b"\n_START_ARTICLE_\nImperi paleobabil\xc3\xb2nic\n_START_SECTION_\nCiutat estat\n_START_PARAGRAPH_\nSobre els inicis de Babil\xc3\xb2nia com a ciutat estat poc es coneix. La ciutat, ocupada per una tribu amorrita, va ser administrada per un ensi des de la caiguda d'Ur III. L'any 1894 ae Babil\xc3\xb2nia \xc3\xa9s, per primera vegada en la seua hist\xc3\xb2ria coneguda, independent durant el regnat de Sumuabum, de qui s'especula que va tenir per pare un home anomenat Dadbanaya. Poc coneixem de Sumuabum a part que va conquistar Kazallu; li va succeir Sumulael quatre anys despr\xc3\xa9s, que aparentment no n'era descendent. Sumulael va fundar la dinastia d'Hammurabi. Va ampliar considerablement els dominis de Babil\xc3\xb2nia: arrib\xc3\xa0 a conquistar les ciutats de Kix i Marad. Malgrat aix\xc3\xb2, Babil\xc3\xb2nia no podia competir encara amb Larsa. Els descendents de Sumulael, Sabium, Apil-Sin i Sin-Muballig, van iniciar una gran quantitat d'obres d'enginyeria i arquitectura. Sin-Muballig es va unir el 1810 ae a Uruk i Isin per poder v\xc3\xa9ncer a Larsa, sense aconseguir-ho. El paper de Babil\xc3\xb2nia a Mesopot\xc3\xa0mia, per\xc3\xb2, va canviar amb l'arribada al tron d'Hammurabi el 1762 ae. Amb ell Babil\xc3\xb2nia esdevingu\xc3\xa9 un imperi que, si ben igual d'ef\xc3\xadmer que els anteriors, es recorda com a paradigma de la seua \xc3\xa8poca._NEWLINE_A primeries del segle XIX ae la ciutat de Sippar, situada a uns 70 km al sud de Babil\xc3\xb2nia, va ser conquistada per aquesta. Es creu que aquesta conquesta va poder haver succe\xc3\xaft a la fi del regnat de Sumulael, perqu\xc3\xa8 els textos datats al comen\xc3\xa7ament del seu regnat esmenten fins a tres governants d'una Sippar independent. Sumulael es cas\xc3\xa0 amb una de les filles de Sin-kashid d'Uruk, i segell\xc3\xa0 una alian\xc3\xa7a amb aquesta ciutat.\n_START_SECTION_\nImperi\n_START_PARAGRAPH_\nHammurabi, que va governar a la fi del segle XVIII ae i a principis del XVII ae, fou el sis\xc3\xa9 rei de la dinastia amorrita de Babil\xc3\xb2nia. Fou capa\xc3\xa7 de v\xc3\xa9ncer els elamites al sud de Sumer i els assiris al nord, i unific\xc3\xa0 la major part de Mesopot\xc3\xa0mia sota el seu comandament. Cre\xc3\xa0 una s\xc3\xa8rie de divisions administratives i va posar un governador al capdavant de cadascuna. Babil\xc3\xb2nia, per\xc3\xb2, no era un imperi fortament unit, com es va demostrar durant el regnat del seu fill Samsuiluna._NEWLINE_Al 1763 ae Hammurabi no sols assol\xc3\xad conquistar Larsa, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 Eixnunna, les dues grans pot\xc3\xa8ncies properes a Babil\xc3\xb2nia._NEWLINE_Samsuiluna va haver de fer front a una s\xc3\xa8rie de revoltes que eliminaren la independ\xc3\xa8ncia de les regions del sud, la qual cosa comport\xc3\xa0 la p\xc3\xa8rdua de la franja costanera del golf P\xc3\xa8rsic per a Babil\xc3\xb2nia. Aquestes revoltes comen\xc3\xa7aren a Larsa, ciutat a la qual va accedir l'usurpador Rim-Sin II. Aquest va aconseguir instigar les insurreccions d'Isin, Eixnunna, Ur i Uruk. Samsuiluna es va veure hi intervingu\xc3\xa9 militarment i arrib\xc3\xa0 a destruir Ur i Uruk. La feblesa que aix\xc3\xb2 supos\xc3\xa0 fou aprofitada per Elam, que va atacar el sud de