b"\n_START_ARTICLE_\nTorrelles de la Salanca\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom d'aquest poble probablement prov\xc3\xa9 de les torres de defensa que hi havia, de les quals es parla en el cos de l'article. Procedeix del diminutiu de turris (torre), a trav\xc3\xa9s de la forma turriculas. El terme Salanca \xc3\xa9s, encara segons Joan Coromines, un derivat del mot com\xc3\xba sal, amb l'afegit\xc3\xb3 del sufix probablement sorot\xc3\xa0ptic -anc. Es tractaria aix\xc3\xad, doncs, d'un terme aplicat a un terreny sal\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nEl poble\n_START_PARAGRAPH_\nTorrelles de la Salanca es troba a 5 metres d'altitud i a uns 2 quil\xc3\xb2metres i mig de la costa mediterr\xc3\xa0nia, en l\xc3\xadnia recta, a l'est de Perpiny\xc3\xa0. El nucli de Torrelles de la Salanca es troba a banda i banda del rec del Bordigol, o Bordiu, antiga llera de l'Agl\xc3\xad, de manera que l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Juli\xc3\xa0 i Santa Basilissa \xc3\xa9s a la dreta del curs d'aigua, amb la part de la sagrera i el nucli m\xc3\xa9s antic del poble, la cellera; aquesta esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s una antiga col\xc2\xb7legiata. Una altra esgl\xc3\xa9sia, la que fou antigament la parroquial, Sant Pere de Torrelles, ha desaparegut. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s desaparegut l'antic Castell de Torrelles, \xc3\xa0mpliament documentat a l'Edat mitjana. Possiblement era al nord-est del poble i al nord-oest de Torrelles Platja, prop del Mas de la Torre. Tamb\xc3\xa9 es troben en aquest nucli primigeni l'Antiga Cava Cooperativa Vit\xc3\xadcola i l'Antiga Cava Vit\xc3\xadcola (la moderna ha estat al\xc3\xa7ada a la zona artesanal). Tamb\xc3\xa9 s'hi troben el Mol\xc3\xad d'en Cadena i el Mol\xc3\xad, tamb\xc3\xa9 anomenat Mol\xc3\xad d'en Pagnon i antigament, Mol\xc3\xad de Torrelles. A comen\xc3\xa7ament del segle\xc2\xa0xiv est\xc3\xa0 documentat l'Hospital de Torrelles._NEWLINE_El tra\xc3\xa7at urban\xc3\xadstic de Torrelles mostra encara clarament els seus or\xc3\xadgens: la primitiva cellera a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial i del seu cementiri, d'un \xc3\xbanic carrer amb la fa\xc3\xa7ana de les cases mirant cap a l'esgl\xc3\xa9sia, que conformaven un petit clos, i un segon recinte, amb carrers de tra\xc3\xa7at medieval, que marquen tamb\xc3\xa9 un segon clos paral\xc2\xb7lel al primer, per\xc3\xb2 for\xc3\xa7a m\xc3\xa9s ample. En aquest segon recinte hi ha alguns vells edificis destacats, com l'antic priorat del segle\xc2\xa0xvii que avui dia ha donat pas a una casa d'hostatgeria rural._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha la Casa Esparac, objecte de treballs arqueol\xc3\xb2gics l'any 2011, at\xc3\xa8s que l'Oficina P\xc3\xbablica de l'Habitatge del departament tenia el projecte de construir-hi allotjaments de lloguers moderats. Es tracta d'una casa del segle XVIII, per\xc3\xb2 d'origen clarament anterior: el segle XIII pertanyia als Sant Mar\xc3\xa7al, un membre dels quals fou batlle de Perpiny\xc3\xa0 el segle XIX. La casa, d'\xc3\xa8poca