b'\n_START_ARTICLE_\nRep\xc3\xbablica de la Nova Granada\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la dissoluci\xc3\xb3 de la Gran Col\xc3\xb2mbia, dels territoris que conformaven els departaments nord i sud, sorgiren dos nouspa\xc3\xafsos\xc2\xa0denominats Estat deVene\xc3\xa7uela i Estat d\'Equador. Les prov\xc3\xadncies\xc2\xa0que geogr\xc3\xa0ficament ocupaven la zona central de la desintegrada Gran Col\xc3\xb2mbia, que en aquells moments ocupava els antics departaments de Boyac\xc3\xa1, Cauca, Cundinamarca\xc2\xa0i Istmo\xc2\xa0decidiren formar un nou Estat. L\'\xc3\xa8poca de la Rep\xc3\xbablica de Nova Granada es caracteritz\xc3\xa0 per canvis pol\xc3\xadtics, socials i economics, els quals ocasionaren disputes i confrontaments entre diversos sectors socials._NEWLINE_Mitjan\xc3\xa7ant el Conveni d\'Apulo\xc2\xa0(dut a terme al 28 d\'abril de 1831), el general Rafael Urdaneta, \xc3\xbaltim president de la Gran Col\xc3\xb2mbia, entreg\xc3\xa0 el comandament a Domingo Caicedo\xc2\xa0(3 de maig de 1831)\n_START_SECTION_\nGuerra dels Suprems\n_START_PARAGRAPH_\nEl president Jos\xc3\xa9 Ignacio de M\xc3\xa0rquez\xc2\xa0sancion\xc3\xa0 una llei en 1838\xc2\xa0que suprimia els convents cat\xc3\xb2lics que alberguessin menys de huit religiosos per tal d\'utilitzar-los com centres d\'instrucci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica, de tal manera que el 30 de juny\xc2\xa0de 1839\xc2\xa0diversos sacerdots\xc2\xa0de la ciutat de San Juan de Pasto\xc2\xa0es sublevaren encara que aquesta mesura tingu\xc3\xa9s el recol\xc3\xa7ament de l\'arquebisbe de Bogot\xc3\xa0._NEWLINE_L\'al\xc3\xa7ament fou sofocat dos messos despr\xc3\xa9s, per\xc3\xb2 empitjor\xc3\xa0 quan els cabdills\xc2\xa0regionals s\'al\xc3\xa7aren contra el govern central per tal d\'obtindre reivindicacions pol\xc3\xadtques i econ\xc3\xb2miques ( d\'aqu\xc3\xad el seu nom "Guerra dels Suprems"). En juliol de 1840\xc2\xa0Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Obando\xc2\xa0s\'escap\xc3\xa0 de la pres\xc3\xb3 on es trobava esperant el judici per l\'assassinat d\'Antonio Jos\xc3\xa9 de Sucre en 1828\xc2\xa0i inici\xc3\xa0 un al\xc3\xa7ament que fou aprofitat per altres dirigents anti-governistes per generalitzar la guerra civil._NEWLINE_La guerra prompte es va expandre per altes prov\xc3\xadncies, i va incloure un conflicte fronterer amb la Rep\xc3\xbablica d\'Equador, perqu\xc3\xa8 d\'all\xc3\xad depenia el clergat de Pasto. En el moment que les tropes equatorianes comandades per Juan Jos\xc3\xa9 Flores\xc2\xa0creuaren la frontera, aquestos comandants es sublevaren a les seues respectives regions. Tanmateix, aquest moviment no cont\xc3\xa0 com una direcci\xc3\xb3 \xc3\xbanica, el que va permetre la seua derrota en 1842.\n_START_SECTION_\nLa separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de 1840\n_START_PARAGRAPH_\nLa Guerra dels Suprems\xc2\xa0motiv\xc3\xa0 a la dirg\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica panamenya a sostreure a l\'istme de Panam\xc3\xa0\xc2\xa0del conflicte, i proclamar una rep\xc3\xbablica independent i sobirana de la resta del pa\xc3\xads. El 18 de novembre de 1840, amb el lideratge del general Tom\xc3\xa1s Herrera\xc2\xa0s\'intueix mitjan\xc3\xa7ant Llei