b"\n_START_ARTICLE_\nTo\xc3\xa8s i Entrevalls\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nContra algunes teories, que postularien que el nom de To\xc3\xa8s ve de la seua posici\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica, puix que designa el clot, Joan Coromines proposa una interpretaci\xc3\xb3 ben diferent. En una llarga exposici\xc3\xb3 a l'Onomasticon Cataloniae, Coromines planteja d'una banda un \xc3\xa8tim grec per a l'arrel del mot, t\xc5\xade, d'origen prerom\xc3\xa0, tal vegada amb una bilabial b o una v, com apareix a les formes m\xc3\xa9s antigues (Tobese, Touese), i de l'altra un sufix -\xc4\x95sse o -\xc4\x95se, afegit a l'\xc3\xa8tim anterior. Es tractaria, doncs, d'un top\xc3\xb2nim d'origen prerom\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nTo\xc3\xa8s de Llar\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc3\xa8s de Llar, tamb\xc3\xa9 anomenat la Solana, o la Solana de To\xc3\xa8s, abans Ve\xc3\xafnat de la Solana, \xc3\xa9s actualment un barri del poble de To\xc3\xa8s situat a l'esquerra de la Tet, davant mateix del barri de To\xc3\xa8s d'Entrevalls, tamb\xc3\xa9 anomenat el Bac o, en documents d'\xc3\xa8poca moderns, To\xc3\xa8s de l'Abat, To\xc3\xa8s del Bac, abans Ve\xc3\xafnat de la Baga. El tros de territori on es troba aquest ve\xc3\xafnat antigament havia estat part del terme de Llar, cosa que es reflecteix en un dels noms del ve\xc3\xafnat._NEWLINE_\xc3\x89s un poble allargassat que segueix el tra\xc3\xa7at de l'antiga carretera general. En l'actualitat, la carretera t\xc3\xa9 un nou tra\xc3\xa7at que fa la volta pel nord del nucli urb\xc3\xa0, seguint el termenal amb Canavelles, i el seu tra\xc3\xa7at antic ha esdevingut el carrer major del poble (carrer de la Solana, on hi ha la Casa del Com\xc3\xba). T\xc3\xa9 el seu origen en un hostal de cam\xc3\xad ral, l'Hostal del Pou citat el 1530.\n_START_SECTION_\nTo\xc3\xa8s d'Entrevalls\n_START_PARAGRAPH_\nEl ve\xc3\xafnat de To\xc3\xa8s d'Entrevalls, tamb\xc3\xa9 anomenat To\xc3\xa8s del Bac i el Bac, abans, Ve\xc3\xafnat de la Baga i, en \xc3\xa8poca moderna, To\xc3\xa8s de l'Abat, \xc3\xa9s a la dreta de la Tet, davant mateix i al sud-oest de To\xc3\xa8s de Llar._NEWLINE_El ve\xc3\xafnat est\xc3\xa0 format per un parell o tres de carrers, a l'entorn del que havia estat el Mol\xc3\xad i la Farga de To\xc3\xa8s, or\xc3\xadgens d'aquest ve\xc3\xafnat: ho recorden el Carrer del Mol\xc3\xad i el Carrer\xc3\xb3, o Atzucac, de la Farga. Tamb\xc3\xa9 hi ha el carrer del Bac, antic carrer principal del ve\xc3\xafnat. Al costat sud-oest del poble hi ha el gran aparcament preparat per als visitants de les properes Gorges de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0, situades uns 800 metres aigua amunt del Torrent de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0, que passa pel costat de ponent del poble.