moderna, tenia, tanmateix, mobiliari medieval aparegut en les cates obertes durant els treballs arqueol\xc3\xb2gics._NEWLINE_A l'esquerra del Bordigol es form\xc3\xa0 el primer eixample del poble, sobretot durant el segle\xc2\xa0xx. En els espais descampats, a m\xc3\xa9s, es constru\xc3\xafren els dos estadis de Torrelles: l'Alexandre Figueras i el Josep Sayrou. Al nord-oest del nucli de poblaci\xc3\xb3 hi ha l'antiga Teuleria, que tamb\xc3\xa9 d\xc3\xb3na nom a la partida rural adjacent (a m\xc3\xa9s, hi havia hagut una altra teuleria, la Teuleria d'en Cadena; el lloc on es trobava ha estat absorbit pel nucli del poble._NEWLINE_A l'entorn del poble s'han format dues zones artesanals (pol\xc3\xadgons de petits ind\xc3\xbastries i obradors artesanals): la de la Madraguera i la de la Teuleria._NEWLINE_El creixement de Torrelles a les darreres d\xc3\xa8cades del segle\xc2\xa0xx i les primeres del XXI es deu sobretot a les urbanitzacions que han anat formant-se en els voltants del poble vell: l'Arenal, el Clos des Oliviers, el Clos du Levant, el Clos Sant Juli\xc3\xa0, les \xc3\x89glantiers, el Gantal, els Jardins de Torrelles, la Porta Roja, les Portes de Torrelles, la Teuleria i Villas du Parc. A Torrelles Platja es troben tamb\xc3\xa9 algunes urbanitzacions: Mas de Torrelles i les Patios.\n_START_SECTION_\nTorrelles Platja\n_START_PARAGRAPH_\nTorrelles de la Salanca i Santa Maria la Mar havien vist formar-se un dels primers nuclis tur\xc3\xadstics del Rossell\xc3\xb3: el Bord\xc3\xadgol, a cavall dels dos termes comunals. Es tractava d'un h\xc3\xa0bitat espontani de cases modestes de vacances. Ara b\xc3\xa9, en dues fases, 1957 i 1978, l'estat franc\xc3\xa8s actu\xc3\xa0 de forma en\xc3\xa8rgica destruint aquelles edificacions de car\xc3\xa0cter tradicional, i despr\xc3\xa9s de lliurar les terres a una immobili\xc3\xa0ria de fora del pa\xc3\xads, va privatitzar totes aquelles terres, que eren de propietat de l'estat i, per tant, p\xc3\xbabliques. S'hi van construir centenars de cases rodones per a segones resid\xc3\xa8ncies. Aix\xc3\xad es form\xc3\xa0 el nou nucli de la Platja de Torrelles, o Torrelles Platja.\n_START_SECTION_\nJuegues\n_START_PARAGRAPH_\nAntic lloc i terme, situat al nord-oest de Torrelles, a la dreta de l'Agl\xc3\xad. Hi havia la Mota de Juegues, que el segle\xc2\xa0xiii pertanyia als Castellrossell\xc3\xb3 i despr\xc3\xa9s pass\xc3\xa0 a mans dels Castellnou. La que fou esgl\xc3\xa9sia parroquial del lloc, citada des del 1099, \xc3\xa9s actualment el santuari de la Mare de D\xc3\xa9u de Juegues. El lloc de Juegues \xc3\xa9s documentat des del 1085, amb la forma villa Judaicas; tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s anomenat Nutidaigas (963), Iudegas (1011) i Jusegues (1155).\n_START_SECTION_\nMudagons i Labej\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc de Mudagons \xc3\xa9s esmentat el 916 (villa Mutationes), amb la seva esgl\xc3\xa9sia de Sant Sebasti\xc3\xa0. El lloc fou venut el segle\xc2\xa0xiii a l'abadia de Vilallonga, al Carcass\xc3\xa8s, per Arnau de Mosset._NEWLINE_Labej\xc3\xa0 \xc3\xa9s documentat des del 916, tamb\xc3\xa9 (Labeianum). Era a la conflu\xc3\xa8ncia dels termes de Clair\xc3\xa0 i Torrelles, al lloc conegut com lo Vegueriu. Tenia l'esgl\xc3\xa9sia, que fou parroquial, de Santa Eug\xc3\xa8nia, esmentada el 1162.