Fundamental l\'Estat de l\'Istme. La reincorporaci\xc3\xb3 de l\'istme de Panam\xc3\xa0 fou condicionada a que el govern de la Nova Granada adoptara un sistema pol\xc3\xadtic federal que satisf\xc3\xa9s les necessitats dels habitants de l\'istme._NEWLINE_Aquest pa\xc3\xads independent va tindre una duraci\xc3\xb3 de tretze messos i alguns dies; tant prompte com el govern neogranad\xc3\xad aconsegu\xc3\xad v\xc3\xa8ncer als bel\xc2\xb7ligerants, es prepar\xc3\xa0 al Cauca una expedici\xc3\xb3 militar per envair l\'istme. El general Tom\xc3\xa1s Cipriano de Mosquera\xc2\xa0busc\xc3\xa0 evitar l\'imminent conflicte, enviant comissionats al comandant Julio Arboleda, qui no va tindre \xc3\xa8xit.Posteriorment, el coronel Anselmo Pineda\xc2\xa0i Ricardo de la Parra, comissionats per Rufino Cuervo, obtindrien \xc3\xa8xit a la subscripci\xc3\xb3 d\'un conveni subscrit el 31 de desembre de 1841\xc2\xa0que reincorpor\xc3\xa0 l\'istme de Panam\xc3\xa0 a la Nova Granada_NEWLINE_Aquest seria el m\xc3\xa9s exit\xc3\xb3s dels intents de separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de Col\xc3\xb2mbia i les seves diferents denominacions hist\xc3\xb2riques durant el segle XIX.\n_START_SECTION_\nReforma constitucional de 1843\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la presid\xc3\xa8ncia del general Pedro Alc\xc3\xa1ntara Herr\xc3\xa1n\xc2\xa0es va enfortir el poder del president amb el f\xc3\xad de poder mantindre l\'ordre en tot el territori nacional, que en aquesta \xc3\xa8poca es trobava en una guerra civil (Guerra dels Suprems); es va fer una intensa reforma educativa i es va imposar l\'autoritarisme i centralisme en tot el territori nacional que el conservadorisme utilitz\xc3\xa0 a favor seu._NEWLINE_Entre 1849 i 1853 el nombre de prov\xc3\xadncies augment\xc3\xa0 de 22 a 36.\n_START_SECTION_\nLa separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de 1850\n_START_PARAGRAPH_\nAl 1850, el general Jos\xc3\xa9 Domingo Espinar i E.A. Teller, editor del diari "Panama Echo", v\xc3\xa0ren dur a terme una revoluci\xc3\xb3 la matinada del 29 de setembre, que acab\xc3\xa0 amb la segona separaci\xc3\xb3 de Panam\xc3\xa0 de la Nova Granada. Obald\xc3\xada, governador de l\'istme, no estava d\'acord amb aquesta separaci\xc3\xb3, ja que encara no veia a l\'istme preparat per a assumir el control del seu dest\xc3\xad, convencent de desisitir i reintegrar novament l\'istme.\n_START_SECTION_\nGuerra civil de 1851\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de les reformes comen\xc3\xa7ades pel president. Jos\xc3\xa9 Hilario L\xc3\xb3pez, que inclo\xc3\xafen la llibertat dels esclaus (21 de maig de 1851), expulsi\xc3\xb3 dels jesu\xc3\xaftes, supressi\xc3\xb3 de la pena de mort i la pres\xc3\xb3 per deutes, i la consagraci\xc3\xb3 de la llibertat de prensa i el judici per jurats, els terratinents caucanos es revoltaren en contra d\'aquest per considerar-les massa liberals._NEWLINE_\xc3\x89s aix\xc3\xad com el 22 de maig\xc2\xa0els rebels es pronunciaren al sud del pa\xc3\xads i Julio Arboleda\xc2\xa0intent\xc3\xa0 capturar San Juan de Pasto, per\xc3\xb2 fou derrotat; tamb\xc3\xa9 haveren aixecaments en Sogamoso, Mariquita, Guatavita i El Guamo. Per a sufocar aquestes revoltes el govern anomen\xc3\xa0 aleshores al general Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Obando\xc2\xa0com a general de cap de l\'Exc\xc3\xa8rcit de Sud i al general Tom\xc3\xa1s Herrera\xc2\xa0comandant al Valle del Cauca, qui gradualment f\xc3\xb2ren aplacant aquestos enfrontaments armats. La guerra fou acabada a finals d\'any, amb la derrota de Mariano Ospina Rodr\xc3\xadguez el 30 d\'agost i la capitulaci\xc3\xb3 del general Borrero el 10 de setembre.