\n_START_SECTION_\nVe\xc3\xafnat de l'Esgl\xc3\xa9sia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Ve\xc3\xafnat de l'Esgl\xc3\xa9sia, actualment conegut simplement com l'Esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s el nucli de To\xc3\xa8s on hi ha l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Gen\xc3\xads. \xc3\x89s al sud-est dels altres dos ve\xc3\xafnats, a la dreta de la Tet, lleugerament aturonat respecte del riu i dels altres ve\xc3\xafnats._NEWLINE_El Ve\xc3\xafnat de l'esgl\xc3\xa9sia s'organitza en un carrer \xc3\xbanic, anomenat Carrer de l'Esgl\xc3\xa9sia. Aquest ve\xc3\xafnat \xc3\xa9s el nucli primigeni del poble de To\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nEntrevalls\n_START_PARAGRAPH_\nEntrevalls, un dels pobles que donen nom a la comuna, \xc3\xa9s actualment en ru\xc3\xafnes. Est\xc3\xa0 situat a la carena que separa les valls dels torrent de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0 i de Faget. Actualment s'hi troba, aprofitant algunes restes de les cases del poble desaparegut, el Refugi d'Entrevalls. L'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan Evangelista d'Entrevalls era l'esgl\xc3\xa9sia del poble. Rom\xc3\xa0nica, hi roman l'edifici, bastant sencer.\n_START_SECTION_\nAlberet\n_START_PARAGRAPH_\nAlberet fou un ve\xc3\xafnat, ara del tot abandonat, sorgit a l'entorn del gros Mas d'Alberet, actualment tamb\xc3\xa9 abandonat. Era aturonat a 1.400 m alt en el sector nord-oest del terme, en un altipl\xc3\xa0 que conforma una clariana ampla dins de l'entorn bosc\xc3\xb3s d'aquest sector del terme comunal. El lloc \xc3\xa9s esmentat des d'abans del 878 (Albaretum), i com a pasquer d'Alberet encara apareix en documents del 1494.\n_START_SECTION_\nCam\xc3\xad de To\xc3\xa8s a Entrevalls\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s destacable la conservaci\xc3\xb3 del cam\xc3\xad rom\xc3\xa0nic de To\xc3\xa8s a Entrevalls, gaireb\xc3\xa9 del tot conservat entre els dos pobles. Surt de la part m\xc3\xa9s alta del Ve\xc3\xafnat de l'Esgl\xc3\xa9sia i s'enfila muntanya amunt cap a llevant fent ziga-zagues fins a arribar al poble d'Entrevalls.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de To\xc3\xa8s i Entrevalls tenia un sol mas, el Mas d'Alberet, que antigament havia estat un llogaret. La resta de construccions dedicades a l'habitatge hum\xc3\xa0 s\xc3\xb3n en algun dels tres ve\xc3\xafnats de To\xc3\xa8s. El mateix poble d'Entrevalls \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 en ru\xc3\xafnes. La resta de construccions isolades del terme eren dedicades al pastoreig o al treball del bosc. Aix\xc3\xad, hi ha cabanes: la Cabana de la Balmera, la de la Ja\xc3\xa7a dels Anyells de Borguny\xc3\xa0, la de les Tors de Baix, la de les Tors de Dalt, la del Pelat, la dels Traspassats, ja damunt del termenal amb Nyer, les Cabanes de Campilles i les del Planell de Campilles. Hi ha tamb\xc3\xa9 la Balma del Prat del Roig, balma habilitada com a cabana, el Casot de Brilles, la Central El\xc3\xa8ctrica de To\xc3\xa8s, el Refugi de Donap\xc3\xa0 i el Refugi d'Entrevalls, de l'entitat gestora estatal dels boscs. Hi ha bastants cortals: la Coma, que \xc3\xa9s en ru\xc3\xafnes, abans Cortal d'en Pag\xc3\xa8s, o d'en Tar\xc3\xa0, el Cortal de Campilles, el de Faget i el del Camp del Guillem, a m\xc3\xa9s d'altres considerats ja noms antics, en des\xc3\xbas: Cortal de Brilles, o d'en Bordes, Cortal de Campilles, o d'en Podades, Cortal del Camp del Perol, o del Solonat, Cortal dels C\xc3\xb3ms, o del Mallerot, i Cortal d'en Lafont._NEWLINE_A part de les dues estacions, la nova i la vella, a To\xc3\xa8s i Entrevalls hi ha nombrosos ponts: Pont Canal, Pont d'Alberet, Pont dels Banys, Pont del Torrent Roig i Pont de Molines.