\n_START_SECTION_\nAltres castells i forces del terme\n_START_PARAGRAPH_\nDins del terme de Torrelles estan documentades altres forces o castells desapareguts, com ara la For\xc3\xa7a de la Ger\xc3\xa0rdia, al nord del poble, la Cellera de Leucata i el Castell\xc3\xa0s de Peralada, els dos darrers propers entre ells i encara il\xc2\xb7localitzats en l'actualitat.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nCom els altres pobles rossellonesos, Torrelles de la Salanca t\xc3\xa9 alguns masos dispersos pel seu terme. En l'actualitat es troben el del Bord\xc3\xadgol, o Mas Pagnon, el Mas dels Capellans, el Mas de la Quintana, abans Cortal d'en Llobet i el Mas Nerel, abans Mas Tastu.\n_START_SECTION_\nLa base ULM i altres indrets destacats\n_START_PARAGRAPH_\nTorrelles de la Salanca disposa d'una base ULM (avionetes lleugeres, autogirs, helic\xc3\xb2pters i drons), autoritzada com a escola d'instructors i de pilots. Est\xc3\xa0 situada al sector sud-est del terme, prop de l'Agulla de l'Oca i de la Central Fotovoltaica.\n_START_SECTION_\nEl territori comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides rurals i cadastrals del terme s\xc3\xb3n: Aig\xc3\xbces Vives, l'Arenal, el Barr\xc3\xb3, la Baixarada (ja absorbida pel nucli del poble en el seu creixement), les Bateries, el Bordigol o Bordiu, la Cama Negra, la Capella (a Mudagons), les Casernes, Darrere el Mas, Darrer -o Darrere- l'Horta, els Calamots, o Escalamots, l'Eixugador, els Escorxats, els Esparrots, les Ferranes, la Font de l'Anell, la Font del Pairer, la Garsa, el Glever, el Gorg de l'Aiguader, el Gorg d'en Guillem, els Gorgs, els Grillons, l'Illa, Jueguer, la Jolieta, la Madraguera, o Madriguera, els Manglaners, el Marenda Gros, el Marenda Petit, les Marticantes, el Mas de la Quintana, el Mas del Cas, el Mas de Capellans, Massavaques, el Mas Tastu, o Mas Riu, la Mata de l'Arn, el Mol\xc3\xad, les Motes, Mudagons, els Paruders, la Pir\xc3\xa0mide, la Platja, la Porta Roja, les Rotes, les Rotes d'Ablard, el Salobre, Sant Esteve, Sant Salvador, els Terres Verds, la Teuleria, la Torre, les Travesses, l'Ull de la Font, el Vegueriu i els Veguerius. Alguns s\xc3\xb3n ja en des\xc3\xbas, recordats nom\xc3\xa9s pels m\xc3\xa9s grans del poble, com Formiguera._NEWLINE_Algunes d'aquestes partides s\xc3\xb3n directament relacionades amb conreus, prats i similars: el Camp del Tort, els Camps de la Ribera, els Clots d'en Garriu (dos de diferents), la Colomina Blanca, la Colomina d'en Dom\xc3\xa8nec, la Colomina del (o d'en) Valent, els Cotius, l'Era d'en Combacal i la Quintana.