\n_START_SECTION_\nReforma constitucional de 1853\n_START_PARAGRAPH_\nEl p\xc3\xa8ndol constitucional va anar cap al m\xc3\xa8tode liberal. Entre les noves mesures, es va donar inici al federalisme, s\'elimin\xc3\xa0 l\'esclivitud, es va expandre el sufragi a tots els homes majors de 21 anys, es va impondre el vot popular directe per triar congresistes, governadors i magistrats, es va estblir la llibertat administrativa i la llibertat religiosa, va haver una separaci\xc3\xb3 entre l\'esgl\xc3\xa8sia i l\'Estat\xc2\xa0i s\'acab\xc3\xa0 la personalitat judicial de l\'esgl\xc3\xa8sia cat\xc3\xb2lica. Alguns dels avan\xc3\xa7os es van revertir m\xc3\xa9s tard a la constituci\xc3\xb3 colombiana de 1886._NEWLINE_Al setembre de 1853 es realitzaren les eleccion per triar el procurador i la Cort Suprema de Just\xc3\xadcia; i el 3 d\'octubre de 1853 triaren el governador de Bogot\xc3\xa0\xc2\xa0comptabilitzant els vots per districte parroquial.\n_START_SECTION_\nFi de la rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els anys 1848 i 1849 finalment es van encunyar els noms dels partits tradicionals, Liberal i Conservador, les seves difer\xc3\xa8ncies ideol\xc3\xb2giques van prendre cos i es va anar deixant enrere l\'\xc3\xa8mfasi en personalismes._NEWLINE_A partir de 1849, durant el govern del general Jos\xc3\xa9 Hilario L\xc3\xb3pez el pa\xc3\xads va tenir una transformaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i econ\xc3\xb2mica forta, ja que va comen\xc3\xa7ar a reempla\xc3\xa7ar-se l\'estructura colonial per la del capitalisme._NEWLINE_La lluita ideol\xc3\xb2gica, pol\xc3\xadtica i militar en tot el territori per definir la destinaci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads va radicalitzar sectors i regions. Es va crear l\'ambient propici per al sorgiment (1849) i configuraci\xc3\xb3 definitiva dels partits hist\xc3\xb2rics colombians: el Liberal (Ezequiel Rojas) i el Conservador (Mariano Ospina Rodr\xc3\xadguez i Jos\xc3\xa9 Eusebio Car)._NEWLINE_La Rep\xc3\xbablica de Nova Granada es va convertir en Confederaci\xc3\xb3 Granadina en aprovar-se la Constituci\xc3\xb3 de 1858, amb la qual cosa s\'inicia l\'etapa federalista. En 1863 va adoptar el nom dels Estats Units de Col\xc3\xb2mbia.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xadmbols de la naci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn fragmentar-se la Gran Col\xc3\xb2mbia, els seus pa\xc3\xafsos successors van seguir usant els mateixos emblemes que posse\xc3\xafa aquesta naci\xc3\xb3 de forma provisional, fins que fossin decretades ins\xc3\xadgnies pr\xc3\xb2pies; d\'aquesta manera succeeix que des del 17 de desembre de 1831 fins al 9 de maig de 1834 la Nova Granada, convertida en rep\xc3\xbablica, va usar la mateixa bandera i el mateix escut grancolombia\xc3\xa0, tan