b"\n_START_ARTICLE_\nAngl\xc3\xa8s (la Selva)\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal d'Angl\xc3\xa8s ocupa una extensi\xc3\xb3 de 16,31 km\xc2\xb2 i est\xc3\xa0 situat al vessant nord-est de la comarca de la Selva. La vila s'aixeca al mig d'una extensa vall que dista 17 km de Girona, 12 de Santa Coloma de Farners, 100 de Barcelona i 40 de la Costa Brava. La vila vella s'enlaira sobre un petit tur\xc3\xb3 situat al mig d'una plana f\xc3\xa8rtil que hi ha al costat sud de la desembocadura de la riera d'Osor en el riu Ter, cabals d'aigua que marquen la frontera amb la vila ve\xc3\xafna de la Cellera de Ter i amb el municipi de Sant Juli\xc3\xa0 del Llor i Bonmat\xc3\xad respectivament. El poble modern s'ha anat estenent vers aquesta plana i damunt d'alguns petits turons que l'encerclen. El mass\xc3\xads de les Guilleries tanca la vall per l'oest. El municipi compr\xc3\xa8n el nucli urb\xc3\xa0, els ve\xc3\xafnats del Pla d'Amunt i Pla d'Avall, ambd\xc3\xb3s establerts al mig de la plana, i el ve\xc3\xafnat de les Masies de Sant Aman\xc3\xa7, enclavat damunt d'una zona muntanyosa que cau des dels contraforts de les Guilleries fins a arribar al Pla d'Avall. Tot i tenir un ambient humit propiciat pel riu Ter, la riera d'Osor i diversos torrents, que conformen un microclima caracter\xc3\xadstic, en l\xc3\xadnies generals podem parlar d'un clima mediterrani amb temperatures mitjanes d'uns 15\xc2\xa0\xc2\xb0C i una pluviometria anual de 850 l/m\xc2\xb2. Pel que fa a la di\xc3\xb2cesi, forma part del bisbat de Girona.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca medieval\n_START_PARAGRAPH_\nPer una sent\xc3\xa8ncia formulada pel mall o jurat de Girona l'any 898 a favor del monestir d'Amer es coneixen els cognoms de catorze fam\xc3\xadlies que habitaven aquesta vall. L'any 1019 apareix esmentada per primer cop l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Aman\xc3\xa7, Sancti Amancii Anglensis. Berenguer d'Angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s el primer feudatari del vescomte de Girona, Guerau Pon\xc3\xa7, esmentat l'any 1116. Per primer cop, en un document signat l'any 1200 per Guerau I de Cabrera, vescomte de Cabrera, s'esmenta a la vegada el castell i la capella de la fortalesa, avui esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Miquel._NEWLINE_L'any 1242 Ramon de Cabrera, segon fill de Guerau V de Cabrera, rebia en testament el castell. Posteriorment, ell i la seva muller Alamanda, el 1279 es vengueren les seves possessions a Berenguer de Gornal, ciutad\xc3\xa0 de Girona, que traspass\xc3\xa0 els drets de compra al clergue Guillem Gaufred, tresorer del cap\xc3\xadtol de la Seu de Girona. Uns anys despr\xc3\xa9s, Ramon de Cabrera tornaria a recuperar les seves possessions._NEWLINE_Dins la vall d'Angl\xc3\xa8s, de mica en mica s'anaren formant dos nuclis importants de poblaci\xc3\xb3. El barri de la Cellera, format entorn de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Maria de Sales, i el barri del nucli del castell. El domini religi\xc3\xb3s parroquial s'impartia des de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de Sales i el domini civil des del castell._NEWLINE_El dia 18 de febrer de l'any 1294, el rei Jaume el Just concedia a Ramon de Cabrera perm\xc3\xads per celebrar mercat. Posteriorment, el 23 d'agost de 