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nLa Tet, el Torrent de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0 i el Torrent de Faget, o Real, s\xc3\xb3n els principals cursos d'aigua del terme de To\xc3\xa8s i Entrevalls. A m\xc3\xa9s, el l\xc3\xadmit de ponent del terme \xc3\xa9s marcat pel Torrent de la Sorda, que recull, des del terme de To\xc3\xa8s i Entrevalls, el C\xc3\xb2rrec del Pegaire i el de la Font de Dalt. M\xc3\xa9s a llevant, afluent directe de la Tet, hi ha el Torrent de Ramonalls, i encara m\xc3\xa9s a llevant, es troba ja el Torrent de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0. Aquest torrent, dins del terme de To\xc3\xa8s i Entrevalls, rep per l'esquerra el Canal de l'Avet, al l\xc3\xadmit sud, el C\xc3\xb2rrec de la Balmera, amb els dos c\xc3\xb2rrecs de les Tors, el Torrent Roig, amb el de Prat de Tres Diners, i el de Campilles, abans que el Torrent de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0 entri plenament dins d'aquest terme comunal. A la zona de les Gorges de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0 rep per la dreta el Canal Gros, amb el del Bardot, despr\xc3\xa9s el de la Guilla i tot seguit el C\xc3\xb2rrec del Camp del Bosc; despr\xc3\xa9s, ara per l'esquerra, el Torrent del Bosc d'en Roig. Tot seguit, i ja fins a la Tet, no rep cap m\xc3\xa9s afluent significatiu, per\xc3\xb2 supera dos salts: el del Lindo i el del Pobre (abans el torrent ha passat per tres salts m\xc3\xa9s). Entre ells hi ha la Roca Foradada._NEWLINE_M\xc3\xa9s a llevant, al costat est del Ve\xc3\xafnat de l'Esgl\xc3\xa9sia, hi ha el C\xc3\xb2rrec de l'Esgl\xc3\xa9sia, despr\xc3\xa9s el d'Entrevalls i encara despr\xc3\xa9s el del Camp de l'Era, afluents directes de la Tet. M\xc3\xa9s a llevant hi ha finalment el Torrent de Faget, que recorre tot el l\xc3\xadmit est de To\xc3\xa8s i Entrevalls. Aquest torrent aporta tamb\xc3\xa9 els c\xc3\xb2rrecs del Sol\xc3\xa0 del Cap\xc3\xb3, o del Bac de la Sociada (ensulsiada), d'Argolell, del Seglar, de l'\xc3\x80nima, o Aima, Blanca, del Blai, el Torrent Fosc, el C\xc3\xb2rrec de la Canaleta i el Torrent de Mata-l'hi. El Torrent de Faget troba, just abans d'arribar a la Tet, el salt d'aigua anomenat la Cascada.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\nLes fonts m\xc3\xa9s importants d'aquest terme s\xc3\xb3n la Bassa Calenta, font termal, la Font, la Font de Dalt (font captada), la Font de la Cascada (font termal), la Font de la Tet (tamb\xc3\xa9 termal), la Font del Bac, la Font de les Tors, la Font de l'\xc3\x93s, la Font del Torrent Reial, la Font de Ramonalls i la Presa (font captada).\n_START_SECTION_\nCanals\n_START_PARAGRAPH_\nEls canals de conducci\xc3\xb3 d'aigua del terme de To\xc3\xa8s i Entrevalls s\xc3\xb3n la conducci\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada de la Central El\xc3\xa8ctrica, i el Canal de To\xc3\xa8s, tots dos al servei de la producci\xc3\xb3 d'electricitat.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nEls espais geogr\xc3\xa0fics concrets i top\xc3\xb2nims que indiquen formes de relleu es poden classificar en obagues: Bac de la Font de Dalt, Bac de l'\xc3\x80nima, o Aima, Blanca, Bac de la Sociada (Ensulsiada), Bac d'Argodell, Bac de les Artigues, Bac del Truquell, Bac Socarrel i la Baga; boscs: Bosc Estatal de Campilles i Bosc Estatal d'Entrevalls; Clots: els Clots de Molines; colls: la Collada, el Collet de la Rabadana; comes: la Coma, Comalls de la Be\xc3\xa7osa, Comalls