b'\n_START_ARTICLE_\nFira d\'Abril\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula "feria" \xc3\xa9s llatina feria, feriae, era usada en plural feriae, feriarum. Els romans l\'esmentaven per assenyalar festes i dies de descans, per\xc3\xb2 no era descans del treball, sin\xc3\xb3 de tot acte civil per dedicar-se al culte religi\xc3\xb3s (vacare diis) i festejos que s\'hi celebraven.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria dels primers mercats i fires\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la creaci\xc3\xb3 de les ciutats arreu d\'Europa a partir del segle XI comencen els negocis amb mercaderies de tota classe. A cada ciutat amb una assidu\xc3\xaftat setmanal o di\xc3\xa0ria hi ha un mercat, reuni\xc3\xb3 de comerciants, o un altre encontre comercial, i a ciutats m\xc3\xa9s preparades per la seua riquesa o situaci\xc3\xb3 s\'hi organitzen les fires. En un principi sorgiren perqu\xc3\xa8 els comerciants pogueren proveir-se de mercaderia en un lloc espec\xc3\xadfic i en una data assenyalada, sobretot a l\'engr\xc3\xb2s._NEWLINE_Al ser tan nombrosos els mercats i perqu\xc3\xa8 poguessen desenvolupar-se amb tranquil\xc2\xb7litat, calgu\xc3\xa9 crear un codi de respecte conegut com a paz de mercado (pau del mercat) i un altre de paz de la feria y del camino (pau de la fira i del cam\xc3\xad) i encara un tercer de franquicias o privilegios. Llavors cadasc\xc3\xba guardava els mercaders segons el moment en qu\xc3\xa8 es trobava, ja fora al despla\xc3\xa7ament d\'un mercat a l\'altre, la tranquil\xc2\xb7litat durant l\'estada setmanal del lloc on el pertanguera al moment, els furts, prohibici\xc3\xb3 d\'\xc3\xbas d\'armes i d\'altres restriccions incloses als comerciants._NEWLINE_Amb el temps s\'acordaren dates de celebracions, de costum d\'una duraci\xc3\xb3 setmanal, s\'organitzaren per evitar coincid\xc3\xa8ncies i aix\xc3\xad poder anar de mercat en mercat als venedors: amb l\'inici dels dies del "bon temps" comen\xc3\xa7aven les fires situades a la rodalia del Cam\xc3\xad de Santiago i despr\xc3\xa9s a les ciutats d\'interior i el sud, per terminar al setembre de nou al Cam\xc3\xad de Santiago._NEWLINE_Una de les primeres fires documentalment coneguda \xc3\xa9s la de Valladolid del 1152, creada per Alfonso VII, aix\xc3\xad com unes quantes m\xc3\xa9s iniciades al mateix segle (Sahag\xc3\xban, Pal\xc3\xa8ncia, Madrid, Conca, C\xc3\xa0ceres, etc.). Alfonso X constitueix a Sevilla a mitjans del segle XIII, dues fires a l\'any (cada abril i setembre) amb una duraci\xc3\xb3 cada una de 30 dies._NEWLINE_Com les fires eren freq\xc3\xbcentades per mercaders de l\'exterior portant amb ells la mateixa mercaderia, es veia obligat a posar ports de control estrat\xc3\xa8gics per al transport de mercaderia i paga dels imposts (aduanes). A Andalusia foren creats les de Huelva, Cadis, Vejer, Sevilla i Xer\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls or\xc3\xadgens de la Fira d\'Abril es troben al 25 d\'agost del 1846 quan Narciso Bonaplata (catal\xc3\xa0) i Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada de Ybarra (basc) redactaren una proposta que portaren fins al Cabildo Municipal de Sevilla demanant que els hi autoritzaren durant els dies 19, 20 i 21 d\'abril una fira anual, un perm\xc3\xads que els fou concedit despr\xc3\xa9s d\'uns "estires i arronses" amb l\'alcalde Comte de Montelirio, qui pensava que ja existien d\'altres dues fires molt properes, la ramadera de Mairena del Alcor (la qual \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s antiga d\'Andalusia, des del 1441, i