l'imperi. Samsuiluna, incapa\xc3\xa7 d'actuar en tots els fronts, va perdre finalment el control d'Isin, que, dirigida pel rei Iluma-Ilum, va guanyar la costa. Segurament, Samsuiluna va haver de combatre tamb\xc3\xa9 contra els cassites. Aquests apareixen en els textos des del segle XVII ae. Per aquesta \xc3\xa8poca havien creat un regne a la regi\xc3\xb3 d'Hana, al curs mitj\xc3\xa0 de l'Eufrates._NEWLINE_A la mort de Samsuiluna, l'imperi havia entrat en decand\xc3\xa8ncia. Perduts gran part dels territoris, es limitava a la porci\xc3\xb3 central de Mesopot\xc3\xa0mia. Les inscripcions donen a entendre que el poder militar de Babil\xc3\xb2nia anava minvant. Durant el regnat d'Abieshu (1711-1684 ae) l'imperi es va enfrontar repetidament als cassites. Abieshu tract\xc3\xa0, sense resultat, de reconquistar el Pa\xc3\xads del Mar, al sud; \xc3\xa9s a dir, les terres emancipades sota el govern de Iluma-Ilum. Per a aix\xc3\xb2, fins i tot va desviar les aig\xc3\xbces del Tigris. Malgrat que va regnar durant vint-i-vuit anys, el seu regnat amb prou feines es recorda a excepci\xc3\xb3 d'aquesta campanya i unes poques obres hidr\xc3\xa0uliques i est\xc3\xa0tues. La p\xc3\xa8rdua de poder de Babil\xc3\xb2nia es va accentuar espectacularment. Al nord Babil\xc3\xb2nia tamb\xc3\xa9 va perdre terreny, a favor d'un nou regne a Khana._NEWLINE_La t\xc3\xb2nica va ser la mateixa en temps del seu successor, Ammiditana (1683-1646 ae), que va manar construir diverses fortificacions. El seu successor, Ammisaduqa (1646-1626 ae) aconsegu\xc3\xad recuperar la pla\xc3\xa7a de Nippur. L'\xc3\xbaltim rei de la I dinastia fou Samsuditana, que va morir durant les guerres entre babilonis i hittites.\n_START_SECTION_\nEl saqueig de Babil\xc3\xb2nia. La dinastia cassita\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1595 ae els hittites van saquejar la ciutat de Babil\xc3\xb2nia i destru\xc3\xafren definitivament el seu imperi.\n_START_SECTION_\nLa societat paleobabil\xc3\xb2nica\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la segona meitat del II mil\xc2\xb7lenni i la primera del I, Mesopot\xc3\xa0mia esdevingu\xc3\xa9 a poc a poc un m\xc3\xb3n urb\xc3\xa0 on el nucli familiar, centrat en la ciutat, va adquirint una import\xc3\xa0ncia progressiva. Des del III mil\xc2\xb7lenni moltes societats mesopot\xc3\xa0miques s'havien basat en el principi de llibertat individual, de manera que pogueren pesar sobre els ciutadans les c\xc3\xa0rregues econ\xc3\xb2miques. El final del regnat d'Hammurabi marca un punt d'inflexi\xc3\xb3 en aquesta tend\xc3\xa8ncia, i en endavant tots els reis babilonis confirmen al comen\xc3\xa7ament i ocasionalment a meitat del seu regnat una s\xc3\xa8rie de regularitzacions, mitjan\xc3\xa7ant la figura de l'edicte, de l'economia di\xc3\xa0ria. D'aquesta manera les fam\xc3\xadlies poden tenir propietats, i no sols els reis o l'estat, la qual cosa an\xc3\xa0 creant durant el II mil\xc2\xb7lenni una mena de classe mitjana. La comparaci\xc3\xb3 del concepte de propietat privada i l'aprofundiment en les difer\xc3\xa8ncies estructurals socials entre els mil\xc2\xb7lennis III i II s\xc3\xb3n dif\xc3\xadcils, ja que no tenim prou informaci\xc3\xb3 del III mil\xc2\xb7lenni, especialment de regions alienes a la Baixa Mesopot\xc3\xa0mia.