3\xa0cters adequats per a les an\xc3\xa0lisis i que sovint es veuen sotmesos al paral\xc2\xb7lelisme i converg\xc3\xa8ncia evolutius. Les an\xc3\xa0lisis moleculars per\xc3\xb2, han perm\xc3\xa8s l'obtenci\xc3\xb3 d'arbres filogen\xc3\xa8tics m\xc3\xa9s clars._NEWLINE_Els dug\xc3\xa8sids s\xc3\xb3n considerats la fam\xc3\xadlia m\xc3\xa9s primitiva de tricl\xc3\xa0dides d'aigua dol\xc3\xa7a."