primera de l\'any en celebrar-se, una semana abans que la de Sevilla), que vetllarien l\'\xc3\xa8xit que prometien els dos organitzadors. Al mar\xc3\xa7 del 1847, la reina Isabel II conced\xc3\xad a Sevilla el privilegi de fira, que s\'hi celebr\xc3\xa0 un mes m\xc3\xa9s tard la primera de la ciutat amb la duraci\xc3\xb3 dels tres dies expressats. La reina no visit\xc3\xa0 la fira fins passats uns anys, el 1877, sent-hi el seu acompanyant l\'alcalde Ybarra._NEWLINE_El Cabildo Municipal vei\xc3\xa9 que la idea del basc i del catal\xc3\xa0 era bona i a m\xc3\xa9s estava recolzada per nombrosos ramaders i agricultors. All\xc3\xad \xc3\xa9s quan comen\xc3\xa7a la primera Fira d\'Abril sevillana._NEWLINE_La primera fira ramadera es va ubicar al Prat de Sant Sebasti\xc3\xa0, en aquell temps un espai als afores de la ciutat; en el present \xc3\xa9s un dels llocs m\xc3\xa9s c\xc3\xa8ntrics de la capital, junt amb la F\xc3\xa0brica de Tabacs (actual Universitat de Sevilla) que era l\'\xc3\xbanic edifici que hi estava constru\xc3\xaft en aqueles dates, i fou molt m\xc3\xa9s tard que s\'hi edific\xc3\xa0 la Pla\xc3\xa7a d\'Espanya i tamb\xc3\xa9 s\'hi col\xc2\xb7locaria el monument a Rodrigo D\xc3\xadaz de Vivar, "El Cid Campeador". Comptava amb un total de 19 casetes i fou tan gran l\'\xc3\xa8xit obtingut que pocs anys m\xc3\xa9s tard, el 1950, calgu\xc3\xa9 separar-se all\xc3\xb2 que era la mercaderia del ramat i l\'espai per a la diversi\xc3\xb3._NEWLINE_Amb aquest \xc3\xa8xit, l\'Ajuntament es vei\xc3\xa9 obligat a anar eixamplant el lloc de celebraci\xc3\xb3 i la publicitat de l\'ocasi\xc3\xb3. El 1890 fou editat el primer cartell oficial anunciador de la fira, i el 1910 es repartiren fulletons divulgatius._NEWLINE_L\'any 1914 els tres dies es convertiren en cinc, i sis al 1952._NEWLINE_A partir de la d\xc3\xa8cada de 1920 la fira comen\xc3\xa7a a prendre la seua forma actual, una ciutat artificial i ef\xc3\xadmera de nom\xc3\xa9s uns dies de duraci\xc3\xb3 on s\'instal\xc2\xb7len casetes per al goig dels visitants forasters i ori\xc3\xbcnds, venedors, festers, curiosos, artistes i famosos._NEWLINE_Durant anys el recinte de la fira es conegu\xc3\xa9 com a "la Pasarel\xc2\xb7la", a causa d\'una estructura existent que era utilitzada per creuar el carrer, fins a l\'any 1973 en qu\xc3\xa8 fou necessari reubicar les casetes per les distintes peticions de firaires, organismes i p\xc3\xbablic. L\'espai esdev\xc3\xa9 petit i es trasllad\xc3\xa0 al barri de Los Remedios, una zona gaireb\xc3\xa9 rectangular amb una mesura d\'1,5 km per 600 m, amb el nom propi de "Real de la Feria" (de l\'\xc3\xa0rab Rahal, Prat de la Fira), amb carrers que foren batejats amb noms de toreros de totes les \xc3\xa8poques, adornats de llumets de distints colors que il\xc2\xb7luminen la foscor de la fira quan es fa de nit._NEWLINE_Com la fira no deixa de "cr\xc3\xa9ixer" s\'espera que en un termini proper canvi\xc3\xaf de lloc, possiblement el Charco de la Pava.\n_START_SECTION_\nCiutat ef\xc3\xadmera\n_START_PARAGRAPH_\nCada 1 de gener comen\xc3\xa7a la construcci\xc3\xb3 amb la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 dels primers tubs que serveixen per a aixecar l\'estructura de la porta oficial d\'entrada a la fira, la "portada", que ha d\'estar terminat i exposat el dia de la inauguraci\xc3\xb3 de la festa.