\n_START_SECTION_\nLa fam\xc3\xadlia\n_START_PARAGRAPH_\nL'arribada dels amorrites a les ciutats mesopot\xc3\xa0miques enfronta dos models socials i econ\xc3\xb2mics. D'una banda el neosumeri, basat en el temple i el palau reial, que monopolitzen la gesti\xc3\xb3 de les terres. D'altra banda l'amorrita, basat en una forta estructura familiar. Aquests dos models van interactuar en \xc3\xa8poca paleobabil\xc3\xb2nica, de manera que es van crear grans grups familiars tancats que controlaren diverses \xc3\xa0rees de l'economia, descentralitzant d'alguna manera el poder de l'adminsitraci\xc3\xb3 estatal._NEWLINE_A poc a poc s'hi va produint una p\xc3\xa8rdua progressiva de solidaritat familiar concretada en la negaci\xc3\xb3 de l'her\xc3\xa8ncia. Aquesta realitat esdev\xc3\xa9 en els t\xc3\xb2pics literaris de l'orfe i la v\xc3\xaddua; \xc3\xa9s a dir, persones que han quedat al marge d'una estructura familiar i, per tant, del sistema de manteniment econ\xc3\xb2mic associat a aquesta. Al seu torn, la falta de recursos provoca la petici\xc3\xb3 de pr\xc3\xa9stecs que, en no poder pagar-se, obliga els deutors a vendre els seus serveis. Si aix\xc3\xb2 succe\xc3\xafa en una fam\xc3\xadlia deutora, el cap de fam\xc3\xadlia estava obligat, per aquest ordre, a pagar amb els seus b\xc3\xa9ns immobles, la seua esposa i els fills, i amb ell mateix, fins a completar la suma del deute. En la majoria dels casos aix\xc3\xb2 significava la servitud per a tota la vida, a causa que aquest treball nom\xc3\xa9s cobria els interessos del deute. Els serfs continuaven sent lliures, i la protecci\xc3\xb3 familiar era en certa manera substitu\xc3\xafda per la figura del rei i les disposicions reials.\n_START_SECTION_\nSistema hereditari\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'imperi paleobabil\xc3\xb2nic tamb\xc3\xa9 existia l'her\xc3\xa8ncia. Aquesta, en concepte de terres f\xc3\xa8rtils, havia de ser repartida per igual entre els hereus homes. Les dones rebien en el seu lloc dots, que depenien de l'estatus social. Les d'alta nissaga podien tornar-se naditus, \xc3\xa9s a dir, eren enviades de menudes a un temple i se'ls lliurava un dot que inclo\xc3\xafa b\xc3\xa9ns immobles com cases i camps, i b\xc3\xa9ns mobles, consistents normalment en diners. Les naditus podien disposar lliurement dels b\xc3\xa9ns mobles, per\xc3\xb2 no dels immobles. Percebien beneficis de l'\xc3\xbas de les terres i habitatges, per\xc3\xb2 no podien vendre-les i, a la seua mort, passaven a propietat dels seus germans. Aquest sistema d'her\xc3\xa8ncia femenina va ser caracter\xc3\xadstic del per\xc3\xadode paleobabil\xc3\xb2nic, perqu\xc3\xa8 es va crear despr\xc3\xa9s de la caiguda de la tercera dinastia d'Ur i no va perdurar despr\xc3\xa9s de la caiguda de l'Imperi babil\xc3\xb2nic. Les dones de baixa classe social es casaven i vivien dependents de tercers (kezertu)._NEWLINE_La divisi\xc3\xb3 de les propietats entre els hereus  condicion\xc3\xa0 un proc\xc3\xa9s de desintegraci\xc3\xb3 de les grans fam\xc3\xadlies existents fins llavors en petits nuclis. De la mateixa manera, va estendre la figura del testament, gaireb\xc3\xa9 inexistent en el III mil\xc2\xb7lenni ae.