b"\n_START_ARTICLE_\nGerald A. Cohen\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nCohen va n\xc3\xa9ixer en el si d'una fam\xc3\xadlia jueva implicada en organitzacions pol\xc3\xadtiques comunistes que ell mateix va sovintejar durant la seva inf\xc3\xa0ncia i joventut. Va estudiar a la Universitat McGill i a la Universitat d'Oxford, on va ser deixeble d'Isaiah Berlin i de Gilbert Ryle. Despr\xc3\xa9s d'impartir classe durant vint anys (de 1963 a 1984) en el Departament de Filosofia de la Universitat de Londres, el 1985 es va traslladar a la Universitat d'Oxford._NEWLINE_El seu assaig Karl Marx's Theory of History: A Defense es considera l'obra fundacional del marxisme anal\xc3\xadtic a causa d'una frase del seu pr\xc3\xb2leg on Cohen afirma que pret\xc3\xa9n estudiar les tesis de Marx \xc2\xabamb la claredat i el rigor de la filosofia anal\xc3\xadtica\xc2\xbb. M\xc3\xa9s endavant, Cohen va ser membre del September Group en el qual van participar alguns dels protagonistes d'aquest corrent del marxisme occidental. Des de finals dels anys 1980, l'atenci\xc3\xb3 de Cohen es va centrar en la teoria de la just\xc3\xadcia. Va proposar arguments morals a favor del socialisme oposats tant a la tradici\xc3\xb3 contractualista com a l'utilitarisme.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nA Karl Marx's Theory of History: A Defense (1978) Cohen reformula una versi\xc3\xb3 ortodoxa del marxisme servint-se d'eines conceptuals t\xc3\xadpiques de la tradici\xc3\xb3 anglosaxona de la filosofia de la ci\xc3\xa8ncia i de la teoria social est\xc3\xa0ndard. Encara que existeixen precedents d'aquest projecte \xe2\x80\x93com els treballs de David Hillel Ruben o de Manuel Sacrist\xc3\xa1n\xe2\x80\x93, l'obra de Cohen va tenir un ampli ress\xc3\xb2 a tot el m\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques\n_START_PARAGRAPH_\nCohen va ser molt criticat per tractar de justificar una teoria de la hist\xc3\xb2ria que molts dels partidaris de Marx consideraven l'aspecte m\xc3\xa9s q\xc3\xbcestionable de la seva doctrina juntament amb la teoria del valor treball que, en canvi, Cohen va rebutjar (Cohen, 1981). A m\xc3\xa9s, va revivar el debat entre els qui, seguint el Manifest comunista, defensaven la preemin\xc3\xa8ncia de la lluita de classes com a \xc2\xabmotor de la hist\xc3\xb2ria\xc2\xbb i els qui, per contra, consideraven que l'evoluci\xc3\xb3 de les forces productives exercia un paper m\xc3\xa9s important en la transformaci\xc3\xb3 de les societats. En particular, Cohen va rebre dures cr\xc3\xadtiques d'historiadores com Ellen Meiksins Wood, que van considerar la seva teoria excessivament determinista i poc fundada emp\xc3\xadricament. Metodol\xc3\xb2gicament, es va considerar que la ren\xc3\xbancia expl\xc3\xadcita de Cohen a la dial\xc3\xa8ctica \xe2\x80\x93una caracter\xc3\xadstica comuna a tots els marxistes anal\xc3\xadtics\xe2\x80\x93 constitu\xc3\xafa una tra\xc3\xafci\xc3\xb3 a un element crucial de la tradici\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica marxista (Sayers, 1989; Mandel, 1989). Finalment, la teoria de Cohen va ser molt criticada pel seu apoliticisme. Van ser molts els que li van retreure elaborar una doctrina exclusivament acad\xc3\xa8mica sense connexi\xc3\xb3 amb les lluites pol\xc3\xadtiques reals.\n_START_SECTION_\nJust\xc3\xadcia i comprom\xc3\xads personal\n_START_PARAGRAPH_\nIf You're an Egalitarian, How Come You're So Rich? \xc3\xa9s primerament una cr\xc3\xadtica del liberalisme igualitarista t\xc3\xadpicament defensat per John Rawls. Cohen considera que fins i tot si el liberalisme igualitarista defens\xc3\xa9s els principis de just\xc3\xadcia correctes, limita arbitr\xc3\xa0riament l'abast d'aquests principis: \xc2\xabSegons Rawls els principis fonamentals de la just\xc3\xadcia s'apliquen a les regles de l'estructura b\xc3\xa0sica de la societat i no a les eleccions que la gent fa dins d'aquesta estructura\xc2\xbb (Cohen, 2000: 202). En contra d'aquesta posici\xc3\xb3, Cohen defensa que en una societat justa, els principis de just\xc3\xadcia han d'exercir un paper important tamb\xc3\xa9 en l'elecci\xc3\xb3 personal individual. Es tracta d'una posici\xc3\xb3 en bona part contr\xc3\xa0ria a la perspectiva marxista tradicional, molt m\xc3\xa9s propera a Rawls en aquest aspecte. En aquest sentit, Cohen identifica una matriu normativa, present tant en cert activisme socialista \xe2\x80\x93sovint negada pels propis socialistes\xe2\x80\x93 com en certes formes de cristianisme, que es caracteritza per fomentar un intens comprom\xc3\xads personal a trav\xc3\xa9s d'un fort ethos social. Cohen considera que aquesta matriu forma part de qualsevol concepci\xc3\xb3 de la just\xc3\xadcia digna d'aquest nom."