b'\n_START_ARTICLE_\nRicardo Becerro de Bengoa\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill del militar Miguel Becerro S\xc3\xa1nchez i de Francisca Cayetana de Bengoa y Ruiz de Az\xc3\xbaa. Batxiller amb excel\xc2\xb7lent i premi extraordinari (1863). Va estudiar Ci\xc3\xa8ncies Exactes, F\xc3\xadsiques i Naturals a la Universitat de Valladolid. El 23 de juny de 1869 fou un dels signants del Pacte d\'Eibar, que proposava un federalisme espanyol inspirat en els furs del Pa\xc3\xads Basc. De 1867 a 1869 fou _NEWLINE_professor auxiliar de F\xc3\xadsica i Qu\xc3\xadmica a l\'Institut de San Isidro de Vit\xc3\xb2ria, alhora col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 a La Ilustraci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola y Americana. El 1870 obt\xc3\xa9 la c\xc3\xa0tedra de F\xc3\xadsica i Qu\xc3\xadmica a l\'Institut de Pal\xc3\xa8ncia. Durant la seva estada a Pal\xc3\xa8ncia va compilar la hist\xc3\xb2ria de la ciutat i el 1871 fou nomenat membre de la Reial Acad\xc3\xa8mia de la Hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_Va col\xc2\xb7laborar, entre d\'altres a les revistes Euskal Erria (1881), Revista de Vizcaya (1886), Antiguo Reino de Navarra (18889\xc2\xa1), Revista de las Provincias Euskaras (1879), Anunciador Vitoriano (1880) i Revista Euskara (1878), _NEWLINE_Casat (1874) amb Isabel Antol\xc3\xadn Antol\xc3\xadn. Fou acad\xc3\xa8mic de Belles arts a Valladolid, cronista de la ciutat de Vit\xc3\xb2ria i director de la revista cient\xc3\xadfica "La Naturaleza". Va ocupar els c\xc3\xa0rrecs de Conseller d\'Instrucci\xc3\xb3 P\xc3\xbablica i Agricultura del Regne. Fou elegit diputat per \xc3\x80laba pel Partit Republic\xc3\xa0 Progressista a les eleccions generals espanyoles de 1886, 1891, 1893 i 1898 i el 1901 fou escollit senador per \xc3\x80laba. Va ser membre permanent de la Comissi\xc3\xb3 de Pesos i Mesures, Vocal del Consell d\'Instrucci\xc3\xb3 P\xc3\xbablica (1900), membre de l\'Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de San Fernando, escriptor i conferenciant de m\xc3\xa8rit. En 1890 fou escollit acad\xc3\xa8mic de la Reial Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies Exactes, F\xc3\xadsiques i Naturals, i en va prendre possessi\xc3\xb3 en 1894 amb el discurs "Tendencias de la Qu\xc3\xadmica moderna".'