b"\n_START_ARTICLE_\nRelativitat Galileana\n_START_PARAGRAPH_\nLa relativitat Galileana declara que les lleis de la f\xc3\xadsica s\xc3\xb3n iguals en tots els sistemes de refer\xc3\xa8ncia inercials. Aquesta idea va ser originalment presentada per Galileo Galilei en el seu llibre Dialogo Sopra i Due Massimi Sistemi del Mondo (1632). _NEWLINE_Per explicar la seva teoria, va imaginar un vaixell que viatjava a una velocitat constant i en un mar tranquil. Si fem experiments mec\xc3\xa0nics dins del vaixell\xe2\x80\x94com ara fer oscil\xc2\xb7lar un p\xc3\xa8ndol\xe2\x80\x94, a partir dels resultats que obtinguem, no podrem saber si ens estem movent o no. \xc3\x89s a dir, dos observadors movent-se a una velocitat i direcci\xc3\xb3 constants respecte l'altre obtindran els mateixos resultats en tots els experiments mec\xc3\xa0nics.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb3rmules de les transformacions Galileanes per a la posici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nImagina que hi ha una persona en rep\xc3\xb2s situada en una carretera. Per a aquest experiment,\xc2\xa0es definir\xc3\xa0n dos sistemes de refer\xc3\xa8ncia: el sistema de refer\xc3\xa8ncia R ser\xc3\xa0 la carretera i R\xe2\x80\x99 la persona.\xc2\xa0_NEWLINE_A t = 0, com ja s'ha dit, la persona no s'est\xc3\xa0 movent. En aquest moment, els dos sistemes de refer\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0n exactament al mateix lloc, \xc3\xa9s a dir, est\xc3\xa0n superimposats.\xc2\xa0_NEWLINE_Passen uns quants segons i a t2 la persona comen\xc3\xa7a a caminar cap a la dreta. Per tant el sistema de refer\xc3\xa8ncia R es queda intacte\xe2\x80\x94amb respecte a R\xe2\x80\x99\xe2\x80\x94, per\xc3\xb2 R\xe2\x80\x99 es mou horizontalement cap a la dreta.\xc2\xa0_NEWLINE_A t3, treu el seu m\xc3\xb2bil. Aquesta acci\xc3\xb3 la representem a R\xe2\x80\x99 amb el punt (x2, y2, z2). La tasca d\xe2\x80\x99 una transformaci\xc3\xb3 Galileana \xc3\xa9s representar la mateixa acci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 en l'altre sistema de refer\xc3\xa8ncia R.\xc2\xa0_NEWLINE_Com es fa? Utilitzant unes quantes f\xc3\xb3rmules. Primer de tot, s' ha de tenir en compte que quan R\xe2\x80\x99 s'ha mogut amb respecte a R, s'ha mogut horizontalement, i per aix\xc3\xb2 l'\xc3\xbanic eix que canviar\xc3\xa0 de posici\xc3\xb3 \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99 x. Els altres eixos no variaran i per tant es pot  escriure que:\xc2\xa0_NEWLINE_El temps \xc3\xa9s absolut, per tant: _NEWLINE_ _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s, la f\xc3\xb3rmula per transportar la posici\xc3\xb3 de l'acci\xc3\xb3 o part\xc3\xadcula en l'eix x a un altre sistema de refer\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s:  _NEWLINE_On  \xc3\xa9s la velocitat de R\xe2\x80\x99 relativament a R.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb3rmules de les transformacions Galileanes per a la velocitat\n_START_PARAGRAPH_\nEn la secci\xc3\xb3 anterior s' ha explicat com podem transportar la posici\xc3\xb3 d'una acci\xc3\xb3 o part\xc3\xadcula. Si aquesta part\xc3\xadcula s'est\xc3\xa0 movent, s'utilitzen unes f\xc3\xb3rmules diferents a les que es van exposar a l'apartat anterior.  Hi han dos sistemes de refer\xc3\xa8ncia: S i S'. A t = 0 ambd\xc3\xb3s sistemes de refer\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0n al mateix lloc. Per\xc3\xb2 a t = 3, amb respecte a S, S' comen\xc3\xa7a a moure's cap a a la dreta amb velocitat v. Hi ha una part\xc3\xadcula P que es mou amb una velocitat w' amb respecte a S'. El vector w' tindr\xc3\xa0 tres components\xe2\x80\x94x, y i z. Podem calcular el m\xc3\xb2dul, en aquest cas velocitats, del vector w'\xc2\xa0: _NEWLINE_A partir de les f\xc3\xb3rmules per calcular la velocitat en els tres components que t\xc3\xa9 el nostre vector i les equacions que es van presentar a la secci\xc3\xb3 3.1, es pot deduir com transformar el vector w' del sistema de refer\xc3\xa8ncia S al sistema de refer\xc3\xa8ncia S' creant un nou vector w. Aquestes s\xc3\xb3n les f\xc3\xb3rmules per calcular el m\xc3\xb2dul per calcular el m\xc3\xb2dul de cada component d'aquest nou vector:"