de Mata-l'hi i Comalls de Ramonalls; congosts: les Gorges de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0; costes: la Costa, el Costal, les Costes d'En\xc3\xa7\xc3\xa0, les Costes d'Enll\xc3\xa0; muntanyes: Pic Gallin\xc3\xa0s,\xc2\xa0; plans: el Pla, el Pla de la Cella, el Pla de l'Anyell, el Planell de Campilles i el Planell de l'\xc3\x93s; roques singulars: Roc de Calmador, Roc de la Balmera, Roc de la Foradada, Roc de la Ja\xc3\xa7a dels Anyells de Borguny\xc3\xa0, Roc de l'\xc3\x80nima, o Aima, Blanca, Roc de l'\xc3\x80liga, Roc de la Madriu, Roc del Pas de l'Anyell, Roc del Rony\xc3\xb3, Roc dels Cimbells, Roc dels Traspassats, Roc de Malnom i Roc Foradat; serres i serrats: Serra o Serrat de Faget, Serra de les Tors, o de la Tosa, el Serradet i Serrat de la Tosa, i solanes: el Sol\xc3\xa0 (dos llocs diferents amb aquest nom), el Sol\xc3\xa0 del Cap\xc3\xb3, el Sol\xc3\xa0 del Pomer, el Sol\xc3\xa0 del Ranc, el Sol\xc3\xa0 del Seglar, el Sol\xc3\xa0 dels Meners, el Solanet i el Solanet de l'Ulma.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i indrets espec\xc3\xadfics del terme de To\xc3\xa8s i Entrevalls s\xc3\xb3n l'Abeurador, Alberet, l'Avellanosa, la Balmera, les Barges, la Bassa Calenta, la Begosa, Brilles, el Camp de la Font, el Camp de l'Esgl\xc3\xa9sia, el Camp del Guillem, el Camp del Martinet, el Camp del Perol, el Camp d'en Tonica, Campilles, els Camps de la Torre, els Camps del Bosc, els Camps de l'Era, la Canaleta, la Castanyal, els Cimbells, els Corralets, els Cortalets, les Esquerdes Blanques, els Estallats, Faget, el Fillol, la Font, la Font del Gat, la Fonteta, la Foradada, el Forn\xc3\xa0s, la Freixeta, el Gendarme, Gispetars, els Graus, Gr\xc3\xa9ixer, la Ja\xc3\xa7a de Soanyes, la Jaceta, la Llosa, la Masia, el Pas de l'Anyell de Baix, el Pas de l'Anyell de Dalt, el Prat de Dalt, el Prat de Rigat, o, simplement, Rigat, el Prat del Roig, el Prat dels Tres Diners, el Prat dels Montals, el Prat de la Baga, els Prats de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0, Racons del Torrent de l'Esgl\xc3\xa9sia, Ramonalls, les Ribes, les Ribes de la Gorga, el Roquetar, la Roireda, la Sequera, la Tallada, Torrent d'Argodell, Torrent de la Sorda, Torrent Roig, les Tors, les Tors de Baix i les Tors de Dalt. Alguns s\xc3\xb3n senyals termenals: la Creu de Dalt de la Serra de les Tors, la Creu de la Serra de les Tors, la Creu del Roc Roig, la Creu del Simon, o Creu de Ferro, la Pedra Dreta, el Pil\xc3\xb3, Roc de l'Avet.\n_START_SECTION_\nTransports i comunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de To\xc3\xa8s, en concret el seu ve\xc3\xafnat de la Solana, o To\xc3\xa8s de Llar, est\xc3\xa0 molt ben comunicat, at\xc3\xa8s que el terme es troba al fons de la vall de la Tet, per on circulen les carreteres principals de la comarca, a m\xc3\xa9s de la via del ferrocarril.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nEn primer lloc, la carretera N - 116 (Perpiny\xc3\xa0 - la Guingueta d'Ix), la carretera que fa d'enlla\xc3\xa7 b\xc3\xa0sic del Conflent, que, venint de Perpiny\xc3\xa0, t\xc3\xa9 forma d'autovia fins a prop de Bulaternera. Aquesta carretera, que passa ran de la riba dreta de la Tet fins a Vilafranca de Conflent, permet arribar a Perpiny\xc3\xa0 en 65 quil\xc3\xb2metres; \xc3\xa9s a 14,8 quil\xc3\xb2metres de Vilafranca de Conflent, a 20,8 de Prada, a 