b'\n_START_ARTICLE_\nPapamosques gris\n_START_SECTION_\nAbundor de noms a les Balears\n_START_PARAGRAPH_\nA Mallorca rep els noms de becafigues, becafigo, papafigues, papafiga, papafigo, papaf\xc3\xadgol, pagof(r)igo, menjafigues, figuer (Mall), figuerol, blanqueta, jua, juia d\xe2\x80\x99estiu (\xc3\xa0rea de S\xc3\xb3ller, Alar\xc3\xb3, Bunyola i alt.), llosca (comarca d\xe2\x80\x99Art\xc3\xa0), ca\xc3\xa7amosques (a ponent de les Balears), cap\xc3\xa7ot\xc3\xad (Menorca), matamosques (Son Servera, Son Carri\xc3\xb3 Manacor), enclotxamosques, menjamosques (Sant Joan i alt.), mosquero (Maria i voltants), mosquerola (Val.), bitxal (Val.), pagofigo (Felanitx), petxeta. (\xc3\xa0rea de Biniamar, Selva i alt.), pillamosques (Felanitx, Petra, Sineu), tatxeta (\xc3\xa0rea de Lloret i alt.), x\xc3\xadcara, xixera, xiguera, etxiguera, xipret (Menorca).\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nFa 14\xc2\xa0cm de llarg\xc3\xa0ria total i 24\xc2\xa0cm d\'envergadura alar. Pesa 17 g. \xc3\x89s bastant esvelt. Parts superiors de color bru grisenc i les inferiors blanquinoses amb el pit lleugerament llistat. T\xc3\xa9 unes estries fosques al cap, les ales llargues, les potes curtes i negres, el bec negre i el cap gros i arrodonit. Els exemplars immadurs s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s marronosos que els adults.\n_START_SECTION_\nEcologia\n_START_PARAGRAPH_\nMenja d\xc3\xadpters i himen\xc3\xb2pters, tot i que les mosques s\xc3\xb3n el seu aliment predilecte i les captura despr\xc3\xa9s d\'haver-les estat controlant des d\'un lloc de guaita. \xc3\x89s estiuenc i migrador. Pot arribar a viure 9 anys Se situa sobre branques i pals des d\'on se llan\xc3\xa7a, en vol r\xc3\xa0pid, a la ca\xc3\xa7a d\'insectes voladors. Sovint es pot sentir un "clac", com si fos un esclafit de llengua, quan la presa \xc3\xa9s aglapida amb el bec._NEWLINE_Cria a Europa i hiverna a l\'\xc3\x80frica tropical i meridional, i/o a l\'\xc3\x8dndia. Als Pa\xc3\xafsos Catalans ocupa ambients diversos, com marges de boscos, conreus i jardins, per\xc3\xb2 no es troba a les muntanyes m\xc3\xa9s altes. \xc3\x89s molt abundant als pinars. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s present a les garrigues costaneres sempre que tinguin arbres d\'un cert port on fer els nius. \xc3\x89s una de les poques esp\xc3\xa8cies d\'ocells que ocupa l\'alzinar essent-hi l\'esp\xc3\xa8cie m\xc3\xa9s abundant despr\xc3\xa9s del ferrerico blau (Parus caeruleus). _NEWLINE_Fa un niu aixoplugat en arbres, en plantes enfiladisses, en murs, etc., emprant molsa, llana, p\xc3\xa8ls i ho cimenta tot amb teranyines. Al maig-juny la femella hi pon 3 o 5 ous, que ella mateixa, principalment, cova al llarg de 13 dies. Ambd\xc3\xb3s pares s\'encarreguen d\'encebar els petits, que als 12-13 dies volen. Realitzen dues postes.'