\n_START_SECTION_\nPortada\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera portada que s\'aixec\xc3\xa0 a la Fira data de l\'any 1949, cada any la portada est\xc3\xa0 dedicada a algun esdeveniment important, monument o edifici de la ciutat. Pot arribar a una al\xc3\xa7ada vora els 50 m d\'arcades i torres amb certs trets d\'arquitectura regionalista, i pot ser observada tant de dia com de nit gr\xc3\xa0cies als diversos milers de bombetes que la il\xc2\xb7luminen._NEWLINE_El punt de partida de la festa s\'inicia en primer lloc amb la nit del pescaito (peixets fregits), sopar previ a l\'encesa de l\'enllumenament, on el plat principal \xc3\xa9s peix fregit acompanyat del caracter\xc3\xadstic vi fi o la manzanilla. Despr\xc3\xa9s es prepara tot per a l\'enllumenament, l\'encesa de les milers de bombetes de la portada i carrers del recinte. S\'hi realitza cada dimarts oficialment a la mitjanit._NEWLINE_El dia d\'inici \xc3\xa9s el dilluns de dues setmanes posteriors a la finalitzaci\xc3\xb3 de la Setmana Santa de Sevilla, llevat de si aix\xc3\xb2 obligara que la Fira es fes al maig, en el qual cas nom\xc3\xa9s transcorre una setmana entre una festa i l\'altra. El punt final \xc3\xa9s el diumenge seg\xc3\xbcent amb l\'apagada de les bombetes de la portada i acompanyat moments despr\xc3\xa9s per un castell de focs d\'artifici. _NEWLINE_El nombre total de bombetes que il\xc2\xb7luminen la Fira ascendeix a un total aproximat de 350.000 cobertes per sus peculiars fanalets venecians de distints colors, aconseguint amb aix\xc3\xb2 una vistositat i lluminositat molt peculiar. A les bifurcacions dels distints carrers aquestes bombetes estan disposades en forma de paraig\xc3\xbces, que culminen en un alt m\xc3\xa0stil, i aqu\xc3\xad no les recobreixen els fanalets.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 d\'algunes portades, antigues i recents\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera portada que tingu\xc3\xa9 la Fira fou la gran "Pasarel\xc2\xb7la" que s\'al\xc3\xa7\xc3\xa0 durant 24 anys (1896-1920) a l\'anterior empla\xc3\xa7ament del Real en el Prat de Sant Sebasti\xc3\xa0, tingu\xc3\xa9 tanta influ\xc3\xa8ncia que encara avui en dia se\'l coneix (al Prat) amb aqueix nom._NEWLINE_Les primeres portades que don\xc3\xa0 una altra caracter\xc3\xadstica a la Fira eren construccions m\xc3\xa9s petites, per\xc3\xb2 des del 1949 s\'hi comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l\'obligaci\xc3\xb3 d\'edificar una gran entrada a la Fira, a partir d\'aquell any les portades comencen a construir-se de major mida._NEWLINE_La portada pr\xc3\xa8via, de l\'any 1948, a les monumentals fou pionera en mida, era una mena de far gegant, que cobria la font on s\'ubicava i es deia la Torre de los Toreros, estava decorada amb caps de braus, capots de passeigs i trofeus taurins de totes classes._NEWLINE_La portada del 1966 fou una de les m\xc3\xa9s grans construccions del seu tipus, abastava dos carrers i la font se situava al centre. Unes altres portades que especialment ornamentades i grans s\xc3\xb3n les dels anys 1968 i 1969, que representaven respectivament al Pont de Triana i al Pont de Navarra de la Pla\xc3\xa7a d\'Espanya._NEWLINE_El 1970 s\'homenatja a l\'enyorada estructura de La Pasarel\xc2\xb7la fent-ne una imitaci\xc3\xb3 com a portada. El 1971 es torna a imitar l\'altre pont de la Pla\xc3\xa7a d\'Espanya, en aquest cas el Pont d\'Arag\xc3\xb3. La portada de l\'any 1972 duia motius \xc3\xa0rabs, recordant les seues torres a la Giralda abans de posseir el campanar. Fou la darrera portada de la Fira celebrada al Prat de Sant Sebasti\xc3\xa0._NEWLINE_La nova ubicaci\xc3\xb3 de la Fira no permetia estructures gegantesques com a portada, i s\'havia de resignar a una mida una mica m\xc3\xa9s petita d\'amplada. La de l\'any 1973 