\n_START_SECTION_\nEl rei i les elits\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers reis babilonis, igual que va succeir en altres ciutats estat amorrites, s'identificaven abans amb la seua \xc3\xa8tnia que amb la seua ciutat, i els seus t\xc3\xadtols no els separaven massa de les seues elits. Aix\xc3\xb2 propici\xc3\xa0 que al llarg de la primera meitat del II mil\xc2\xb7lenni els reis anassen delegant en les elits funcions administratives i, en lloc de disposar d'una elit de funcionaris que administraren les terres del regne, simplement cobrava impostos agr\xc3\xadcoles. Aquest sistema contrastava profundament amb l'assiri i amb el posterior neobabil\xc3\xb2nic en el I mil\xc2\xb7lenni ae._NEWLINE_La reialesa paleobabil\xc3\xb2nica diferia lleugerament de la sum\xc3\xa8ria. Amb la divisi\xc3\xb3 territorial en petits regnes amorrites, es crearen dues zones diferenciades. Al nord, on els estats eren m\xc3\xa9s petits, el rei va seguir recolzant-se en les vict\xc3\xb2ries militars. Al sud van cobrar m\xc3\xa9s import\xc3\xa0ncia valors i eines de tradici\xc3\xb3 sum\xc3\xa8ria, a saber: elaboraci\xc3\xb3 d'himnes reials, inscripcions commemoratives, amnisties, codis de lleis, activitats edificat\xc3\xb2ries i processos de de\xc3\xafficaci\xc3\xb3. La difer\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s notable entre els reis del per\xc3\xadode paleobabil\xc3\xb2nic i els del renaixement sumeri \xc3\xa9s que, mentre que els segons volien transmetre una imatge de bona gesti\xc3\xb3, els primers actuaven com a guies de la poblaci\xc3\xb3, especialment de les classes desfavorides. El rei, aix\xc3\xad, obt\xc3\xa9 un paper paternalista que contrasta amb la desintegraci\xc3\xb3 progressiva de la solidaritat de les fam\xc3\xadlies i que potser t\xc3\xa9 les arrels en la naturalesa gentil\xc3\xadcia dels amorrites. Encara que les accions dels reis babilonis poguessen interpretar-se com a mandats divins, la seua legitimitat es basava en una dinastia m\xc3\xa9s o menys heroica i llegend\xc3\xa0ria. Aix\xc3\xb2 contrasta amb la concepci\xc3\xb3 neosum\xc3\xa8ria anterior, que establia el mite que la reialesa havia baixat del cel en l'origen.\n_START_SECTION_\nPastors i agricultors\n_START_PARAGRAPH_\nEls vestits il\xc2\xb7lustren molt gr\xc3\xa0ficament la separaci\xc3\xb3 social i econ\xc3\xb2mica dels col\xc2\xb7lectius de pastors i agricultors. Els agricultors posse\xc3\xafen robes m\xc3\xa9s elaborades, de millors fibres, la qual cosa suggereix una producci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia millor. Els agricultors feien una regulaci\xc3\xb3 de l'arquitectura amb finalitats t\xc3\xa8xtils. El vestit no era un assumpte banal. En el poema El descens d'Innana als inferns s'aprecia que el regal d'unes robes fines fa que la dea Inanna decidisca casar-se amb Enkimdu, un granger, en detriment de Dumuzi, el seu altre pretendent, que \xc3\xa9s pastor.