\n_START_SECTION_\nEls cursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nEl l\xc3\xadmit nord del terme ve marcat pel curs de l'Agl\xc3\xad, \xc3\xbanic riu del terme. Els altres cursos d'aigua s\xc3\xb3n canals de drenatge i d'irrigaci\xc3\xb3, algun d'ells amb la doble funci\xc3\xb3._NEWLINE_Al centre del terme es troba el Bordigol, Bordig\xc3\xb3 o Bordiu, canal de drenatge i estany, que tamb\xc3\xa9 d\xc3\xb3na nom a un lloc de la costa on es troben encara cabanes tradicionals de pescadors, tal com ja existien d'en\xc3\xa7\xc3\xa0 de l'edat de la pedra, i que de poc no s'enderrocaren a mitjan segle\xc2\xa0xx. Se'n t\xc3\xa9 una menci\xc3\xb3 en l'acta de donaci\xc3\xb3 en acapte de dotze bordigols a l'estany de Salses el 1374 (ADPO 1B 350). Aquest rec o canal \xc3\xa9s, de fet, un antic llit de l'Agl\xc3\xad, per on discorria aquest riu abans que, al segle\xc2\xa0xix, fos desviat cap a una llera artificial, vorejada de dics que eviten les perilloses inundacions que solien arribar al nucli urb\xc3\xa0 amb facilitat. Moltes cases velles de Torrelles conserven encara els dispositius per tapar la bases de les portes que s'obren al carrer i evitar aix\xc3\xad les inundacions._NEWLINE_La resta de canals existents s\xc3\xb3n l'agulla de la Font de l'Onclet, o agulla de l'Onclet (irrigaci\xc3\xb3 i drenatge), l'agulla de l'Oca (drenatge), l'agulla del Barraguer (irrigaci\xc3\xb3 i drenatge), l'agulla dels Cirerers (drenatge), que s'ajunta amb el Bordigol a llevant del poble, l'Agulla dels Clots d'en Garrius (drenatge), la Madraguera (drenatge), el rec del Bord\xc3\xadgol (drenatge) i el rec de Torrelles, o la Bassa (drenatge)._NEWLINE_Esment a part mereixen els dos gorgs de Torrelles de la Salanca: el gorg de l'Aiguader i el gorg dels Escalamots. La zona costanera de Torrelles de la Salanca, ara en bona part ocupada per equipaments tur\xc3\xadstics, era una zona d'aiguamolls.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nCinc carreteres departamentals solquen el terme de Torrelles de la Salanca: la D-11, la D-11E, la D-31, la D-51 i la D-81. La D-11 (Salses - Elna) enlla\xc3\xa7a Santa Maria la Mar amb els pobles de Salanca, pel costat nord-est, i els de la Costa Sorrenca, pel sud. Per aquesta carretera, Torrelles de la Salanca dista 11 quil\xc3\xb2metres de Salses, 6,5 de Sant Hip\xc3\xb2lit de la Salanca, 2,5 de Sant Lloren\xc3\xa7 de la Salanca, pel costat nord-est, i 4 de Santa Maria la Mar, 7 de Canet, 11 de Sant Nazari, 15 d'Aleny\xc3\xa0 i 21 d'Elna._NEWLINE_La D-11E (Torrelles - Torrelles Platja) enlla\xc3\xa7a en un recorregut de 4 quil\xc3\xb2metres els dos nuclis de poblaci\xc3\xb3 de Torrelles de la Salanca._NEWLINE_La D-31 (Perpiny\xc3\xa0 - Torrelles de la Salanca), uneix aquest poble amb el cap i casal de la Catalunya Nord en 12 quil\xc3\xb2metres, passant per Bonp\xc3\xa0s, que \xc3\xa9s a 6 quil\xc3\xb2metres de Torrelles._NEWLINE_La D-51 (Torrelles de la Salanca - Vilallonga de la Salanca) uneix aquestes dues poblacions en 3 quil\xc3\xb2metres._NEWLINE_La D-81 (D-83, al Barcar\xc3\xa8s - Canet de Rossell\xc3\xb3) mena al Barcar\xc3\xa8s pel nord i a Santa Maria la Mar i Canet pel sud, en 7 quil\xc3\xb2metres al primer poble, en 3 al segon i en 6 al tercer.