31,4 de Vin\xc3\xa7\xc3\xa0, d'una banda (cap a llevant), citant nom\xc3\xa9s algunes de les poblacions, i a 35 de la Guingueta d'Ix, a 13,5 de Montllu\xc3\xads, de l'altra (cap a ponent). Aquesta carretera ressegueix el tra\xc3\xa7at de l'antiga Via Confluentana medieval i possiblement romana. En l'actualitat la carretera evita el pas pel nucli urb\xc3\xa0; ho fa a trav\xc3\xa9s de la variant que en fa la volta pel nord. Fora d'aquesta carretera, amb l'actual variant del yta\xc3\xa7at antic, que passa per dins del nucli urb\xc3\xa0, no n'hi ha cap altra en tot el terme comunal.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc3\xa8s i Entrevalls t\xc3\xa9 estaci\xc3\xb3 de tren, l'Estaci\xc3\xb3 de To\xc3\xa8s - Caran\xc3\xa7\xc3\xa0, de la l\xc3\xadnia Vilafranca de Conflent - la Tor de Querol del Tren Groc. \xc3\x89s la l\xc3\xadnia 12 TER Llenguadoc Rossell\xc3\xb3. Entra en el terme, procedent del de Nyer, per l'extrem de llevant del terme, i al cap de 45 metres salva el Torrent de Faget per un viaducte de 50 metres de llarg\xc3\xa0ria. 2.035 metres m\xc3\xa9s endavant arriba a l'estaci\xc3\xb3 de To\xc3\xa8s - Caran\xc3\xa7\xc3\xa0. 1.042 metres m\xc3\xa9s endavant supera el Barranc de Ramonalls per un pont de 60 metres de llarg\xc3\xa0ria, i 687 m\xc3\xa9s a ponent arriba al Pont de Fontpedrosa, o Pont S\xc3\xa9journ\xc3\xa9, de 236,7 metres de llarg, el qual passa a l'altre costat de la Tet i entra en el terme de Fontpedrosa.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc3\xa8s i Entrevalls, i en concret el ve\xc3\xafnat de To\xc3\xa8s de Llar disposa de la l\xc3\xadnia 260, que uneix Perpiny\xc3\xa0 amb la Cerdanya passant per Prada, fins on es directa des de la capital del Rossell\xc3\xb3, Ri\xc3\xa0, Vilafranca de Conflent, Serdiny\xc3\xa0, Oleta, To\xc3\xa8s, Fontpedrosa, Fetges, Montllu\xc3\xads, Bolquera, Font-romeu, \xc3\x88guet, Targasona, Angostrina, Vilanova de les Escaldes, Ur, Enveig, la Tor de Querol, la Cabanassa, Sallagosa, Er, Na\xc3\xbcja, Oceja, la Guingueta d'Ix, Ur (fent un bucle a l'Alta Cerdanya), Enveig, la Tor de Querol, Porta i Port\xc3\xa8. Aquesta l\xc3\xadnia circula de dilluns a dissabte amb quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a la Cerdanya i cinc en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0, m\xc3\xa9s un servei diari extra divendres i dissabte i tres serveis en cada direcci\xc3\xb3 el diumenge. To\xc3\xa8s \xc3\xa9s a 25 minuts de Vilafranca de Conflent, a mitja hora de Prada, i a cosa d'una hora i mitja de Perpiny\xc3\xa0, tamb\xc3\xa9 depenent de la parada, cap a llevant; en l'altra direcci\xc3\xb3, \xc3\xa9s a cosa de vint minuts de Montllu\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls camins interns de To\xc3\xa8s i Entrevalls s\xc3\xb3n el d'Alberet, o del Mas d'Alberet, el d'Alberet des de Fontpedrosa, el de Brilles, el de Campilles, el de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0, el de Donap\xc3\xa0, el de la Font, el de la Gara, el del Barratge de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0, el del Coll del Pal, el de les Tors de Dalt, el del Fillol, el dels C\xc3\xb3ms, el dels Corralets, el d'Entrevalls, el Cam\xc3\xad Ramader de Caran\xc3\xa7\xc3\xa0 i el Cam\xc3\xad Ramader de To\xc3\xa8s. Entre els camins que enllacen To\xc3\xa8s i Entrevalls amb els pobles i termes ve\xc3\xafns s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad d'Argodell, abans d'En a Faget, el de Canavelles (antic cam\xc3\xad ral), el de les Basses, o de la Bassa Calenta, abans Cam\xc3\xad o Travessa d'En, el Cam\xc3\xad Ramader de Fontpedrosa, el Cam\xc3\xad Ral, o Ruta Vella de Montllu\xc3\xads, a m\xc3\xa9s del Tren Groc.