\n_START_SECTION_\nL'ex\xc3\xa8rcit\n_START_PARAGRAPH_\nA Babil\xc3\xb2nia es donava a l'ex\xc3\xa8rcit una gran import\xc3\xa0ncia. Els amorrites, que posse\xc3\xafen societats tribals, estaven governats per caps que rebien el rang militar de rab amurrum (cap amorrita). Quan es barrejaren amb els sumeris les seues tradicions es mesclaren. Hi havia l'ilkum, una instituci\xc3\xb3 dedicada al reclutament de soldats que servien el rei i, com recompensa, rebien concensiones de terres. El seu ofici inclo\xc3\xafa, a m\xc3\xa9s de la guerra, el treball policial i el f\xc3\xadsic en obres d'enginyeria. Tot soldat reclutat era obligat a acudir a cada crida o era mort, segons recull el codi d'Hammurabi. L'ilkum garantia certs drets. Si un soldat era fet presoner i la terra que se li hi havia concendit se li havia donat a un altre, tenia dret, una vegada alliberat, a ser-ne el propietari novament. El seu rescat, a m\xc3\xa9s, era a c\xc3\xa0rrec del temple o de l'estat. Aix\xc3\xad mateix, si un funcionari d'aquestes institucions intentava fer-se amb les terres d'un soldat, era castigat, fins i tot amb la mort._NEWLINE_La infanteria, subdividida en tropes lleugeres, i equipades, componia el gruix de l'ex\xc3\xa8rcit, complementat amb un nombre esc\xc3\xa0s de carros de dues rodes tirats per cavalls. Les tropes lleugeres s'utilitzaven en escaramusses i exploracions. Els tallers dels palaus subministraven el material b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic a les tropes, que solien ser transportades en barques mitjan\xc3\xa7ant l'extensa xarxa de rius i canals de Mesopot\xc3\xa0mia. Les xarxes de subministrament utilitzaven carros tirats per animals. Algunes tropes es movien constantment i estaven encarregades de realitzar senyals de foc per alertar d'atacs enemics. Moltes tropes utilitzades no eren babil\xc3\xb2niques, sin\xc3\xb3 de reis vassalls o aliats. El fet de rec\xc3\xb3rrer a tropes alienes fou la t\xc3\xb2nica general dels regnes amorrites de l'\xc3\xa8poca._NEWLINE_En el per\xc3\xadode cassita, Babil\xc3\xb2nia sembla haver adoptat la tradici\xc3\xb3 hurrita del carro de guerra lleuger, la inclusi\xc3\xb3 de la qual va modificar molt l'organitzaci\xc3\xb3 i l'armament de l'ex\xc3\xa8rcit.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nAl comen\xc3\xa7ament del per\xc3\xadode paleobabil\xc3\xb2nic l'economia es basava en les terres comunals. La legislaci\xc3\xb3 estatal imposava restriccions a la privatitzaci\xc3\xb3 de les terres. D'aquesta manera s'intentava mantenir un poder adquisitiu similar entre els grangers, que eren la base de l'economia. Per\xc3\xb2 la fragmentaci\xc3\xb3 de les terres va acabar per arru\xc3\xafnar el sistema. Hui distingim que, en origen, hi havia dos nivells econ\xc3\xb2mics: els treballs p\xc3\xbablics i l'economia dirigida des dels palaus, que suportava la c\xc3\xa0rrega de les obres p\xc3\xbabliques i, per tant, el creixement de la reialesa. Els treballadors implicats en les obres p\xc3\xbabliques eren pagats amb plata i els membres de l'ex\xc3\xa8rcit o del palau rebien terres.\n_START_SECTION_\nManufacturaci\xc3\xb3 t\xc3\xa8xtil\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els principals conreus mesopot\xc3\xa0mics figurava el lli, recurs apreciad\xc3\xadssim juntament amb les llanes de cabra i ovella per la seua import\xc3\xa0ncia en la manufacturaci\xc3\xb3 t\xc3\xa8xtil, un dels pilars de l'economia mesopot\xc3\xa0mica i babil\xc3\xb2nica.