b'\n_START_ARTICLE_\nProtesta d\'Espira\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1517 el te\xc3\xb2leg i monjo cat\xc3\xb2lic agust\xc3\xad alemany Mart\xc3\xad Luter, de la universitat de Wittenberg, capital del Ducat de Sax\xc3\xb2nia, va publicar Les 95 Tesis, on q\xc3\xbcestionava la pr\xc3\xa0ctica de les indulg\xc3\xa8ncies que realitzava el Papa. Aquest hist\xc3\xb2ric fet va originar una s\xc3\xa8rie de confrontacions religioses entre Luter i el Vatic\xc3\xa0, en qu\xc3\xa8 es veuen involucrats diversos principats i nobles alemanys, aix\xc3\xad com amplis sectors populars que compartien les propostes religioses de Luter._NEWLINE_En 1521 el papa Lle\xc3\xb3 X excomunica Luter i pocs mesos despr\xc3\xa9s el recent elegit emperador Carles V (tamb\xc3\xa9 rei d\'Espanya) va sancionar l\'Edicte de Worms, on el declarava pr\xc3\xb2fug i heretge, i prohibia les seves obres en tot l\'imperi. Per\xc3\xb2, tot i l\'ordre imperial, Luter \xc3\xa9s protegit per Frederic III de Sax\xc3\xb2nia i altres nobles alemanys, i la reforma religiosa comen\xc3\xa7a a estendre\'s, tant territorialment com en els seus continguts, alhora que es radicalitza la confrontaci\xc3\xb3 amb el Papa. Mentrestant, en 1522, apareix a Zuric i s\'est\xc3\xa9n per Su\xc3\xafssa un nou corrent reformador liderat pel te\xc3\xb2leg Huldrych Zwingli, de la qual es despr\xc3\xa8n al seu torn un altre corrent encara m\xc3\xa9s radical que portar\xc3\xa0 el nom d\'anabaptisme._NEWLINE_Entre 1524 i 1525 te\xc3\xb2legs i predicadors luterans i anabaptistes desencadenen la sagnant guerra dels camperols, durament reprimida amb el resultat de desenes de milers de morts. Al seu acabament, diversos estats cat\xc3\xb2lics alemanys van formar la Lliga de Dessau per combatre els evang\xc3\xa8lics.\n_START_SECTION_\nLa Dieta d\'Espira de 1526\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquella \xc3\xa8poca, els luterans s\'havien est\xc3\xa8s, mentre que el Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic es veia amena\xc3\xa7at per l\'Imperi Otom\xc3\xa0, dirigit per Solim\xc3\xa0 I el Magn\xc3\xadfic, que havia conquistat Hongria i es preparava per atacar \xc3\x80ustria. El perill exterior va portar l\'emperador Carles V a buscar una postergaci\xc3\xb3 del conflicte religi\xc3\xb3s intern, i per aix\xc3\xb2 va convocar a una reuni\xc3\xb3 de la Dieta Imperial (Reichstag), una assemblea de nobles, laics i religiosos que tenia funcions legislatives. La Dieta es va reunir a Espira en 1526 i va resoldre, amb el consens del Rei Ferran I enviat per Carles V, que "cada Estat haur\xc3\xa0 de viure, governar i creure com vulgui i confi\xc3\xaf, responent davant D\xc3\xa9u i la seva Majestat Imperial". Es tractava d\'un armistici religi\xc3\xb3s, durant el qual quedava susp\xc3\xa8s l\'Edicte de Worms, que prohibia el luteranisme._NEWLINE_La decisi\xc3\xb3 de la Dieta d\'Espira de 1526 va ser utilitzada pels pr\xc3\xadnceps luterans per expandir encara m\xc3\xa9s el nou moviment religi\xc3\xb3s. Immediatement despr\xc3\xa9s de la Dieta, el Landgraviat de Hessen i l\'Electorat de Sax\xc3\xb2nia formen la Lliga de Torgau i l\'any seg\xc3\xbcent el pr\xc3\xadncep elector Joan de Sax\xc3\xb2nia estableix oficialment l\'Esgl\xc3\xa9sia Luterana i s\'erigeix com a primer bisbe d\'aquesta. En els tres anys seg\xc3\xbcents, la major part del nord d\'Alemanya va adoptar les idees de Luter, amb excepci\xc3\xb3 del Marcgraviat de Brandenburg, el ducat albert\xc3\xad de Sax\xc3\xb2nia-Meissen i el ducat de Brunswick-Wolfenb\xc3\xbcttel.\n_START_SECTION_\nEsdeveniments posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Protesta d\'Espira, Luter i Zwingli, l\xc3\xadders dels dos grans corrents reformistes amb seu a Wittemberg i Zuric, respectivament, es van trobar a Marburg el 1530, on van precisar les seves coincid\xc3\xa8ncies i difer\xc3\xa8ncies. Gaireb\xc3\xa9 simult\xc3\xa0niament, l\'emperador va convocar a una nova Dieta a Augsburg on els luterans van presentar les importants Confessions d\'Augsburg, redactades per Philipp Melanchthon, considerades un dels textos b\xc3\xa0sics del protestantisme i part del Liber Concordiae luter\xc3\xa0. El 1531 els estats luterans van formar la Lliga d\'Esmalcalda, que arribaria a enfrontar-se en dues guerres contra l\'emperador Carles V, a la Guerra d\'Esmalcalda (1546-1547), favorable a l\'imperi i la Guerra dels Pr\xc3\xadnceps (1552-1555), favorable als protestants, que va finalitzar amb la Pau d\'Augsburg, que va dividir l\'Imperi en dues confessions cristianes (luterana i cat\xc3\xb2lica) i va atorgar als pr\xc3\xadnceps alemanys la capacitat de triar la confessi\xc3\xb3 a practicar en els seus Estats._NEWLINE_Mentrestant, el 1529 havia comen\xc3\xa7at la separaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica de l\'Esgl\xc3\xa9sia d\'Anglaterra sota el lideratge d\'Enric VIII, separaci\xc3\xb3 que es completaria el 1536 quan Anglaterra s\'incorporaria al moviment reformista. En la mateixa d\xc3\xa8cada, el franc\xc3\xa8s Joan Calv\xc3\xad es va instal\xc2\xb7lar a Ginebra i des d\'all\xc3\xad les idees protestants es van difondre cap a Esc\xc3\xb2cia, Hongria i Alemanya._NEWLINE_Al llarg del segle\xc2\xa0xvi va cr\xc3\xa9ixer la divisi\xc3\xb3 religiosa dels estats del Sacre Imperi fins que va esclatar la Guerra dels Trenta Anys (1618-1648), una de les m\xc3\xa9s sagnants de la hist\xc3\xb2ria, en la qual es va involucrar tota Europa i va finalitzar amb la Pau de Westf\xc3\xa0lia, que va marcar el naixement de l\'ordre internacional modern basat en l\'estat-naci\xc3\xb3. Els estats alemanys es van fragmentar en m\xc3\xa9s de 300 entitats aut\xc3\xb2nomes i recentment es reunificarien el 1871, amb l\'Imperi Alemany._NEWLINE_Amb la fundaci\xc3\xb3 de l\'Imperi Alemany el 1871, va prendre cos el projecte de construir una esgl\xc3\xa9sia en record de la Protesta d\'Espira. La construcci\xc3\xb3 d\'aquesta va comen\xc3\xa7ar el 1893 i va finalitzar el 1904.'