1321, el mateix monarca concedia a Bernat de Cabrera, fill de Ramon, perm\xc3\xads per a la celebraci\xc3\xb3 de fira anual. Durant l'any 1359, Angl\xc3\xa8s tenia 128 focs o fam\xc3\xadlies establertes dins el districte del castell. Elionor Aguilar de Cabrera, esposa de Bernat I, institu\xc3\xafa el 10 d'abril de 1330 el benefici de Sant Aman\xc3\xa7, per potenciar el c\xc3\xa0rrec de notari. La notaria del castell d'Angl\xc3\xa8s existeix almenys des de l'any 1262 i es va mantenir fins a l'any 1878._NEWLINE_A final del segle\xc2\xa0xv, dins les muralles no hi havia m\xc3\xa9s espai per edificar, tot i que a mesura que s'anava construint tamb\xc3\xa9 s'allargava la muralla de protecci\xc3\xb3. Dos fets importants ajudaren a l'eixamplament del clos emmurallat: els terratr\xc3\xa8mols dels anys 1427-28-29, que destru\xc3\xafren part del castell i muralles, i l'enderrocament de la torre de l'homenatge i d'algun mur que l'any 1485 va ordenar enderrocar el cap remen\xc3\xa7a Joan Sala, despr\xc3\xa9s de conquerir la vila. A final del segle\xc2\xa0xvi comen\xc3\xa7aren a agafar forma els nous carrers constru\xc3\xafts fora muralla.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1553 en el terme d'Angl\xc3\xa8s es comptaven 136 focs. Pocs anys despr\xc3\xa9s, el 1597, des del castell eix\xc3\xad una for\xc3\xa7a de sis cents homes, capitanejada per Galceran d'Olmera, que anaren vers Perpiny\xc3\xa0 per ajudar els ex\xc3\xa8rcits de Felip II que lluitaven al Rossell\xc3\xb3 per evitar l'annexi\xc3\xb3 d'aquests territoris a Fran\xc3\xa7a, cosa que intentava el rei Enric IV. El dia 16 de novembre de 1656, el marqu\xc3\xa8s de Mortara, virrei i capit\xc3\xa0 general de Catalunya, que venia de Darnius on havia guanyat l'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s amb tot el seu consell i un fort ex\xc3\xa8rcit de cavalleria i infanteria espanyola, sojorn\xc3\xa0 a la vila durant quatre dies._NEWLINE_Les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de les llargues guerres entre Fran\xc3\xa7a i Espanya les patiren enormement el poble i el castell. El dia 25 de juliol de 1696, despr\xc3\xa9s que els francesos resultessin vencedors a la batalla del Ter, que els va permetre posar setge a la ciutat de Girona, entraren violentament a la vila anglesenca, on sojornaren fins al dia 12 d'agost. Molts fugiren de les seves llars tot endinsant-se per les Guilleries i evitar aix\xc3\xad les repres\xc3\xa0lies de l'ex\xc3\xa8rcit invasor. Durant aquella estada, els soldats, que mataven tots els qui arreplegaven, saquejaren, cremaren i destru\xc3\xafren nombroses cases de la vila, l'esgl\xc3\xa9sia, el castell i les muralles. El castell ja no tornaria a refer-se._NEWLINE_La nissaga dels Cabrera, antics vescomtes de Girona, foren els amos de la jurisdicci\xc3\xb3 del castell. Durant la Guerra de la Generalitat, aquest vescomtat anava en contra del rei Joan II, i en perdre la guerra, una bona part de les seves possessions foren repartides entre els guanyadors. Angl\xc3\xa8s, l'any 1472, fou separat del vescomtat i lliurat a Joan Sarriera, un dels generals vencedors. Anys m\xc3\xa9s tard, el nou rei Ferran el Cat\xc3\xb2lic man\xc3\xa0 a Sarriera que restitu\xc3\xads la vila i castell al vescomtat de Cabrera. El nou senyor Enr\xc3\xadquez, almirall de Castella, i la seva muller, Anna II de