\n_START_SECTION_\nSistema de pr\xc3\xa9stecs\n_START_PARAGRAPH_\nLa legislaci\xc3\xb3 sobre l'her\xc3\xa8ncia en l'antiga Babil\xc3\xb2nia obligava que cada hereu reb\xc3\xa9s una part igual a la resta. En el cas de les terres de cultiu, aix\xc3\xb2 va provocar que fossen gradualment fraccionant-se. Quan els propietaris ja no tenien terra suficient per sobreviure tot l'any, es van veure obligats a demanar pr\xc3\xa9stecs a propietaris m\xc3\xa9s rics o a organitzacions, en forma de gra o de plata. En el cas de la plata, els prestadors cobraven un inter\xc3\xa9s proper al 20%, mentre que si el pr\xc3\xa9stec era d'ordi, l'inter\xc3\xa9s arribava al 33%, a pagar a la recollida de la collita. En cas que els deutors no poguessen pagar, venien les terres. Si aix\xc3\xb2 no bastava venien les seues hisendes i, si aix\xc3\xad i tot no aconseguien cobrir el deute, es venien a si mateixos. Si la terra o la hisenda venudes sobraven per pagar el deute, llavors el deutor rebia la quantitat restant. En el cas que el deutor s'esclavitz\xc3\xa9s, podia reclamar les seues terres una vegada pagat el deute amb els seus serveis, encara que aix\xc3\xb2 no sempre succe\xc3\xafa. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, la major part de les terres va acabar caient en mans d'unes poques fam\xc3\xadlies, que fins i tot quan no rebien les terres d'uns altres podien acumular diners de les terres dels seus deutors mentre les posse\xc3\xafen. Aquestes fam\xc3\xadlies, aprofitant-se de la seua  situaci\xc3\xb3 com a creditors, pogueren concentrar les terres malgrat la disposici\xc3\xb3 igualit\xc3\xa0ria de les lleis, concepte essencial de l'economia paleobabil\xc3\xb2nica que, en trencar-se, va enfonsar el sistema econ\xc3\xb2mic.\n_START_SECTION_\nUrbanisme\n_START_PARAGRAPH_\nA la fi del II mil\xc2\xb7lenni ae moltes ciutats mesopot\xc3\xa0miques eren ja antigues. La majoria s'havien fundat sobre pujols, per\xc3\xb2 moltes de les planejades en aquest mil\xc2\xb7lenni es van assentar en terres baixes. Totes estaven dedicades a una de\xc3\xaftat. El m\xc3\xb3n urb\xc3\xa0 tenia molta import\xc3\xa0ncia, fins al punt que els textos babilonis lliguen les persones amb les seues ciutats, i \xc3\xa9s m\xc3\xa9s important la seua proced\xc3\xa8ncia que el cognom. Fins i tot, part dels noms es formaven amb el del d\xc3\xa9u local._NEWLINE_L'\xc3\xa8poca paleobabil\xc3\xb2nica segueix els models geom\xc3\xa8trics basats en l'ortogonalitat desenvolupada tamb\xc3\xa9 a Sum\xc3\xa8ria i Egipte. Es creu que a les ciutats de nova planta creades en l'\xc3\xa8poca, projectades com a llocs fronterers i defensius dels regnes, utilitzaven mesures ortogonals com a representaci\xc3\xb3 de l'estat. A Babil\xc3\xb2nia l'exemple paradigm\xc3\xa0tic n'\xc3\xa9s la ciutat d'Haradum, fundada al segle XIX ae. Abans d'Hammurabi, la frontera de Babil\xc3\xb2nia era en el curs mitj\xc3\xa0 de l'Eufrates amb les terres de Mari. La ciutat, una petita poblaci\xc3\xb3 fundada sobre un quadrat gaireb\xc3\xa9 perfecte de 120 metres de costat, era emmurallada i amb torrasses cantoneres. Hi havia una \xc3\xbanica porta d'entrada flanquejada per dues torres. A dins, la trama era una malla ortogonal en qu\xc3\xa8 destacava una avinguda que dividia en dues meitats la poblaci\xc3\xb3 partint de la porta i acabant en la muralla oposada. Un eixample d'aquest carrer, al centre de la ciutat, creava una pla\xc3\xa7a quadrada que donava