sols afegint el lema \xe2\x80\x9cEstat de Nova Granada\xe2\x80\x9d en la seva bordura per diferenciar-ho de l\'empleat pels seus ve\xc3\xafns._NEWLINE_Finalment el 9 de maig de 1834 quan Francisco de Paula Santander, en qualitat de president de la Rep\xc3\xbablica de la Nova Granada, estableix els colors i la seva disposici\xc3\xb3 en la bandera. Igualment el decret va definir la forma i elements b\xc3\xa0sics de l\'escut de la Rep\xc3\xbablica, els quals en la seva majoria han rom\xc3\xa0s intactes des de llavors.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 territorial\n_START_PARAGRAPH_\nD\'acord amb la constituci\xc3\xb3, el territori de la Nova Granada es va dividir en prov\xc3\xadncies. Cada prov\xc3\xadncia es componia d\'un o m\xc3\xa9s cantons, i cada cant\xc3\xb3 es dividia en districtes parroquials._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix la Rep\xc3\xbablica comprenia alguns territoris nacionals situats (en la seva majoria) en les perif\xc3\xa8ries del pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nD\'acord amb la Constituci\xc3\xb3: Els l\xc3\xadmits del territori de la Rep\xc3\xbablica van ser els mateixos que, l\'any de 1810, dividien el territori del Virregnat de la Nova Granada del de les Capitanies generals de Vene\xc3\xa7uela i Guatemala, i del de les possessions portugueses de Brasil; i els que, pel tractat aprovat pel Congr\xc3\xa9s de la Nova Granada en 30 de maig de 1833, ho divideixen del de la Rep\xc3\xbablica de l\'Equador.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'economia de la Rep\xc3\xbablica de la Nova Granada, es va basar en la comercialitzaci\xc3\xb3 de productes agraris, provinents de diferents parts del pa\xc3\xads, a m\xc3\xa9s de l\'obertura dels ports a pot\xc3\xa8ncies estrangeres diferents a Espanya, la qual cosa va ocasionar tractes desiguals, amb la naixent Rep\xc3\xbablica Hisp\xc3\xa0nica._NEWLINE_Com la resta d\'Hispanoam\xc3\xa8rica, l\'economia de la Nova Granada durant la Col\xc3\xb2nia es va centrar en la mineria i l\'agricultura. L\'excessiu control de la metr\xc3\xb2poli sobre tots els \xc3\xa0mbits de la producci\xc3\xb3 i el recapte d\'impostos, van portar al fet que l\'economia fos poc din\xc3\xa0mica. Els espanyols tenien el monopoli sobre l\'explotaci\xc3\xb3 minera, al servei de les arques de la pen\xc3\xadnsula, cap a on partien la majoria dels metalls. Al seu torn, la Corona tenia el monopoli en el comer\xc3\xa7 de productes manufacturats cap a les col\xc3\xb2nies. Per la seva banda, la producci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola era bastant rudiment\xc3\xa0ria i es centrar en satisfer les necessitats internes.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el cens de 1851, la poblaci\xc3\xb3 total del pa\xc3\xads era de 2\xc2\xa0240\xc2\xa0054 habitants, dels quals 1\xc2\xa0086\xc2\xa0705 eren homes i 1\xc2\xa0153\xc2\xa0349 dones. De totes les Prov\xc3\xadncies, les m\xc3\xa9s habitades eren la de Bogot\xc3\xa0, Tunja, Socors i Tundama.\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nD\'acord amb la constituci\xc3\xb3, la religi\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica, era l\'\xc3\xbanic el culte del qual era sostingut i mantingut per la Rep\xc3\xbablica.'