\n_START_SECTION_\nMitjans p\xc3\xbablics de transport\n_START_PARAGRAPH_\nLa l\xc3\xadnia 15 de la Compagnie de transports Perpignan-M\xc3\xa9dit\xc3\xa9rran\xc3\xa9e \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica que proporciona servei p\xc3\xbablic de transport regular que enllaci Torrelles de la Salanca amb l'exterior. La l\xc3\xadnia 15 enlla\xc3\xa7a Torrelles Platja amb C\xc3\xa0noes, passant per Torrelles de la Salanca, Bomp\xc3\xa0s, Perpiny\xc3\xa0, estaci\xc3\xb3 del TGV, Toluges i C\xc3\xa0noes. De dilluns a divendres t\xc3\xa9 nou serveis diaris, dissabte, nou d'est a oest, i deu en el sentit contrari, i el diumenge i dies de festa, cinc.\n_START_SECTION_\nCamins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEls camins que duen sobretot a indrets de dins del terme s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents: Cam\xc3\xad de Clair\xc3\xa0 o de Pi\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Juegues, Cam\xc3\xad de Juegues de Clair\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de la Mar, o de les Aigues, Cam\xc3\xad de l'Arenal, Cam\xc3\xad de la Torre, Can\xc3\xad del Forestal, Cam\xc3\xad de les Ferranes, Cam\xc3\xad de les Rotes, Cam\xc3\xad de les Travesses, Cam\xc3\xad del Gantal, Cam\xc3\xad -abans Carrera- d'en Grau, Cam\xc3\xad del Mas dels Capellans, Cam\xc3\xad del Mas Riu (o del Mas, senzillament), Cam\xc3\xad dels Veguerius, abans del Mol\xc3\xad de Vilallonga, i Cam\xc3\xad de Sant Lloren\xc3\xa7 a Vilallonga.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle X, el terme torrellenc estava en mans de diversos monestir i esgl\xc3\xa9sies. Hi tenien alous i possessions -in villa Torrelias-  el monestir de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0, l'esgl\xc3\xa9sia d'Elna, el monestir de Sant Pere de Rodes (l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de Torrelles i el seu alou), el de Sant Gen\xc3\xads de Fontanes i el de Sant Pere de Camprodon._NEWLINE_Aquesta fragmentaci\xc3\xb3 va persistir al llarg de l'edat mitjana, i la fam\xc3\xadlia cognominada Torrelles era tal vegada la m\xc3\xa9s important, per\xc3\xb2 no l'\xc3\xbanica amb senyoriu en el lloc. Guitard Gausbert i la seva muller Adelaida eren castlans feudataris de Cuix\xc3\xa0, el seu fill Bertran en continu\xc3\xa0 la possessi\xc3\xb3, i el fill d'aquest, Arnau Bertran, fou el primer a utilitzar de Torrelles. Aquesta fam\xc3\xadlia, que tamb\xc3\xa9 tenia possessions a la Cerdanya, dominaven l'esgl\xc3\xa9sia, el poble i l'alou de Puig-oriol, entre altres terres. Perduraren fins al segle\xc2\xa0xvi._NEWLINE_Una altra fam\xc3\xadlia important fou la dels Vernet, cossenyors de Torrelles durant molts anys. El 1198 consten diversos cossenyors, en aquest lloc: Pon\xc3\xa7 IV de Vernat, Ramon I de Castellrossell\xc3\xb3, Ramon de Torrelles i el prior d'Espir\xc3\xa0, i tots ells foren autoritzats a construir-hi una for\xc3\xa7a o recinte murallat. Aix\xc3\xb2 explica l'exist\xc3\xa8ncia en el terme de fins a quatre fortificacions: el Castell de Torrelles, la For\xc3\xa7a de la Ger\xc3\xa0rdia, el castell o Castell\xc3\xa0s de Peralada i el castrum Gozberti de Locata, a part de la Mota de Juegues._NEWLINE_El 1322 tot plegat s'incorpor\xc3\xa0 al vescomtat de Canet, acabat de crear, i visqu\xc3\xa9 la mateixa hist\xc3\xb2ria que el conjunt d'aquest vescomtat.