estigu\xc3\xa9 dedicada al torero Antonio Bienvenida._NEWLINE_L\'any 1974 tingu\xc3\xa9 una particularitat la portada. S\'hi afegiren unes escales i els visitants de la Fira pogueren accedir-hi. Fou l\'\xc3\xbanica ocasi\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 una portada pogu\xc3\xa9 ser visitada interiorment, i per motius de seguretat no s\'ha tornat a repetir. Estigu\xc3\xa9 dedicada a la Pasarel\xc2\xb7la novament, la qual tenia com a principal \xc3\xbas el de sobrepassar el carrer de davall._NEWLINE_La portada de l\'any 1975 era en aquesta ocasi\xc3\xb3 un altre pont, per\xc3\xb2 aquesta vegada no era de la Pla\xc3\xa7a d\'Espanya sin\xc3\xb3 el Pont de Triana, motiu que es repet\xc3\xad a la portada del 1982. Als anys 1983 i 1984 la tem\xc3\xa0tica de la portada de Fira tornava a ser els ponts de la Pla\xc3\xa7a d\'Espanya. La Pasarel\xc2\xb7la torna a ser el motiu triat per tercera vegada com a portada l\'any 1986._NEWLINE_L\'any 2003 es realitza la portada de Fira m\xc3\xa9s alta de totes les que s\'han celebrat fins ara, amb uns 47 metres. Commemorant el 500 aniversari de la fundaci\xc3\xb3 de la Universitat de Sevilla, representava la fa\xc3\xa7ana del rectorat de la Universitat. La portada del 2004, d\'estil barroc, representa al Seminari Major de la Di\xc3\xb2cesi, el qual anteriorment fou Universitat de Mareantes i tamb\xc3\xa9 resid\xc3\xa8ncia dels Ducs de Montpensier. L\'any 2005 es realitza una portada en forma de tres ventalls superposats uns sobre d\'altres i es volgu\xc3\xa9 homenatjar a l\'equip de futbol de Sevilla FC l\'any del seu centenari._NEWLINE_El 2006 la portada t\xc3\xa9 la particularitat d\'haver sigut treta a concurs p\xc3\xbablic per l\'Ajuntament de Sevilla, sent encarregada a Ricardo Su\xc3\xa1rez, realitzant una representaci\xc3\xb3 de la Porta del Pr\xc3\xadncep per on surten els toreros si han realitzat una bona feina a la Pla\xc3\xa7a de Toros de la Maestranza de Sevilla. El 2007, la portada commemor\xc3\xa0 el centenari de l\'equip de futbol del Real Betis Balompi\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nLes "casetes"\n_START_PARAGRAPH_\nAl principi la fira fou relacionada amb la venda de ramat i l\'anomenada "caseta" era l\'equivalent a un estable. L\'any 1849 l\'Ajuntament munt\xc3\xa0 la primera caseta tal com la coneixem avui en dia, \xc3\xa9s a dir, una carpa o tenda, i ho f\xc3\xa9u amb la intenci\xc3\xb3 de vigilar i mantenir l\'ordre p\xc3\xbablic, a causa de l\'ambient festiu. Un any despr\xc3\xa9s s\'hi col\xc2\xb7locaren d\'altres casetes amb diversos elements d\'oci, alimentaris i m\xc3\xa9s._NEWLINE_Amb el temps, les fam\xc3\xadlies amb m\xc3\xa9s poder adquisitiu i algunes institucions volgueren gaudir m\xc3\xa9s temps d\'aquell espai, i el nombre de casetes augmentava, cadasc\xc3\xba decorant-la segons volia i conformant un conjunt pintoresc. Adquirien aix\xc3\xad formes morunes, rodones, militars, etc., fins que l\'any 1919 s\'hi aconsegu\xc3\xad una certa uniformitat d\'estil, basat en un disseny realitzat pel pintor Gustavo Bacarisas, i la uniformitat total s\'aconsegu\xc3\xad l\'any 1983 quan s\'establiren normes per al muntatge.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xa8mica\n_START_PARAGRAPH_\nEl gener de 2015 la fiscalia denuncia Francisco Garc\xc3\xada Prieto,qui havia estat president de la Federaci\xc3\xb3 d\'Entitats Culturals Andaluses de Catalunya (Fecac) al llarg de 27anys, per desviament de 600.000 euros de subvencions p\xc3\xbabliques i apoderament de 2 milions d\'euros procedents de la venda de begudes en la Fira.'