b'\n_START_ARTICLE_\nTriana (las Palmas de Gran Canaria)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl barri de Triana ha suposat una constant hist\xc3\xb2rica en l\'evoluci\xc3\xb3 urbana de Las Palmas de Gran Canaria, gaireb\xc3\xa9 des del mateix instant en qu\xc3\xa8 va tenir el seu origen el primer nucli de poblaci\xc3\xb3 de la ciutat, a partir de l\'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XV. L\'elecci\xc3\xb3 del nom de Triana per part dels seus antics habitants possiblement pot tenir relaci\xc3\xb3 amb el trianer barri de Sevilla, donat la important aportaci\xc3\xb3 poblacional andalusa que va arribar a Can\xc3\xa0ries en els primers moments despr\xc3\xa9s de la conquesta de les illes._NEWLINE_Des de fa alguns anys ja s\'han vingut reconeixent els valors patrimonials que tanca el casc hist\xc3\xb2ric de la ciutat. Vegueta va ser declarada Conjunt Hist\xc3\xb2ric-Art\xc3\xadstic Nacional el 1973 i, anys m\xc3\xa9s tard, el 1993, va ser reconegut el nucli hist\xc3\xb2ric de Triana._NEWLINE_El barri de Triana va ser fa un segle -fins a la construcci\xc3\xb3 del Puerto de La Luz y de Las Palmas en la Illeta- un barri mariner. Avui l\'\xc3\xbanica cosa que ha quedat per al record del seu ambient mariner \xc3\xa9s l\'ermita de San Telmo, origin\xc3\xa0riament constru\xc3\xafda a principis del segle XVI. L\'ermita actual va ser constru\xc3\xafda en el segle XVIII. En el seu interior, a m\xc3\xa9s del seu artesonat mud\xc3\xa8jar i el retaule, mereixen contemplar-se la "Immaculada" procedent del Convent de les Bernardas, atribu\xc3\xafda a Alonso Cano; la imatge del "Senyor de la Burrita" que obre les processons del Diumenge de Ramos i el molt venerat pels fidels "Nen del Remei"._NEWLINE_La superf\xc3\xadcie de Triana tradicionalment va estar delimitada pel barranc de Guiniguada al sud, el mar al naixent, una estructura muntanyenca a l\'oest, i una muralla defensiva perpendicular al mar, constru\xc3\xafda al segle XVI al costat de la de Vegueta per protegir el recinte urb\xc3\xa0 de possibles atacs o invasions. A mitjans de la passada cent\xc3\xbaria va ser enderrocada per afavorir el proc\xc3\xa9s expansiu de la urb, per\xc3\xb2 es pot imaginar el seu empla\xc3\xa7ament original seguint el tra\xc3\xa7at de l\'actual carrer Bravo Murillo._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, al llarg del Sis-cents es produeix la consolidaci\xc3\xb3 del barri de Triana, definint-se la superf\xc3\xadcie per la qual hauria d\'expandir-se en cent\xc3\xbaries esdevenidores. El disseny urban\xc3\xadstic es va organitzar, segons els acords i ordenances del Cabildo, seguint un tra\xc3\xa7at m\xc3\xa9s o menys reticular que persisteix avui dia, podent contemplar-se en les vies perpendiculars al carrer Major de Triana._NEWLINE_Es van aixecar noves ermites com la de San Telmo, San Sebasti\xc3\xa1n, San Justo i de la Concepci\xc3\xb3n, punt de partida aquesta \xc3\xbaltima del convent de monges de San Bernardo establert a la fi de segle. Aix\xc3\xad mateix, en l\'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XVI, es van erigir les construccions militars destinades a defensar la poblaci\xc3\xb3, com la muralla nord i el castell de Santa Ana, al costat del Toll dels Abats o Caleta de San Sebasti\xc3\xa1n-San Telmo-, que durant gaireb\xc3\xa9 quatre cent\xc3\xbaries va ser el principal punt d\'entrada i sortida de passatgers i mercaderies._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 de l\'holand\xc3\xa8s, Van der Does en 1599, va comen\xc3\xa7ar un proc\xc3\xa9s de reconstrucci\xc3\xb3 urbana que es desenvoluparia al llarg del segle XVII, ja que aquest succ\xc3\xa9s havia afectat als edificis religiosos, militars i particulars m\xc3\xa9s rellevants. A m\xc3\xa9s, institucions com l\'hospital de San L\xc3\xa1zaro es van traslladar des de fora de les portades a intramurs. Aquest centre de benefic\xc3\xa8ncia es va situar en un solar situat en les hortes de Triana, en l\'espai que posteriorment ocuparia l\'asil d\'ancians i, en l\'actualitat, el Centre Insular de Cultura. D\'igual forma, va quedar inaugurat en aquest segle el convent de monges clarisses, proper al de San Francisco, contribuint d\'aquesta manera a accentuar el car\xc3\xa0cter conventual que posse\xc3\xafa la ciutat d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 el segle XV.