Cabrera, l'any 1574 es vengueren el vescomtat a Francesc I de Montcada, marqu\xc3\xa8s d'Aitona. L'any 1596 es produiria una nova venda: Galceran d'Olmera i \xc3\x87arrovira, batlle natural d'Angl\xc3\xa8s, i el seu germ\xc3\xa0 Joan compraren a Gast\xc3\xb3 de Montcada tota la senyoria i drets de la poblaci\xc3\xb3 pel preu de 12.000 lliures barceloneses. En no poder pagar-se la totalitat del convingut \xe2\x80\x94nom\xc3\xa9s se'n va pagar la meitat\xe2\x80\x93, el marqu\xc3\xa8s d'Aitona recobr\xc3\xa0 una part de la senyoria i drets posats a la venda. Amb tot, els Olmera no renunciaren a recuperar en un futur la resta dels drets del castell. El dia 5 de desembre de 1603, cansat d'esperar la resta del pagament prom\xc3\xa8s pels Olmera, el vescomte de Cabrera vengu\xc3\xa9 a la Universitat o Ajuntament els privilegis que no pogueren comprar els Olmera._NEWLINE_Fent un esfor\xc3\xa7 econ\xc3\xb2mic important, el dia 5 de desembre de 1603 set membres del consistori -Antoni Planella, Montserrat Pairet, Salvador Planes, Jaume Cuc, Antoni Torell, Jeroni Mas i Amer Cuc-, aplegaren 12.560 lliures, que era l'import requerit per a la compra d'alguns dels drets esmentats, i signaren un acord que concedia a l'Ajuntament bona part de la sobirania de la vila._NEWLINE_Ramon Olmera i \xc3\x87arrovira no es conform\xc3\xa0 amb aquella venda que el desposse\xc3\xafa de molts privilegis i reclam\xc3\xa0 davant la Reial Audi\xc3\xa8ncia de Catalunya. Despr\xc3\xa9s de nombrosos judicis, que finiren l'any 1622, se signava una conc\xc3\xb2rdia entre l'Ajuntament i el senyor feudal. Novament, la senyoria del castell tornava a estar en mans de Ramon Olmera i l'Ajuntament perdia els privilegis que durant 19 anys foren de domini exclusiu del com\xc3\xba.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1718 la poblaci\xc3\xb3 d'Angl\xc3\xa8s era de 387 persones. El dia 15 de mar\xc3\xa7 de 1732 Josep d'Olmera i de Rajadell, que estava fortament endeutat, vengu\xc3\xa9 a F\xc3\xa8lix de Sentmenat, marqu\xc3\xa8s de Castelldosrius, tots els drets, propietats i privilegis que els Olmera tenien, pel preu de 16.650 lliures barceloneses. Els Castelldosrius han mantingut moltes propietats a Angl\xc3\xa8s i la Cellera de Ter fins fa pocs anys. L'any 1788 Angl\xc3\xa8s i la Cellera signaven un pacte de fet pel qual es reconeixia la separaci\xc3\xb3 d'ambdues poblacions, que fins aleshores havien format un sol municipi i parr\xc3\xb2quia. No obstant aix\xc3\xb2, la separaci\xc3\xb3 definitiva, la de dret, no es va portar a terme fins a l'any 1823._NEWLINE_L'any 1809, l'ex\xc3\xa8rcit de Napole\xc3\xb3 torn\xc3\xa0 a destruir, saquejar i cremar nombroses cases, l'esgl\xc3\xa9sia i la notaria. Basada en una economia agr\xc3\xa0ria i bosquerola, la vila s'endins\xc3\xa0 en el segle\xc2\xa0xix i l'any 1886 Angl\xc3\xa8s tenia 1.141 habitants. Un canvi radical en la vila tingu\xc3\xa9 lloc el diumenge dia 13 de novembre de 1887 quan s'inaugur\xc3\xa0 espl\xc3\xa8ndidament la f\xc3\xa0brica t\xc3\xa8xtil que els senyors Antoni Salvad\xc3\xb3 i Safont, Frederic Homs i Cabanas \xe2\x80\x93casats amb dues germanes Bur\xc3\xa9s\xe2\x80\x93 i el nebot d'aquests, Francesc Bur\xc3\xa9s i Borr\xc3\xa0s, havien edificat a tocar el Ter. A la primera nau, li'n seguiren dues d'altres. A la llarga, aquella ind\xc3\xbastria, coneguda com