b'\n_START_ARTICLE_\nOratori de l\'Amor Div\xc3\xad\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el final del segle\xc2\xa0xv i el comen\xc3\xa7ament del XVI, va haver-hi un moviment religi\xc3\xb3s d\'aprofundiment en la pietat i la devoci\xc3\xb3 privades, que es va reflectir en la formaci\xc3\xb3 de confraries i fraternitats laiques. Intentaven impulsar una transformaci\xc3\xb3 interna de l\'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica des de la base, no des de la jerarquia. Es tractava de conrear una pietat senzilla amb un lema com ara "santifica\'t". El 1494, Girolamo da Vincenza va fundar a Vicenza una fraternitat que promovia la santedat dels seus membres. Al mateix lloc, Bernardino da Feltre havia fundat l\'Oratorio de Sant Jeroni, que cercava els seus membres entre les classes altes de la societat per tal que exercissin la caritat i la catequesi entre ells mateixos._NEWLINE_L\'any 1497, a G\xc3\xa8nova, el laic Ettore Vernazza (actualment proclamat servent de D\xc3\xa9u) va fundar, juntament amb Giovan Battista Salvaigo, Niccol\xc3\xb2 Grimaldi i Benedetto Lomellino, una fraternitat similar, que tenia com a objectiu la santificaci\xc3\xb3 de la vida i l\'exercici de la caritat\xe2\x80\x94i, per tant, demanava com a requeriment l\'amor al pro\xc3\xafsme. S\'admetia un nombre limitat de sacerdots a la societat. El nom de la fraternitat era el d\'Oratori de l\'Amor Div\xc3\xad, ja que l\'amor div\xc3\xad havia de constituir el centre de la vida cristiana._NEWLINE_Aviat es fundaren associacions del mateix nom a Roma, Ven\xc3\xa8cia, P\xc3\xa0dua i Brescia. Gaiet\xc3\xa0 de Thiene, de Vincenza, va ser membre de l\'oratori de Roma i va fundar el grup veneci\xc3\xa0. A Verona l\'introdu\xc3\xad el bisbe Giberti. De l\'oratori de Roma, per exemple, formaven part bisbes, cambrers pontificis, escrivans de la C\xc3\xbaria i laics; el nombre de membres, a Roma, estava limitat a seixanta._NEWLINE_A difer\xc3\xa8ncia de les societats de vida apost\xc3\xb2lica, els membres d\'aquestes fraternitats no feien vida comunit\xc3\xa0ria. S\xc3\xb3n m\xc3\xa9s similars als instituts seculars, per\xc3\xb2 els seus membres no estan obligats a seguir, com en aquests, els vots de pobresa, castedat i obedi\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nEspiritualitat\n_START_PARAGRAPH_\nSe\'n conserven els estatuts de les associacions de Roma, G\xc3\xa8nova i Brescia, que assenyalen com a finalitat principal de la fraternitat \xc2\xabsembrar i plantar als nostres cors l\'amor\xc2\xbb. Els mitjans per a assolir aquest objectiu eren les reunions setmanals dels membres, en les quals s\'oficiava la missa. A m\xc3\xa9s, els membres havien d\'oir missa cada dia (o, com a m\xc3\xadnim, ser-hi presents en el moment de la consagraci\xc3\xb3); havien de combregar un cop al mes, fer dej\xc3\xba un cop la setmana i recitar di\xc3\xa0riament set parenostres i set avemaries._NEWLINE_En el pla pr\xc3\xa0ctic, havien d\'exercitar la caritat i tenir cura dels malalts, especialment dels inguaribles dels hospitals. Els oratorians van fundar i treballar a nombrosos hospitals. Aix\xc3\xad, Vernazza va fundar hospitals a G\xc3\xa8nova, Roma i N\xc3\xa0pols. Tamb\xc3\xa9 hi havia hospitals d\'oratorians a Vincenza, Ven\xc3\xa8cia i Brescia._NEWLINE_Les fraternitats estaven vinculades a l\'Esgl\xc3\xa9sia, que era la cust\xc3\xb2dia de la veritat i la santedat. Es distingia, per\xc3\xb2, entre la persona i el c\xc3\xa0rrec que ocupava.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nA Ven\xc3\xa8cia, Tommasso Giustiniani va reunir un grup de joves amb similars intencions i un ideal de vida comunit\xc3\xa0ria que no estava present a l\'Oratori de l\'Amor Div\xc3\xad._NEWLINE_Les associacions d\'aquest tipus van tenir una influ\xc3\xa8ncia decisiva, a trav\xc3\xa9s dels membres que ocuparen c\xc3\xa0rrecs en la jerarquia eclesi\xc3\xa0stics, en els moviments de renovaci\xc3\xb3 de l\'Esgl\xc3\xa9sia que tingueren lloc a partir del segon decenni del segle\xc2\xa0xvi i que volien una major espiritualitat de la instituci\xc3\xb3._NEWLINE_Ordes de clergues regulars com els barnabites (fundada a Mil\xc3\xa0 en 1530 per Antoni Maria Zaccaria) els somascos (fundats per Jeroni Emiliani en Ven\xc3\xa8cia en 1532) o els teatins (fundats a Roma per Gaiet\xc3\xa0 de Thiene en 1524) van tenir-ne origen en les fraternitats oratorianes de Mil\xc3\xa0, Ven\xc3\xa8cia i Roma, respectivament.'