acc\xc3\xa9s al temple i a un edifici principal, probablement habitat per un governador o delegat estatal, i que contenia un arxiu. La rigidesa de l'urbanisme demostra la seua concepci\xc3\xb3 estatal i, alhora, la seua flexibilitat i decand\xc3\xa8ncia despr\xc3\xa9s de la conquesta de Mari al segle XVIII ae expliquen el seu oblit per part dels reis. La ciutat es va despoblar a la fi d'aquest segle. Altres ciutats contempor\xc3\xa0nies situades en altres punts de Mesopot\xc3\xa0mia, com Shaddupum, presenten caracter\xc3\xadstiques semblants, mentre que altres de coet\xc3\xa0nies, com Harmal, no s\xc3\xb3n tan regulars. A m\xc3\xa9s dels carrers, era normal que les ciutats foren travessades per canals i cursos d'aigua que, igual que els carrers principals, les dividien en districtes._NEWLINE_En \xc3\xa8poca paleobabil\xc3\xb2nica es va donar un fenomen urban\xc3\xadstic singular, la creaci\xc3\xb3 de col\xc3\xb2nies militars. Aquestes ja es coneixien des dels temps de l'Imperi accadi, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s en aquest moment quan es van tornen habituals. Tenen l'origen en la necessitat de recompensar els ex\xc3\xa8rcits mercenaris, cada vegada m\xc3\xa9s grans a causa de l'augment de bel\xc2\xb7licositat a Mesopot\xc3\xa0mia. Per a aix\xc3\xb2 els reis expropiaven les terres dels temples de les ciutats conquistades i les repartien entre els seus soldats.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLes ciutats babil\xc3\xb2niques coincideixen en el fort emmurallament i la posici\xc3\xb3 central dels edificis religiosos i els grans palaus. Aquests es disposaven a l'entorn del ziggurat, si n'hi havia. Sembla que Hammurabi va manar dissenyar alguns ziggurats, com el de Larsa. Aquest en concret, restaurat durant el per\xc3\xadode cassita, es va emmurallar, amb una successi\xc3\xb3 de patis o recintes fortificats conc\xc3\xa8ntrics. Els grans temples estaven envoltats de petites habitacions que servien d'oficines. \xc3\x89s singularment dif\xc3\xadcil estudiar els palaus de l'\xc3\xa8poca perqu\xc3\xa8 la destrossa de les ru\xc3\xafnes de Babil\xc3\xb2nia durant la Segona Guerra del Golf fa que siga pr\xc3\xa0cticament impossible esbrinar com va ser el palau d'Hammurabi. Un altre exemple n'\xc3\xa9s el recinte palat\xc3\xad de Nur-Adad a Larsa, un gran edifici rectangular constru\xc3\xaft mig segle abans del regnat d'Hammurabi, hui seriosament danyat per l'espoli. Un exemple t\xc3\xadpic de palau babil\xc3\xb2nic pot ser el de Mari, constru\xc3\xaft a mitjan tercer mil\xc2\xb7lenni per\xc3\xb2 restaurat al comen\xc3\xa7ament del segon, i destru\xc3\xaft per Hammurabi quan va prendre la ciutat. El palau de Mari fou un complex diplom\xc3\xa0tic, cultural i econ\xc3\xb2mic, tota una ciutadella en qu\xc3\xa8 quedava supeditat l'estat. L'entrada, situada al nord, dona acc\xc3\xa9s a un gran pati d'armes despr\xc3\xa9s del pas per una s\xc3\xa8rie de petites depend\xc3\xa8ncies auxiliars. Al pati hi havia un pou. Al costat oposat a l'entrada degu\xc3\xa9  haver-hi una sala de recepci\xc3\xb3 amb un petit altar. Amb vista sobre tota la zona va existir una cort secund\xc3\xa0ria. Al nord-oest se situava la Gran cort de la Palmera, la l\xc3\xb2gia, sala del tron i sala d'audi\xc3\xa8ncies