a Ind\xc3\xbastries Bur\xc3\xa9s, canviaria radicalment la vida de la poblaci\xc3\xb3. El t\xc3\xa8xtil portaria el progr\xc3\xa9s a la vall. De seguida el moviment obrer s'aglutinaria en un associacionisme destacat que va crear sindicats, cooperatives, mutualitats laborals, associacions culturals i recreatives, que donaren una vitalitat impressionant a la vila. La poblaci\xc3\xb3 augmentaria extraordin\xc3\xa0riament: l'any 1900 hi havia 1.626 persones i 2.677 l'any 1930._NEWLINE_El mateix dia que es va inaugurar la f\xc3\xa0brica -el 13 de novembre de 1887-, es va poder veure funcionar el primer llum el\xc3\xa8ctric, que s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a la pla\xc3\xa7a de la Vila, posat expressament per donar rellev\xc3\xa0ncia a la festa d'inauguraci\xc3\xb3. Pel juny de 1890, entre el carrer Major i la pla\xc3\xa7a de la Vila, ja funcionaven quatre punts de llum. Angl\xc3\xa8s, doncs, va ser el primer poble de tot l'Estat espanyol que va tenir enllumenat p\xc3\xbablic el\xc3\xa8ctric. No gaire m\xc3\xa9s tard, el 1895 s'iniciaven les obres del Tren Petit tot i que no fou fins a l'any 1911 que s'enllest\xc3\xad tota la ruta Olot-Girona._NEWLINE_A l'inici del segle\xc2\xa0xx va augmentar la tensi\xc3\xb3 entre amos i obrers i les vagues i aldarulls sorgiren a Angl\xc3\xa8s i esclataren obertament durant la Setmana Tr\xc3\xa0gica, quan es crem\xc3\xa0 el quarter de la Gu\xc3\xa0rdia Civil. Mentrestant, el teixit associatiu anglesenc creixia i apareixien germandats de socors mutus i cooperatives com Libera Popolo o La Econ\xc3\xb3mica Anglesense que el 1933 es fusionarien en La Uni\xc3\xb3n Anglesense. Els pagesos creaven l'Alianza Agr\xc3\xadcola i els paletes L'Antena._NEWLINE_La segona Rep\xc3\xbablica arrib\xc3\xa0 amb la inauguraci\xc3\xb3 de l'escola graduada per a nois. L'ajuntament estava presidit per Pere Masats, d'Esquerra Republicana. Durant aquest curt per\xc3\xadode des de l'ajuntament es posaria especial cura a portar a terme una tasca de millora i catalanitzaci\xc3\xb3 de l'ensenyament p\xc3\xbablic._NEWLINE_Durant els primers anys del franquisme es vivia sota un control repressiu permanent: d'una banda, l'ensenyament del catal\xc3\xa0 estava prohibit i, de l'altra, per aconseguir els productes b\xc3\xa0sics per a l'alimentaci\xc3\xb3 di\xc3\xa0ria hom necessitava les cartilles de racionament. De la m\xc3\xa0 de la sardana, que fou de les primeres manifestacions tradicionals folkl\xc3\xb2riques permeses pel r\xc3\xa8gim, sorgiria l'Agrupaci\xc3\xb3 Sardanista i Cultural Floricel, que seria l'entitat cultural m\xc3\xa9s din\xc3\xa0mica de la poblaci\xc3\xb3 i la que m\xc3\xa9s va fer per tornar la nostra llengua i la democr\xc3\xa0cia a una situaci\xc3\xb3 de normalitat. Floricel organitzava anualment l'aplec de la Sardana, impartia classes de catal\xc3\xa0, tenia cura de la festa del llibre, preparava festivals de can\xc3\xa7\xc3\xb3 catalana, etc. Tamb\xc3\xa9 el futbol, de la m\xc3\xa0 del Club Esportiu Angl\xc3\xa8s, que estava en bona part subvencionat per Ind\xc3\xbastries Bur\xc3\xa9s, viuria molt bons moments._NEWLINE_A la fi dels anys seixanta la poblaci\xc3\xb3 arribava als 4700 habitants i el dinamisme econ\xc3\xb2mic era molt gran. El t\xc3\xa8xtil era la branca industrial que m\xc3\xa9s gent ocupava: a Ind\xc3\xbastries Bur\xc3\xa9s