b'\n_START_ARTICLE_\nCaudete de las Fuentes\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nSituat en la vall alta del riu Magre. La superf\xc3\xadcie del terme \xc3\xa9s bastant plana, encara que tenen elevacions que sobrepassen els 800 m. destacant els v\xc3\xa8rtexs geod\xc3\xa8sics de tercer ordre de l\'Ermita (850 m) i Talaia de Caudete (860 m). El riu Madre, afluent del Magre, travessa el terme d\'oest a est.\n_START_SECTION_\nMunicipis lim\xc3\xadtrofs\n_START_PARAGRAPH_\nGeogr\xc3\xa0ficament limita amb les localitats de Fuenterrobles, Requena, Utiel i Venta del Moro.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'estar situat en una de les rutes naturals de comunicaci\xc3\xb3 entre la Meseta i la Mediterr\xc3\xa0nia, aquest terme va ser poblat molt intensament des de l\'Edat del Bronze._NEWLINE_Restes de poblat d\'aquesta \xc3\xa8poca es troben en el tur\xc3\xb3 de la Casa Do\xc3\xb1ana i en el dels Villares, ambd\xc3\xb3s amb importants establiments ib\xc3\xa8rics superposats, que van perdurar fins poc abans del canvi d\'Era i que han proporcionat interessants materials. En el dels Villares es va trobar tamb\xc3\xa9 una gran quantitat de monedes ib\xc3\xa8riques i romanes._NEWLINE_De punts no determinats del terme procedeixen diverses joies d\'or i plata, aix\xc3\xad com una pe\xc3\xa7a de plata decorada amb relleu, considerada generalment com un casc guerrer, per\xc3\xb2 que b\xc3\xa9 podria ser un bol semblant als d\'or de Villena. D\'\xc3\xa8poca romana s\xc3\xb3n les restes que es troben en la zona nord d\'edificaci\xc3\xb3 Casa Do\xc3\xb1ana, els d\'una vila de baixa \xc3\xa8poca existent en La Solana._NEWLINE_Va ser incorporada a la prov\xc3\xadncia de Val\xc3\xa8ncia l\'any 1851, tot i que havia pertangut al territori castell\xc3\xa0 des dels temps de la conquesta cristiana. Tamb\xc3\xa9 pertany\xc3\xa9 al bisbat de Conca fins al 1957 i, despr\xc3\xa9s pass\xc3\xa0 a l\'arxidi\xc3\xb2cesi de Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Cal no confondre-la amb la hist\xc3\xb2rica vila reial valenciana, Cabdet.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nGaireb\xc3\xa9 la totalitat dels cultius s\xc3\xb3n de sec\xc3\xa0, sent el principal la vinya. Altres cultius s\xc3\xb3n cereals, oliveres i patates. La ramaderia compta amb caps de bestiar lanar i porc\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nFestes i celebracions\n_START_PARAGRAPH_\nEntre les tradicions, \xc3\xa9s de destacar la Pasqua de Mones, que consisteix a sortir a la muntanya, passar el dia i menjar la t\xc3\xadpica "Mona de Pasqua" el primer i segon diumenge de Pasqua. En Caudete de las Fuentes, existeixen dos paratges als quals \xc3\xa9s habitual acudir: el primer diumenge Los Pedriches, i el segon a Las Fuentecillas. Tot i que la majoria dels visitants que hi acudeixen s\xc3\xb3n de Caudete de las Fuentes a causa de la proximitat al municipi, el primer paratge pertany a la Venta del Moro i el segon a Utiel._NEWLINE_Tres festivitats mereixen una atenci\xc3\xb3 molt especial per l\'aflu\xc3\xa8ncia de p\xc3\xbablic que apleguen. Les dues primeres es corresponen amb la celebraci\xc3\xb3 dels copatrons de la localitat: Sant Antoni Abat (amb tradicional crema de foguera a la Pla\xc3\xa7a Major al gener) i Sant Antoni de P\xc3\xa0dua (amb un tradicional menjar de confraternitat per a tots els ve\xc3\xafns del poble al juny)._NEWLINE_Per\xc3\xb2 les festes m\xc3\xa9s destacades i populars, sens dubte, s\xc3\xb3n les Festes Majors d\'Estiu, la denominada Setmana de la Confraternitat, que pot arribar a congregar, en una nit, m\xc3\xa9s de 7.000 persones. La seua popularitat radica en les populars revetlles a l\'aire lliure, d\'acc\xc3\xa9s gratu\xc3\xaft, celebrades al Passeig de l\'Albereda.'