de la qual, pintades amb frescos, formaven el cor del complex. El tron estava elevat sobre una plataforma. La banda  sud-est del complex palat\xc3\xad era religiosa, l'ocupaven els sacerdots del rei i contenia diversos altars. Una altra cambra, administrativa, l'habitaven els escribes. Els reis ordenaven la construcci\xc3\xb3 dels palaus i en col\xc2\xb7locaven la primera pedra, la qual cosa simb\xc3\xb2licament santificava el lloc i ells se'n convertien en els constructors. La seua labor constructiva es grava llavors als maons del mateix palau._NEWLINE_Els habitatges ocupaven gaireb\xc3\xa9 tot l'espai intramurs. Fins hui, per\xc3\xb2, nom\xc3\xa9s s'han excavat dues grans \xc3\xa0rees residencials de l'\xc3\xa8poca paleobabil\xc3\xb2nica: Ur i Nippur. Els barris residencials tenien carrers m\xc3\xa9s petits per a grups d'habitatges molt atape\xc3\xafts. Les cases, fetes de tova igual que la pr\xc3\xa0ctica totalitat de l'arquitectura babil\xc3\xb2nica, es pintaven de blanc de cara al carrer, amb qu\xc3\xa8 connectaven mitjan\xc3\xa7ant portes estretes. Cada habitatge contenia un petit altar, i l'entrada moltes  vegades n'estava flanquejada per relleus vidriats que representaven de\xc3\xaftats menors. A Ur, es dedueix que hi hagu\xc3\xa9 uns pocs edificis comercials barrejats amb els habitatges; es caracteritzen per les finestres que donen al carrer, mentre que les cases solen contenir  patis interiors, normalment un i de vegades dos, que a m\xc3\xa9s de proveir de llum i ventilaci\xc3\xb3 eren espais de treball. La difer\xc3\xa8ncia d'amplitud de les cases en ambdues ciutats \xc3\xa9s gran (en el cas d'Ur, entre els 9,68 i els 19,25 m2); la seua proximitat en diferents agrupacions o ve\xc3\xafnats, per\xc3\xb2, ha fet suposar que rics i pobres estaven emparentats. Una altra hip\xc3\xb2tesi al\xc2\xb7ludeix a una proximitat dels professionals d'un mateix ofici, i una tercera, basant-se que els habitatges m\xc3\xa9s grans contenien grans capelles, explica que aquestes cases podrien pert\xc3\xa0nyer a sacerdots.\n_START_SECTION_\nCanals\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha textos paleobabil\xc3\xb2nics que contenen comptes matem\xc3\xa0tics relacionats amb la construcci\xc3\xb3 de canals.\n_START_SECTION_\nAltres arts\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de l'arquitectura i la literatura, a Babil\xc3\xb2nia es crearen arts pl\xc3\xa0stiques i musicals. Quant a l'escultura, els artistes babil\xc3\xb2nics es diferencien d'altres contemporanis, com els egipcis, per la petita escala de les seues obres. Probablement es devia a l'escassetat de la pedra a Mesopot\xc3\xa0mia, que impedia la confecci\xc3\xb3 de grans relleus murals. Els babilonis, per\xc3\xb2, van poder pintar sobre els murs de tova, que es popularitzaren al segle XVIII ae (es coneix la t\xc3\xa8cnica d'\xc3\xa8poques prehist\xc3\xb2riques, abandonada fins llavors). L'escultura d'aquest per\xc3\xadode conservada a Babil\xc3\xb2nia \xc3\xa9s molt escassa. Els reis de la I dinastia de Babil\xc3\xb2nia van ser mecenes art\xc3\xadstics; malgrat que en algunes peces del per\xc3\xadode s'observa eleg\xc3\xa0ncia i gr\xc3\xa0cia, no es va produir cap avan\xc3\xa7 significatiu en la hist\xc3\xb2ria de l'escultura."