b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xa0dio Reus (EAJ-11)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa0dio Reus va sorgir d\'un grup de radioafeccionats que amb el nom Grup R\xc3\xa0dio formaven part del Centre de Lectura de Reus. Els principals promotors de les activitats del Grup R\xc3\xa0dio eren Francesc Balcells i Joan D\xc3\xadaz. Varen muntar una primera estaci\xc3\xb3 d\'ona curta l\'any 1924 sota l\'indicatiu 7DB. En un acte celebrat al Teatre Bartrina de la ciutat es va fer la primera demostraci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica amb un receptor de 1 watt. L\'any 1924 Joan Diaz va demanar l\'autoritzaci\xc3\xb3 de instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 d\'una emissora d\'afeccionat que es va rebre amb l\'indicatiu EAR-5. L\'emissora es va instal\xc2\xb7lar al Raval de Santa Anna. L\'any 1932 D\xc3\xadaz va demanar la llic\xc3\xa8ncia per emetre en ona mitjana (OM) i es va rebre l\'any 1933 amb l\'indicatiu EAJ-11, amb una longitud d\'ona de 200 m i una pot\xc3\xa8ncia m\xc3\xa0xima de 200 watts en amplitud modulada.   _NEWLINE_L\'any 1934 emetia a migdia i al vespre per un total de 4 hores i mitja i l\'any 1935 emetia durant un total de 6 hores i mitja, a migdia i al vespre. Va ser la tercera emissora, cronol\xc3\xb2gicament, amb llic\xc3\xa8ncia a Catalunya despr\xc3\xa9s de R\xc3\xa0dio Barcelona i de R\xc3\xa0dio Catalana. El finan\xc3\xa7ament de les emissores de r\xc3\xa0dio depenia de la publicitat i les quotes que pagaven els abonats. L\'emissora emetia programes generats a R\xc3\xa0dio Barcelona, de la qual D\xc3\xadaz n\'era el representant a Tarragona. A R\xc3\xa0dio Reus es creaven programes culturals propis i programes d\'inter\xc3\xa9s local per la pagesia, com eren els preus dels productes de la zona.  _NEWLINE_A l\'inici de la Guerra Civil Espanyola 1936-1939, l\'emissora va ser bombardejada i va quedar inutilitzada fins a 1939 en qu\xc3\xa8 les organitzacions del r\xc3\xa8gim vencedor (Falange Espa\xc3\xb1ola Tradicionalista y de las JONS) varen fer que es posessin en funcionament els equips. Es radiaven emissions pr\xc3\xb2pies programades per les noves autoritats (Secci\xc3\xb3n Femenina, Hermandad de Cautivos por Espa\xc3\xb1a, entre altres.) L\'any 1940 Reus tenia 32.285 habitants.A causa del constrenyiment en la programaci\xc3\xb3 i les dificultats en la finan\xc3\xa7ament de l\'emissora l\'any 1944 D\xc3\xadaz va vendre l\'emissora a la Cadena SER que era de propietat privada, actualment propietat de l\'empresa PRISA.\n_START_SECTION_\nLegislaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1923 es va establir el monopoli estatal sobre totes les telecomunicacions radioel\xc3\xa8ctriques sota el control de la Direcci\xc3\xb3 General de Comunicacions dins del ministeri de Governaci\xc3\xb3 i l\'any 1924 es va publicar a Madrid el primer reglament per emissores i per aparells receptors de particulars. L\'any 1928 es publica les longituds d\'ona en les que les emissores han d\'emetre. L\'indicatiu EAJ-11 va ser assignat l\'any 1925 a Radio Vizcaya que va deixar d\'emetre l\'any 1928 i l\'indicatiu es va assignar a R\xc3\xa0dio Reus l\'any 1933 al ser autoritzada la concessi\xc3\xb3 que va demanar Joan D\xc3\xadaz._NEWLINE_El 20% dels ingressos per publicitat els ingressa l\'Estat per un decret de l\'any 1933 i l\'any seg\xc3\xbcent el govern central traspass\xc3\xa0 els serveis de radiodifusi\xc3\xb3 a la Generalitat de Catalunya._NEWLINE_Finalitzada la Guerra Civil Espanyola, el b\xc3\xa0ndol guanyador controlava les emissores d\'ona mitjana existents a Espanya i es varen crear grups d\'emissores productores de guions o "Grupos Escuela". Tamb\xc3\xa9 es va crear una "llista registre" dels \xc3\xbanics periodistes que eren autoritzats a participar-hi professionalment. L\'any 1982 es va fer la 2a transfer\xc3\xa8ncia dels serveis de radiodifusi\xc3\xb3 des de l\'Estat a la Generalitat de Catalunya exceptuant nombroses atribucions que varen seguir sota el monopoli estatal: distribuci\xc3\xb3 de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, les concessions i la seva duraci\xc3\xb3, entre altres.\n_START_SECTION_\nProfessionals\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer director de R\xc3\xa0dio Reus va ser Joan D\xc3\xadaz el qual tamb\xc3\xa9 era vinculat amb R\xc3\xa0dio Barcelona (EAJ-1). Es feien programes amb el locutor Toresky i el seu personatge M\xc3\xadliu de r\xc3\xa0dio Barcelona. Entre el 20 i el 40% en catal\xc3\xa0. Quan la SER es va fer carreg de l\'emissora el nou director va ser Salvador Sed\xc3\xb3 i Llagostera qui va mantenir la vinculaci\xc3\xb3 de la programaci\xc3\xb3 de R\xc3\xa0dio Reus amb la ciutat. L\'espai informatiu era en connexi\xc3\xb3 amb la R\xc3\xa0dio Nacional d\'Espanya, emissora p\xc3\xbablica estatal (pag 176-177) que va n\xc3\xa9ixer en plana guerra civil al b\xc3\xa0ndol sublevat, i posteriorment es van incloure progressivament programes informatius locals i de proximitat com Costa Dorada, El programa de la amistad, Reus pas a pas, Valls, capitalitat de l\'Alt Camp, etc. inicialment en llengua castellana. Jordi Costa va ser nomenat director l\'any 1972._NEWLINE_Entre els professionals destacats per la seva contribuci\xc3\xb3 trobem Josep Maria Mart\xc3\xad i Mart\xc3\xad, que va ser redactor en cap del 1977 al 1982 el qual posteriorment va dirigir la Cadena SER de Tarragona i R\xc3\xa0dio Barcelona, el periodista i professional de Televisi\xc3\xb3 Andreu Buenafuente i Moreno que entr\xc3\xa0 a R\xc3\xa0dio Reus l\'any 1983, on cre\xc3\xa0, el 1988, el primer programa propi presentat en solitari, El pot de la r\xc3\xa0dio. L\'any 1989 cre\xc3\xa0 el programa El Terrat i la productora del mateix nom i el 1990 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 les col\xc2\xb7laboracions a R\xc3\xa0dio Barcelona, on entr\xc3\xa0 definitivament el 1991 amb una nova edici\xc3\xb3 d\'El Terrat. Tamb\xc3\xa9 cal mencionar a Xavier Grasset, Carles Francino (pr\xc3\xa8viament a la cadena COPE), Neus Bonet, Tom\xc3\xa0s Ivars i Cristina Ferrer entre altres.'