treballaven m\xc3\xa9s de mil persones i la f\xc3\xa0brica dels Bosch va ser l\xc3\xadder en la producci\xc3\xb3 d'un article que feia furor entre la joventut, els texans. El sector de la fusta passava per una bona \xc3\xa8poca i algunes ind\xc3\xbastries locals s'especialitzaven en la fabricaci\xc3\xb3 de llapis, escuradents i agulles per estendre roba. La bonan\xc3\xa7a econ\xc3\xb2mica portaria una allau migrat\xc3\xb2ria prou important. Els nouvinguts solien arribar per treballar a les mines d'Osor o a les obres de construcci\xc3\xb3 de l'embassament de Susqueda i a la conducci\xc3\xb3 de les d'aig\xc3\xbces cap a Barcelona. Entorn d'aquest progr\xc3\xa9s sorgiria un gran esclat del comer\xc3\xa7, i els caps de setmana aquesta vila es convertia en un important centre d'oci, on funcionaven quatre cinemes i dues sales de ball._NEWLINE_L'any 1978, per manca de qu\xc3\xb2rum, es dissolgu\xc3\xa9 el consistori i fou substitu\xc3\xaft per una gestora. Un fort moviment social reclamava canvis al poble i al pa\xc3\xads. L'Assemblea Democr\xc3\xa0tica d'Angl\xc3\xa8s, formada per un grup nombr\xc3\xb3s de gent, d'ideologia pol\xc3\xadtica diversa, impulsava confer\xc3\xa8ncies sota l'encap\xc3\xa7alament de les terceres vies. En aquestes confer\xc3\xa8ncies hi participaren els l\xc3\xadders dels principals partits pol\xc3\xadtics catalans. Prop de mil persones signaren un manifest que demanava al consistori el canvi de noms dels carrers i que la retolaci\xc3\xb3 es fes en catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nActualitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa democr\xc3\xa0cia municipal arribaria l'any 1979. Aleshores, Angl\xc3\xa8s tenia 5.186 habitants. En les primeres eleccions municipals democr\xc3\xa0tiques sort\xc3\xad guanyadora la candidatura Assemblea d'Independents i Socialistes. A partir d'aquell moment neix un binomi pol\xc3\xadtic \xe2\x80\x93socialistes i convergents\xe2\x80\x93 que \xc3\xa9s el que governar\xc3\xa0 la vila durant els anys que portem de democr\xc3\xa0cia. Els primers, encap\xc3\xa7alats per Josep Maria Feliu, han administrat la poblaci\xc3\xb3 durant 16 anys i, els segons, sota la presid\xc3\xa8ncia de Josep Manel Bassols, regenten l'alcaldia des de l'any 1995 fins al 2003. _NEWLINE_A partir d'aqu\xc3\xad, amb els dos  regidors que obt\xc3\xa9 la formaci\xc3\xb3  d'Esquerra Republicana de Catalunya, es trenca l'end\xc3\xa8mic bipartidisme de la vila, for\xc3\xa7ant aquests per primera vegada un govern d'unitat, (ERC/CiU/PSC), essent l'alcalde en Jordi Forn\xc3\xa9s Pol (ERC). _NEWLINE_El binomi de socioverg\xc3\xa8ncia regnant a la vila va patir un rev\xc3\xa9s en les eleccions del 2011, on la poblaci\xc3\xb3 va executar el seu c\xc3\xa0stig al govern municipal a les urnes, el 22 de maig. Gr\xc3\xa0cies a aquest, el partit Per Angl\xc3\xa8s Units (PAU) es va situar com a nova formaci\xc3\xb3 de govern, amb una majoria absoluta en aconseguir vuit dels tretze regidors._NEWLINE_Televisi\xc3\xb3 d'Angl\xc3\xa8s va ser una cadena de televisi\xc3\xb3 d'\xc3\xa0mbit local i que nom\xc3\xa9s retransmetia durant les festes majors. Tenia cobertura a Angl\xc3\xa8s i a zones del poble ve\xc3\xad, La Cellera de Ter. A causa de problemes de cessi\xc3\xb3 d'un local per fer les emissions per part del consistori local, va deixar d'emetre l'any 2009."