b'\n_START_ARTICLE_\nRellotge de caixa alta\n_START_PARAGRAPH_\nUn rellotge de caixa alta o rellotge d\'armari \xc3\xa9s un rellotge alt de p\xc3\xa8ndol amb el mecanisme muntat a l\'interior d\'una mena d\'armari (o caixa alta). Els rellotges d\'aquest tipus solien tenir 1,8-2,4 metres d\'altura, i sovint tenien una elaborada ornamentaci\xc3\xb3 tallada a la part alta, que envoltava i emmarcava l\'esfera del rellotge. El seu invent s\'atribueix al rellotger angl\xc3\xa8s William Clement que el desenvolup\xc3\xa0 el 1670. Fins a principis del segle XX, els rellotges de p\xc3\xa8ndol eren la tecnologia de cronometratge m\xc3\xa9s precisa del m\xc3\xb3n, i van servir d\'est\xc3\xa0ndards de temps per a les llars i les empreses per la seva gran precisi\xc3\xb3. Avui dia es conserven principalment pel seu valor decoratiu i antic .\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl rellotge de caixa alta va ser una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l\'arribada del rellotge de "llarga autonomia" possible gr\xc3\xa0cies a la invenci\xc3\xb3 del mecanisme d\'escapament d\'\xc3\xa0ncora de Robert Hooke cap al 1658, i especialment de Graham, el 1675. Anteriorment, els moviments del rellotge del p\xc3\xa8ndol utilitzaven un mecanisme d\'escapament de v\xc3\xa8rtex m\xc3\xa9s antic, que requeria una oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del p\xc3\xa8ndol m\xc3\xa9s gran d\'aproximadament 80-100\xc2\xb0. Els p\xc3\xa8ndols llargs amb oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 tan amplia no es podien muntar dins del petit armari, disponible en els rellotges de caixa alta, que nom\xc3\xa9s permetien p\xc3\xa8ndols curts d\'aquest ample d\'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3. _NEWLINE_El mecanisme d\'\xc3\xa0ncora va reduir l\'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del p\xc3\xa8ndol fins al voltant de 4\xc2\xb0 a 6\xc2\xb0, permetent als rellotgers utilitzar p\xc3\xa8ndols m\xc3\xa9s llargs, amb "batecs" m\xc3\xa9s lents. Aquests consumien menys energia provocaven menys fricci\xc3\xb3 i desgast en el moviment, eren m\xc3\xa9s precisos, i permetien una major autonomia dels rellotges (m\xc3\xa9s temps entre cada donada de corda). Aix\xc3\xad, gaireb\xc3\xa9 tots els rellotges de caixa alta van utilitzar un p\xc3\xa8ndol de segons en el que cada oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 (o mig-per\xc3\xadode) dura un segon._NEWLINE_Aquest p\xc3\xa8ndol t\xc3\xa9 aproximadament un metre (39 polzades) de llarg\xc3\xa0ria (fins al centre del contrap\xc3\xa8s), requerint una caixa estreta i llarga i, realment va predir l\'arribada del rellotge d\'\xc3\xa0ncora al cap d\'unes d\xc3\xa8cades, apareixent als rellotges de 1660. Tots aquests par\xc3\xa0metres (longitud i per\xc3\xadode d\'oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 del p\xc3\xa8ndol, etc..) afecten l\'isocronisme del p\xc3\xa8ndol i van caldre estudis molt detallats. _NEWLINE_Tanmateix, una vegada que es va comen\xc3\xa7ar a usar el p\xc3\xa8ndol de segons, aquesta caixa alta va resultar perfecte per allotjar-lo. El rellotger Brit\xc3\xa0nic William Clement, que es disputa l\'autoria de l\'escapament d\'\xc3\xa0ncora amb Robert Hooke, va produir el primer rellotge de caixa alta, al voltant de 1680. Al cap d\'un l\'any, Thomas Tompion, el rellotger brit\xc3\xa0nic m\xc3\xa9s destacat de l\'\xc3\xa8poca, els feia tamb\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nSoneria\n_START_PARAGRAPH_\nEls rellotges de vuit dies de corda, normalment s\xc3\xb3n moguts per dos pesos: un emprat per a impulsar el p\xc3\xa8ndola trav\xc3\xa9s de l\'escapament i l\'altre per al mecanisme de soneria, que normalment consisteix en una campana o varies campanes. Aquests moviments solen tenir dos forats per a la clau, un a cada costat de l\'esfera per donar corda a cada pes per separat. Per contra, els rellotges de 30 hores sovint tenien un \xc3\xbanic pes per moure tant el mecanisme del rellotge com el mecanisme de soneria.\n_START_SECTION_\nRellotges del Franc-Comtat\n_START_PARAGRAPH_\nA la regi\xc3\xb3 del Jura (regi\xc3\xb3 borgonyesa del Franc-comtat), el rellotger Mayet va dissenyar el moviment que es feu fam\xc3\xb3s despr\xc3\xa9s com a Comtoise, Morbier, Morez o gen\xc3\xa8ricament: "rellotges del Franc-Comtat", s\xc3\xb3n un tipus de rellotge de llarga autonomia. Les caracter\xc3\xadstiques que distingeixen aquest estil s\xc3\xb3n un caixa amb gran \xc3\xbas de l\xc3\xadnies corbes. Sovint, amb un contrap\xc3\xa8s de p\xc3\xa8ndol bastant pesat, allargat i altament ornamentat que s\'est\xc3\xa9n fins a l\'extrem de l\'interior de la caixa. Els primers p\xc3\xa8ndols Morez (s.XVII) eren articulats, de varilla, amb un pom de plom. Despr\xc3\xa9s varen fer els de \'llentia\' amb tija articulada (plegable en tres trams) i ja a finals del XVIII apareixen els pesats i decorats p\xc3\xa8ndols de lira i amb aut\xc3\xb2mats._NEWLINE_Els pre-morez eren sobris amb caixes que, en molts casos, constru\xc3\xafa el fuster local. Eren altes, estretes i rectes, sense cap tipus d\'ornament o filigrana. Jo he vist rellotges muntats en un rac\xc3\xb3 amb una porta que el tancava, sense cap caixa. Despr\xc3\xa9s es va desenvolupar la famosa caixa forma viol\xc3\xb3. Cal destacar que aquestes eren de pi (fusta local i barata) i v\xc3\xa0ren inventar la \'falsa marqueteria\' amb uns dibuixos elaborats rascant la pintura que imitava una fusta m\xc3\xa9s valuosa i tot amb una elaborada t\xc3\xa8cnica pr\xc3\xb2pia.'