b'\n_START_ARTICLE_\nUnter den Linden\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEn el segle XVI, la senda que va donar origen al bulevard va ser oberta pel pr\xc3\xadncep elector Joan Jordi de Brandenburg per arribar al seu vedat de ca\xc3\xa7a a Tiergarten. En 1647, Frederic Guillem de Brandenburg va adornar la senda amb til\xc2\xb7lers, que van unir el Palau amb les portes de la ciutat._NEWLINE_La vereda est va ser integrada en les fortificacions de la ciutat en finalitzar la Guerra dels trenta anys. Al llarg del segle XIX es va convertir en el gran bulevard que avui es coneix, en expandir-se cap a l\'oest amb l\'erecci\xc3\xb3 de l\'est\xc3\xa0tua eq\xc3\xbcestre de Frederic el Gran per Christian Daniel Rauch._NEWLINE_Durant la construcci\xc3\xb3 del S-Bahn de Berl\xc3\xadn en 1934, van ser tallats gran part dels til\xc2\xb7lers originals, mentre que la resta dels arbres va cremar durant la Batalla de Berl\xc3\xadn a final de la Segona Guerra Mundial. En acabar la guerra el bulevard va restar en ru\xc3\xafnes, i des de 1945 va pert\xc3\xa0nyer al sector est de la ciutat, que posteriorment esdevindria capital de la Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica d\'Alemanya. Els til\xc2\xb7lers actuals van ser plantats en 1950._NEWLINE_Amb la reunificaci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la caiguda del Mur de Berl\xc3\xadn, ha repr\xc3\xa8s el seu lloc com el carrer favorit dels berlinesos al costat de Kurf\xc3\xbcrstendamm.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ampli bulevard comen\xc3\xa7a a la Pariser Platz, en el costat oest de la porta de Brandenburg, on es troben l\'Acad\xc3\xa8mia d\'Art, el fam\xc3\xb3s Hotel Adlon i les ambaixades d\'Hongria, R\xc3\xbassia i Fran\xc3\xa7a. A la seua vora se situa el Neue Wache (Edifici de la Nova Gu\xc3\xa0rdia de Berl\xc3\xadn), dissenyat pel fam\xc3\xb3s arquitecte Karl Friedrich Schinkel. Des d\'aquesta pla\xc3\xa7a, el bulevard recorre 1,5 km en direcci\xc3\xb3 est fins a Bebelplatz, on es troba l\'est\xc3\xa0tua eq\xc3\xbcestre de Frederic el Gran flanquejada per la Universitat Humboldt de Berl\xc3\xadn i el Museu Alemany d\'Hist\xc3\xb2ria (Deutsches Historisches Museum) en l\'antic Zeughaus. Finalitza en el pont del castell (Schlossbr\xc3\xbccke), el qual serveix d\'uni\xc3\xb3 amb l\'Illa dels Museus (Museumsinsel) i el centre est de Berl\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nSignificat cultural\n_START_PARAGRAPH_\nUnter den Linden \xc3\xa9s un dels principals eixos de la ciutat, cl\xc3\xa0ssic punt de reuni\xc3\xb3 i esplai. En ell es troben nombroses institucions nacionals i internacionals, ambaixades, i llocs d\'inter\xc3\xa8s tur\xc3\xadstic i cultural com la c\xc3\xa8lebre \xc3\x92pera Estatal de Berl\xc3\xadn (Staatsoper Unter den Linden) coneguda col\xc2\xb7loquialment com a "Lindenoper"._NEWLINE_Va ser immortalitzat per poetes com Goethe, Schiller i Heine que li va compondre el sonet Ja, Freund, hier unter den Linden" en 1822 i per diverses can\xc3\xa7ons, entre elles "Linden Marsch" (Marxa dels til\xc2\xb7lers) i "Untern Linden, untern Linden" de Walter Kollo, la versi\xc3\xb3 dels quals m\xc3\xa9s famosa es va deure a Marlene Dietrich.'