b"\n_START_ARTICLE_\nLouise Lab\xc3\xa9\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFilla de Pierre Charly, un ric cordoner, i d'\xc3\x89tiennette Roybet, Louise va rebre una educaci\xc3\xb3 refinada per a la seva \xc3\xa8poca, consistent en llat\xc3\xad, itali\xc3\xa0, m\xc3\xbasica, equitaci\xc3\xb3 i fins i tot esgrima. Bonica i independent, als setze anys (1542) es va disfressar d'home i sota el sobrenom de \xc2\xabcapit\xc3\xa0 Loyz\xc2\xbb va acompanyar un dels seus amants al setge de Perpiny\xc3\xa0 i va arribar a prendre part en els combats. Anys despr\xc3\xa9s, novament transvestida, va participar en un torneig d'esgrima a Li\xc3\xb3._NEWLINE_El 1550 va resoldre casar-se amb Ennemond Perrin, cordoner i ric com el seu pare, d'on li va venir el sobrenom de \xc2\xabBella Cordonera\xc2\xbb. En la seva mansi\xc3\xb3, va realitzar grandioses recepcions per a la societat burgesa de l'\xc3\xa8poca i, a la mort del marit (al voltant del 1560), va tornar a tenir incomptables aventures amoroses (encara que, entre les seves conquestes, sigui conegut nom\xc3\xa9s el nom del poeta Olivier de Magny)._NEWLINE_La principal obra de Louise Lab\xc3\xa9 \xc3\xa9s el D\xc3\xa9bat de Folie et d'Amour ('Debat de la bogeria i de l'amor'), de 1555: cont\xc3\xa9 24 sonets, i hi defensa una pauta \xc2\xabfeminista\xc2\xbb: dret de les dones a l'educaci\xc3\xb3, a la llibertat de pensament i l'elecci\xc3\xb3 de companys. Se segueixen les tres \xc3\x89l\xc3\xa9gies ('Elegies'), el mateix any. Les obres, que expressen una \xc2\xabpassi\xc3\xb3 sensual i ardent\xc2\xbb, van ser inspirades en el model de l'\xc3\xa8poca, Petrarca; per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s del gran rigor formal, destaquen d'entre les obres contempor\xc3\xa0nies pel seu ardor, la seva espontane\xc3\xaftat i per la sinceritat amb qu\xc3\xa8 s\xc3\xb3n expressats els sentiments. Encara que perseguida per diversos reaccionaris, va ser saludada pels seus companys poetes de l'\xc3\xa8poca com una nova Safo, fama notable per a una poeta amb tan pocs treballs publicats.\n_START_SECTION_\nConnexi\xc3\xb3 discutida amb \xc2\xabla Belle Cordi\xc3\xa8re\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1584, el nom de Louise Lab\xc3\xa9 va ser associat amb una cortesana anomenada \xc2\xabla Belle Cordi\xc3\xa8re\xc2\xbb (descrita per primer cop per Philibert de Vienne el 1547; l'associaci\xc3\xb3 amb Lab\xc3\xa9 va ser solidificada per Antoine Du Verdier el 1585)._NEWLINE_Aquesta cortesana era una \xc2\xabfigura folkl\xc3\xb2rica\xc2\xbb i controvertida durant la seva pr\xc3\xb2pia vida. El 1557 una can\xc3\xa7\xc3\xb3 popular sobre el comportament escandal\xc3\xb3s de La Cordi\xc3\xa8re va ser publicat a Li\xc3\xb3, i el 1560 Joan Calv\xc3\xad va citar el seu transvestisme i va anomenar-la plebeia meretrix o puta comuna._NEWLINE_El debat sobre si Lab\xc3\xa9 era o no una cortesana va comen\xc3\xa7ar al segle XVI, i ha continuat fins al dia present. Tanmateix, en d\xc3\xa8cades recents, el focus d'atenci\xc3\xb3 dels cr\xc3\xadtics s'ha centrat en les seves obres liter\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nLa hip\xc3\xb2tesi Huchon\n_START_PARAGRAPH_\nEn el 2006, l'eminent professora de la Sorbonne Mireille Huchon va publicar un llibre intitulat Louise Lab\xc3\xa9: une cr\xc3\xa9ature de papier (Droz), on mant\xc3\xa9 que Louise Lab\xc3\xa9 era una creaci\xc3\xb3 imagin\xc3\xa0ria dels poetes lionesos Maurice Sc\xc3\xa8ve, Olivier de Magny, Claude de Taillemont, Jacques Peletier du Mans, Guillaume des Autels i d'altres, i de l'editor Jean de Tournes._NEWLINE_Tanmateix, altres cr\xc3\xadtics no estan d'acord amb el punt de vista d'Huchon. El debat \xc3\xa9s al carrer."