\n_START_SECTION_\nAgricultura i ramaderia\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del darrer ter\xc3\xa7 del segle\xc2\xa0xx, tota la Salanca ha experimentat un fort creixement de l'agricultura, i Torrelles no n'\xc3\xa9s l'excepci\xc3\xb3. S'hi conrea la vinya, sobretot per a vins comuns, alternant-la amb albercoquers. La part de vinya de m\xc3\xa9s baixa qualitat est\xc3\xa0 essent substitu\xc3\xafda progressivament per hivernacles. Hi ha quasi 200 explotacions agr\xc3\xadcoles, i unes 1.200 hect\xc3\xa0rees conreades. Com s'ha dit, la vinya \xc3\xa9s el principal conreu, actualment la major part per a denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada, amb m\xc3\xa9s de la meitat de la superf\xc3\xadcie conreada; a continuaci\xc3\xb3 venen les hortalisses, amb poc m\xc3\xa9s de 350 ha, sobretot escaroles, carxofes, api, esp\xc3\xa0rrecs, tom\xc3\xa0quets, enciams, fruits primerencs, col-i-flors i julivert. Quasi 200 ha contenen arbres fruiters: quasi tot albercoquers, per\xc3\xb2 amb algunes pereres i presseguers. Fruit d'aquesta activitat agr\xc3\xadcola \xc3\xa9s l'exist\xc3\xa8ncia de la cooperativa de Compres agr\xc3\xadcoles i de la de Viticultors. Encara, a partir de finals de la d\xc3\xa8cada dels 70, del segle\xc2\xa0xx, hi ha un centre experimental per a l'albercoquer. La ramaderia, en canvi, ha rom\xc3\xa0s com a una activitat marginal, amb una vuitantena de caps de bestiar ov\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\nAl nord del nucli de la Platja de Torrelles, o Torrelles Platja, com s'ha descrit anteriorment, es van instal\xc2\xb7lar fins a sis grans c\xc3\xa0mpings (Calypso, les Dunes, Mar i Sol, la Palmeraie, Tivoly i Tropiques). Enmig va restar l'estanyol del Bord\xc3\xadgol, que ha esdevingut un espai ecol\xc3\xb2gic protegit. En contrast amb tot aix\xc3\xb2, l'oferta hotelera a Torrelles de la Salanca \xc3\xa9s molt redu\xc3\xafda.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nAmb motiu de les eleccions departamentals del 2015, Torrelles de la Salanca ha estat incl\xc3\xb2s en la nova agrupaci\xc3\xb3 de La Costa Salanquesa, cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 4, formada pel Barcar\xc3\xa8s, Clair\xc3\xa0, Pi\xc3\xa0, Sant Hip\xc3\xb2lit de la Salanca, Sant Lloren\xc3\xa7 de la Salanca i Torrelles de la Salanca. Els consellers departamentals triats en aquesta elecci\xc3\xb3 per aquest cant\xc3\xb3 han estat Madeleine Garcia-Vidal, del DVG (Divers de gauche), batllessa de Sant Hip\xc3\xb2lit de la Salanca des del 1983, i Joseph Puig, de Centre, batlle de Clair\xc3\xa0 i President de la Comunitat de comunes Salanca - Mediterrani.\n_START_SECTION_\nAgermanaments\n_START_PARAGRAPH_\nTorrelles de la Salanca est\xc3\xa0 agermanat amb la vila empordanesa de Torroella de Montgr\xc3\xad, del Baix Empord\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEnsenyament\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble disposa d'una llar d'infants, per\xc3\xb2 a Santa Maria la Mar, Les petits salanquais, que acull els infants de 3 mesos a 4 anys, uns 50, dels pobles de Santa Maria la Mar, Torrelles i Vilallonga de la Salanca."