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLes activitats tradicionals de To\xc3\xa8s i Entrevalls havien estat sempre relacionades amb el bosc i, en proporci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s petita, amb les pastures. L'espai per a l'agricultura tradicional \xc3\xa9s molt redu\xc3\xaft, i vora la Tet: a penes 60 ha, la major part de les quals es dediquen a farratges i pastures. No arriben a mitja dotzena les explotacions agr\xc3\xadcoles de To\xc3\xa8s. Hi ha una cinquantena de caps de bestiar cabrum, i menys de deu de bov\xc3\xad i ov\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc3\xa8s, amb Entrevalls i Alberet, form\xc3\xa0 part sempre entre les possessions de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0, heretades de Sant Andreu d'Eixalada. Cuix\xc3\xa0 en tenia les jurisdiccions civil i criminal, tot i que els comtes de Cerdanya hi conservaren sempre alguns drets sobre els boscos i les patures (pasquers). A m\xc3\xa9s, la muntanya de To\xc3\xa8s, repartida actualment entre dos boscos estatals, el d'Entrevalls i el de Campilles, era condomini del monestir de Cuix\xc3\xa0 i del rei, el qual l'havia heretat dels comtes de Cerdanya. A finals del segle XIV - comen\xc3\xa7aments del XV, la important Farga de To\xc3\xa8s, una de les m\xc3\xa9s importants de la comarca, fou infeudada a Pon\xc3\xa7 Descatllar.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1577 la farga fou venuda a Tom\xc3\xa0s de Banyuls i de Llupi\xc3\xa0, senyor de Nyer i de Montferrer, la fam\xc3\xadlia del qual en mantingu\xc3\xa9 la possessi\xc3\xb3 fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 To\xc3\xa8s i Entrevalls ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc3\xa8s i Entrevalls forma part de la Comunitat de comunes de Conflent - Canig\xc3\xb3, amb capitalitat a Prada, juntament amb Prada, Arbo\xc3\xa7ols, Campome, Camposs\xc3\xad, Canavelles, Castell de Vernet, Catll\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Cornell\xc3\xa0 de Conflent, Escar\xc3\xb3, Espir\xc3\xa0 de Conflent, Estoer, Eus, Finestret, Fillols, Fontpedrosa, Full\xc3\xa0, J\xc3\xb3c, J\xc3\xbajols, Marqueixanes, els Masos, Mentet, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Pi de Conflent, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Rigard\xc3\xa0, Saorra, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes, Sorni\xc3\xa0, Tarerac, Tauriny\xc3\xa0, Trevillac, Vallest\xc3\xa0via, Vallmanya, Vernet, Vilafranca de Conflent i Vin\xc3\xa7\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nCom la majoria de pobles petits del Conflent, To\xc3\xa8s i Entrevalls no t\xc3\xa9 actualment escola pr\xc3\xb2pia i, com a la major part, l'edifici de les antigues escoles p\xc3\xbabliques serveix avui dia de Casa del Com\xc3\xba. Els seus infants van preferentment a les escoles de Fontpedrosa, la Llaguna o Oleta, principalment, els seus adolescents i joves, per a secund\xc3\xa0ria als col\xc2\xb7legis de Prada i Font-romeu, i per al batxillerat als liceus dels mateixos llocs anteriors."