b'\n_START_ARTICLE_\nIgnacio Iglesias Su\xc3\xa1rez\n_START_SECTION_\nActivisme revolucionari a Ast\xc3\xbaries\n_START_PARAGRAPH_\nVa voler estudiar de p\xc3\xa8rit mec\xc3\xa0nic i t\xc3\xa8cnic industrial, per\xc3\xb2 l\'activitat pol\xc3\xadtica el va dur cap a altres camins. A finals del 1930 organitz\xc3\xa0 la Juventud Comunista a Sama de Llangr\xc3\xa9u, per\xc3\xb2 va ser expulsat del partit per les seves posicions cr\xc3\xadtiques amb el que estava passant a la URSS. Contact\xc3\xa0 amb Andreu Nin i va passar a formar part de l\'Esquerra Comunista, comen\xc3\xa7ant a col\xc2\xb7laborar a la revista "Comunismo"._NEWLINE_Quan esclata la insurrecci\xc3\xb3 d\'Ast\xc3\xbaries va ser membre del Comit\xc3\xa8 Local de l\'Alian\xc3\xa7a Obrera i, despr\xc3\xa9s de la derrota prolet\xc3\xa0ria, va aconseguir escapar a Madrid, i despr\xc3\xa9s a Barcelona, on Nin el va cridar al seu costat per a participar en la formaci\xc3\xb3 del POUM. L\'abril de 1930 retorn\xc3\xa0 a Llangr\xc3\xa9u.\n_START_SECTION_\nGuerra Civil\n_START_PARAGRAPH_\nEn esclatar la guerra civil form\xc3\xa0 part d\'una columna minera que va intentar arribar fins a Madrid, enganada pel coronell Aranda, retornant a Ast\xc3\xbaries en saber que Oviedo s\'havia sublevat. Incorporat al seu lloc de combat lluit\xc3\xa0 contra els franquistes fins a la caiguda d\'Ast\xc3\xbaries. Va poder passar a Bilbao i el gener de 1937 s\'embarc\xc3\xa0 a Cant\xc3\xa0bria per arribar a Baiona. _NEWLINE_De Baiona an\xc3\xa0 a Barcelona on form\xc3\xa0 part de la redacci\xc3\xb3 de La Batalla. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia dels fets de maig de 1937 va viure en primera l\xc3\xadnia la persecuci\xc3\xb3 contra el POUM i el segrest i assassinat d\'Andreu Nin a mans dels agents de l\'estalinisme. Va poder escapar de la pres\xc3\xb3 i seguir durant un temps amb la publicaci\xc3\xb3 clandestina de La Batalla. L\'estiu de 1938 s\'incorpor\xc3\xa0 a la 119\xc2\xaa brigada mixta, en un batall\xc3\xb3 comandat per Avelino Roces, jover miner de Llangr\xc3\xa9u que havia militat al Sindicato \xc3\x9anico de Mineros, facilitant despr\xc3\xa9s el seu ingr\xc3\xa9s a l\'escola de Guerra amb nom fals, per escapar als comissaris estalinistes del PCE i el PSUC.\n_START_SECTION_\nExili\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'exili, es va escapar del camp de concentraci\xc3\xb3 d\'Argelers, gr\xc3\xa0cies al suport del PSOP franc\xc3\xa8s i es va refugiar prop de la frontera amb Su\xc3\xafssa. Identificat, va ser reingressat al camp d\'Argelers fin el gener de 1940. Pass\xc3\xa0 a Tolosa i el novembre de 1941 va ser jutjat per un tribunal militar, amb quinze persones m\xc3\xa9s, acusats de pert\xc3\xa0nyer al POUM. Fou condemnat a 15 anys de treballs for\xc3\xa7ats en el presidi de Eysses. D\'all\xc3\xa0 fou portat pels alemanys al camp de concentraci\xc3\xb3 de Dachau i al d\'Allach, on fou alliberat el 30 d\'abril de 1945 per l\'ex\xc3\xa8rcit estatunidenc. A Par\xc3\xads form\xc3\xa0 part de la nova direcci\xc3\xb3 del POUM._NEWLINE_El gener de 1953 s\'incorpor\xc3\xa0 al Congr\xc3\xa9s per la Llibertat de la Cultura i s\'ocup\xc3\xa0 de la secretaria de redacci\xc3\xb3 de Cuadernos, Mundo Nuevo i Aportes. El juny d\'aquell any se separ\xc3\xa0 del POUM. El 1972 es va jubilar i va viure modestament fins a la seva mort a un suburbi de l\'entorn de Par\xc3\xads.'