b'\n_START_ARTICLE_\nMequitar\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nPetros Manuk (Pere de Manuk) nasqu\xc3\xa9 a Sivas (antiga Sebastea, Petita Arm\xc3\xa8nia, llavors part de l\'Imperi Otom\xc3\xa0) en 1676. De confessi\xc3\xb3 ortodoxa, als quinze anys ingress\xc3\xa0 al monestir de Surp Nshan (la Santa Creu), de monjos armenis de Sant Antoni Abat, i hi prengu\xc3\xa9 el nom de Mequitar ("el Consolador"). La vida mon\xc3\xa0stica arm\xc3\xa8nia es basava, llavors, en el respecte al passat i la inhibici\xc3\xb3 envers la situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i religiosa; Mequitar vol anar m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 i fa estades a Erzerum i Echmiadzin. _NEWLINE_En 1691 coneix el cristianisme occidental a trav\xc3\xa9s d\'un jesu\xc3\xafta, potser Jacques Villote, que, predicant el catolicisme, impressiona el jove Mequitar. A m\xc3\xa9s, Mequitar trobava que la separaci\xc3\xb3 de les esgl\xc3\xa9sies cat\xc3\xb2lica romana i arm\xc3\xa8nia (formalment monofisita, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s per raons hist\xc3\xb2riques que no pas teol\xc3\xb2giques) era perjudicial i va intentar tota la seva vida la reunificaci\xc3\xb3 de les dues confessions._NEWLINE_En 1696 marxa a Roma per aprofundir els seus estudis, per\xc3\xb2 una malaltia el fa tornar a Arm\xc3\xa8nia; el mateix any \xc3\xa9s ordenat sacerdot i treballa quatre anys com a rector en l\'esgl\xc3\xa9sia local. El 1700 va a Constantinoble i amb una desena de deixeble comen\xc3\xa7a la vida en comunitat; inspirat per la idea de fundar un orde religi\xc3\xb3s de predicadors per catequitzar i educar la poblaci\xc3\xb3 arm\xc3\xa8nia, mitjan\xc3\xa7ant la predicaci\xc3\xb3 i les publicacions, d\xc3\xb3na origen al que seria conegut com a Orde Mequitarista. Formalment, l\'orde es constitueix el 8 de setembre de 1701, quan el consagra a D\xc3\xa9u amb la protecci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u._NEWLINE_En 1703, durant una persecuci\xc3\xb3 als cristians, es refugi\xc3\xa0 amb la seva comunitat a Morea (Modone, Pelopon\xc3\xa8s), llavors possessi\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia. En 1705, la comunitat presenta al papa Climent XI la petici\xc3\xb3 d\'aprovaci\xc3\xb3 de l\'orde per l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica Romana, que ser\xc3\xa0 acceptada ad experimentum en 1711 amb el nom de Congregaci\xc3\xb3 Reformada dels Monjos Armenis de Sant Antoni. La Santa Seu volia, per\xc3\xb2, que la congregaci\xc3\xb3 s\'adher\xc3\xads a una regla o fam\xc3\xadlia mon\xc3\xa0stica ja existent: o les que seguissin la Regla de Sant Basili o les de la fam\xc3\xadlia benedictina, i Mequitar tri\xc3\xa0 posar-se sota la Regla de Sant Benet, m\xc3\xa9s af\xc3\xad a la seva idea de monaquisme._NEWLINE_A Morea, Mequitar entr\xc3\xa0 en contacte amb personalitats venecianes com Alvise Sebastiano Mocenigo, almirall i futur dux de Ven\xc3\xa8cia, i Angelo Emo, el governador. El primer el convidar\xc3\xa0, en 1715, a traslladar l\'orde a Ven\xc3\xa8cia; s\'hi instal\xc2\xb7len, a l\'esgl\xc3\xa9sia de San Martino, i en 1717 marxen a l\'illa de San Lazzaro, que rebr\xc3\xa0 el nom de San Lazzaro degli Armeni. Mequitar hi edific\xc3\xa0 un monestir i des d\'ell, l\'orde form\xc3\xa0 i envi\xc3\xa0 sacerdots per servir les comunitats arm\xc3\xa8nies del Proper Orient._NEWLINE_Mequitar mor\xc3\xad al monestir el 27 d\'abril de 1749 i hi fou sebollit.'