b'\n_START_ARTICLE_\nFortalesa Xumen\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa fortalesa est\xc3\xa0 constru\xc3\xafda sobre un pujol amb una vista imponent de la ciutat de Xumen. Es troba a una dist\xc3\xa0ncia de 5,5 quil\xc3\xb2metres de la mesquita Tombul[1]  de Xumen. \xc3\x89s dins del parc natural de l\'altipl\xc3\xa0 de Xumen. Des de l\'entrada de la fortalesa, a uns 3 quil\xc3\xb2metres de dist\xc3\xa0ncia, hi ha el monument "Creadors de l\'estat b\xc3\xbalgar", erigit el 1981 durant el r\xc3\xa8gim comunista, i commemora el 1.300 aniversari de l\'estat b\xc3\xbalgar.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa fortalesa representa una part important de la hist\xc3\xb2ria de Bulg\xc3\xa0ria. Els b\xc3\xbalgars antics, tribus guerreres semin\xc3\xb2mades d\'origen turc, van arribar al que ara \xc3\xa9s el nord-est de Bulg\xc3\xa0ria, al sud del Danubi, a la fi del segle VII dC i hi van fundar el Primer Imperi b\xc3\xbalgar. La fortalesa va crear la ciutat de Xumen durant el Primer i Segon Imperi b\xc3\xbalgar.[4][5]_NEWLINE_Durant les excavacions arqueol\xc3\xb2giques, dutes a terme des de 1957, s\'hi va revelar un poble que data de l\'edat del ferro (al voltant del segle IV ae) del primer imperi. Els tracis van governar el territori del V al II ae, a continuaci\xc3\xb3 els romans, que hi governaren a partir del s. I ae al III de, i finalment els bizantins, del segle IV al VI. _NEWLINE_Durant el Primer Imperi b\xc3\xbalgar la fortalesa form\xc3\xa0 part d\'un sistema de fortificacions que defensava Pliska i Preslav, capitals, i el centre religi\xc3\xb3s de Madara. Va funcionar com a fortalesa menor durant els segles X-XII, en comparaci\xc3\xb3 amb la prosperitat econ\xc3\xb2mica i el poder militar que va tenir durant els segles IV-VI. Al s. XIII va prosperar de nou com una entitat pol\xc3\xadtica i econ\xc3\xb2mica del renascut Imperi b\xc3\xbalgar. Quan els bizantins prengueren Preslav el 1278, durant l\'aixecament d\'Ivailo, Xumen tamb\xc3\xa9 adquir\xc3\xad import\xc3\xa0ncia com a centre administratiu i militar. La fortalesa va seguir prosperant al segle XIV fins que els turcs otomans la conquistaren al 1388 durant una campanya del seu primer visir \xc3\x87andarl\xc4\xb1 Al\xc3\xad Paix\xc3\xa0.[5][6]_NEWLINE_El 1444 el rei Ladislau III de Pol\xc3\xb2nia (1440-1444), d\'ascend\xc3\xa8ncia polonesohongaresa, intent\xc3\xa0 expulsar als otomans d\'Europa al capdavant d\'un ex\xc3\xa8rcit cristi\xc3\xa0, per\xc3\xb2 fou derrotat i mort en la batalla de Varna.[7]  Despr\xc3\xa9s, la fortalesa fou destru\xc3\xafda, i els governants otomans la van abandonar completament.[8]\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa fortalesa va ser la ciutadella m\xc3\xa9s evolucionada del segle XIV. Les excavacions arqueol\xc3\xb2giques s\'hi han dut a terme des de 1957. La fortalesa arru\xc3\xafnada va ser restaurada parcialment durant el per\xc3\xadode 2012-2015. Als seus peus es van trobar monestirs i esgl\xc3\xa9sies; alguns dels quals van ser reconstru\xc3\xafts en els anys vuitanta. Les obres de restauraci\xc3\xb3 acabades el 2015 inclo\xc3\xafen els murs de la fortalesa, pistes per caminar al seu voltant, i construcci\xc3\xb3 torniquets d\'acc\xc3\xa9s._NEWLINE_S\'han estudiat monedes i segells del lloc. Un segell circular particular fos en bronze s\'ha identificat com a pertanyent al tsar Ivan Alexandre (r. 1331-1371). La imatge en el segell \xc3\xa9s una caracter\xc3\xadstica comuna dels segells del s. XIV, que tamb\xc3\xa9 eren d\'or i d\'argent.[5]_NEWLINE_Una altra caracter\xc3\xadstica destacada en la fortalesa \xc3\xa9s un sortint de pedra calc\xc3\xa0ria tallada en un costat amb un "\xc3\xa0guila bic\xc3\xa8fala i una corona de tres puntes entre els caps dels ocells". Aquest escut es degu\xc3\xa9 fer en ocasi\xc3\xb3 de la visita del governant de Bulg\xc3\xa0ria a la fortalesa o pot ser una representaci\xc3\xb3 del darrer emperador que hi govern\xc3\xa0 des de T\xc3\xa0rnovo, Ivan Xixman (1371-1395). En les excavacions de 1970 al sud de la fortalesa de Xumen, l\'arque\xc3\xb2leg Karel \xc5\xa0korpil va desenterrar les restes d\'una esgl\xc3\xa9sia de 7,3 per 4,5 metres de grand\xc3\xa0ria.[9] Una inscripci\xc3\xb3 trobada a la muralla de la fortalesa, datada del segle XIII, es relaciona amb freq\xc3\xbcents atacs dels mongols.[10]\n_START_SECTION_\nRestauraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa restauraci\xc3\xb3 de la fortalesa es va iniciar el 2012 sota el projecte titulat "Bulg\xc3\xa0ria comen\xc3\xa7a ac\xc3\xad". Les obres es van completar parcialment el 2015 amb l\'assist\xc3\xa8ncia financera proporcionada en el marc de l\'Espai Econ\xc3\xb2mic Europeu (EEE), subvencions de Noruega a la Municipalitat de Xumen i el Museu Regional de Xumen d\'Hist\xc3\xb2ria.'