\n_START_SECTION_\nEl barri i la seva arquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl teatre P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3s, obra de l\'arquitecte Miguel Mart\xc3\xadn Fern\xc3\xa1ndez de la Torre, ocupa el mateix lloc que l\'anterior teatre Tirso de Molina, arrasat en un incendi. Mereixen especial atenci\xc3\xb3 els murals pintats pel germ\xc3\xa0 de l\'arquitecte, N\xc3\xa9stor Mart\xc3\xadn Fern\xc3\xa1ndez de la Torre, que adornen l\'interior del teatre._NEWLINE_Al segle XIX la ciutat estava constitu\xc3\xafda pels barris de Vegueta i Triana. Amb la desamortitzaci\xc3\xb3 dels b\xc3\xa9ns de l\'Esgl\xc3\xa9sia, el convent de les Clarisses es converteix en l\'actual Albereda de Col\xc3\xb3n, i el teatre Cairasco \xc3\xa9s on se situa avui el Gabinet Literari._NEWLINE_Al segle XIX, comencen a apar\xc3\xa8ixer en Triana diferents tipologies arquitect\xc3\xb2niques com a teatres, alberedes i passejos, concebudes per atendre les inquietuds socials de la burgesia resident al banc, enriquida gr\xc3\xa0cies a les activitats agr\xc3\xa0ries i comercials. Les desamortitzacions vuitcentistes van propiciar la privatitzaci\xc3\xb3 i venda dels tres convents establerts en Triana, amb les seves hortes i depend\xc3\xa8ncies respectives, donant lloc a la creaci\xc3\xb3 de nous carrers, places, habitatges i edificacions p\xc3\xbabliques._NEWLINE_A partir de l\'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XIX, es van aixecar en tots dos extrems de Triana dues construccions fonamentals en la fisonomia del barri, com van ser el teatre Tirso de Molina -dedicat posteriorment a P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3s-, en la riba de la desembocadura del Guiniguada; i el Govern Militar en la conflu\xc3\xa8ncia del carrer de Triana amb l\'anomenat passeig de los Castillos -Bravo Murillo-. Es va atendre, d\'igual forma, a l\'alineaci\xc3\xb3 de les principals vies, especialment del Carrer Major de Triana._NEWLINE_A principis del segle segle XX, l\'arquitectura modernista va configurar un tipus d\'edificaci\xc3\xb3 molt caracter\xc3\xadstica al barri._NEWLINE_Moltes de les fam\xc3\xadlies acomodades que residien en Triana van escometre l\'empresa de renovar i embellir els seus habitatges com un signe de distinci\xc3\xb3 social. Trobem moltes d\'aquestes decoratives fa\xc3\xa7anes al carrer Major de Triana i les seves perpendiculars._NEWLINE_L\'arquitectura racionalista dels anys 20 i 30, va propiciar la construcci\xc3\xb3 d\'un altre dels edificis emblem\xc3\xa0tics de Triana, com va ser la seu del Cabildo Insular de Gran Can\xc3\xa0ria, obra de Miguel Mart\xc3\xadn Fern\xc3\xa1ndez de la Torre, en la cantonada dels carrers Bravo Murillo i P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3s, sobre un solar en el qual anteriorment se celebraven baralles de galls._NEWLINE_D\'altra banda, tamb\xc3\xa9 el progr\xc3\xa9s t\xc3\xa8cnic i industrial va arribar al barri trianer, especialment en el qual als seus carrers i places es refereix. L\'antic enllumenat de fanals d\'oli i de petroli va ser donant pas a la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 el\xc3\xa8ctrica. Aix\xc3\xad mateix, fins als anys de la Segona Guerra Mundial i la postguerra, va circular pel carrer Major de Triana un tramvia popularment conegut com "La Pepa", locomotora a carb\xc3\xb3 que va ser inaugurada el dia de Sant Josep -d\'aqu\xc3\xad el seu nom- de 1890. Realitzava el servei entre el centre hist\xc3\xb2ric i el port de la Luz. Els seus rails van romandre durant d\xc3\xa8cades a la vista de tots, fins a quedar soterrats per l\'asfalt i la posterior pavimentaci\xc3\xb3 d\'aquesta via, actualment per als vianants.\n_START_SECTION_\nPersonatges\n_START_PARAGRAPH_\nDins dels personatges destacats en la vida cultural i art\xc3\xadstica de la ciutat, hem de ressenyar com a residents en Triana els noms del literat universal Benito P\xc3\xa9rez Gald\xc3\xb3s, el poeta Tom\xc3\xa1s Morales i el pol\xc3\xadtic Juan Negr\xc3\xadn -\xc3\xbaltim president de la II Rep\xc3\xbablica Espanyola-. Aix\xc3\xad mateix, no hem de deixar de fer refer\xc3\xa8ncia a la imatge que alguns pintors canaris ens han llegat de determinades parts del barri, com \xc3\xa9s el cas de Jos\xc3\xa9 Comas Quesada, Nicol\xc3\xa1s Massieu o Juan Betancor.\n_START_SECTION_\nZona comercial de Triana\n_START_PARAGRAPH_\nEn 2013 la zona de Triana -Associaci\xc3\xb3 d\'Empresaris Zona Triana- rep el Premi Nacional a Centres Comercials Oberts, que s\'atorga per la direcci\xc3\xb3 general de Comer\xc3\xa7 Interior del Ministeri d\'Economia i Competitivitat d\'Espanya, destinat a guardonar l\'associacionisme comercial orientat a la promoci\xc3\xb3 de Centres Comercials Oberts -CCA-.'