b'\n_START_ARTICLE_\nSes Pa\xc3\xafsses\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques i cronologia\n_START_PARAGRAPH_\nSes Pa\xc3\xafsses \xc3\xa9s un poblat prehist\xc3\xb2ric que va ser habitat des de 1100 aC fins a l\'any 50 dC. Ocupa una superf\xc3\xadcie el\xc2\xb7l\xc3\xadptica de 13.500 m\xc2\xb2 de planta, envoltat per una murada de 320 metres de di\xc3\xa0metre que es va construir entre 640 i 540 aC._NEWLINE_Est\xc3\xa0 localitzat sobre un tur\xc3\xb3 suau ocupant una posici\xc3\xb3 central dins l\'avall d\'Art\xc3\xa0, i devia dominar un ample territori que limitava amb el dels poblats de Sos Sastres cap a l\'est, el de Sa Badeia cap al nord, el de Son Sureda cap al nord-oest i el de s\'Auma Vell cap al sud-oest. Fou declarat monument historicoart\xc3\xadstic l\'any 1946. _NEWLINE_El poblat es configura al voltant d\'un talaiot o turriforme central, entorn del qual es desenvolupen diversos cercles d\'habitatges i edificis d\'\xc3\xbas social. Els primers a construir-se, adossats a les parets del talaiot, eren petites estances de forma arronyonada, com la 3 i la 5. n una segona corona hi ha habitacions m\xc3\xa9s grans de planta quadrangular, com la 8 i la 9, i m\xc3\xa9s cap a fora, edificis m\xc3\xa9s grans i complexos com el 25 i el 10._NEWLINE_Al llarg dels m\xc3\xa9s de mil anys d\'hist\xc3\xb2ria les construccions es van abandonant i reconstruint, i passen per\xc3\xadodes d\'abandonament i de re-ocupaci\xc3\xb3, que les excavacions en curs ens ajuden a interpretar.\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la transici\xc3\xb3 del segon al primer mil\xc2\xb7lenni aC es donen una s\xc3\xa8rie de canvis a les societats prehist\xc3\xb2riques de Mallorca que marquen el pas entre el pretalai\xc3\xb2tic i el talai\xc3\xb2tic._NEWLINE_S\'abandonen les aldees de poblament dispers, on dominen les navetes, que s\xc3\xb3n estructures d\'habitaci\xc3\xb3, i es creen assentaments agrupats. Aquests nous poblats talai\xc3\xb2tics es veuen dotats d\'arquitectura social i d\'arquitectura dom\xc3\xa8stica. Els talaiots s\xc3\xb3n els edificis centrals dels poblats i s\'utilitzen amb finalitats socials i comunit\xc3\xa0ries. Al seu voltant es construeixen els habitatges._NEWLINE_La poblaci\xc3\xb3 talai\xc3\xb2tica viu de forma igualit\xc3\xa0ria i pac\xc3\xadfica amb la resta de comunitats. La seva economia es basa en la ramaderia de cabres, ovelles, bous i porcs, el cultiu de cereals i l\'aprofitament dels recursos silvestres._NEWLINE_En l\'\xc3\xa8poca talai\xc3\xb2tica se segueix produint cer\xc3\xa0mica sense l\'\xc3\xbas del torn, objectes de pedra i d\'os. Se segueix practicant la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia del coure, del bronze i, per primera vegada, la del ferro._NEWLINE_A mitjan primer mil\xc2\xb7lenni aC, hi comencen a haver canvis socioecon\xc3\xb2mics que marquen la transici\xc3\xb3 del talai\xc3\xb2tic al posttalai\xc3\xb2tic o per\xc3\xadode bale\xc3\xa0ric. El possible augment de la poblaci\xc3\xb3 a l\'illa durant aquest moment provoca un increment de la compet\xc3\xa8ncia pels recursos naturals. Aquesta situaci\xc3\xb3 d\xc3\xb3na lloc a disputes entre comunitats i a l\'aixecament de les muralles que envolten els poblats._NEWLINE_El comer\xc3\xa7 amb l\'exterior \xc3\xa9s creixent i estimula que determinades classes socials augmentin el seu poder i afavoreixin les desigualtats socials._NEWLINE_Els enterraments a l\'\xc3\xa8poca posttalai\xc3\xb2tica evidencien les esmentades desigualtats ateses les difer\xc3\xa8ncies qualitatives i quantitatives dels aixovars. Les pr\xc3\xa0ctiques funer\xc3\xa0ries i rituals es diversifiquen i es construeixen els santuaris._NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit tecnol\xc3\xb2gic, apareixen noves formes en la cer\xc3\xa0mica, la metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia del bronze continua, augmenta la del ferro i comencen a apar\xc3\xa8ixer objectes de plom._NEWLINE_El contacte amb altres civilitzacions \xc3\xa9s molt intens. De fet, els talai\xc3\xb2tics balears apareixen documentats com a mercenaris dels ex\xc3\xa8rcits p\xc3\xbanics i els foners participen en els conflictes que hi ha aleshores en el Mediterrani._NEWLINE_El 123 aC es produeix la conquesta romana de les Illes Balears. La major part dels poblats ind\xc3\xadgenes no es veuen afectats per la nova situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i per la construcci\xc3\xb3 de Palma i de Pollentia. \xc3\x89s en el s. I dC quan es produeix la migraci\xc3\xb3 del camp a la ciutat o als nous establiments rurals, les explotacions agropecu\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nMurada i portes\n_START_PARAGRAPH_\nLa murada es va construir entre el 640 i el 540 aC. La seva forma \xc3\xa9s el\xc2\xb7l\xc3\xadptica i t\xc3\xa9 un per\xc3\xadmetre de 320 metres que delimita una superf\xc3\xadcie d\'11,5 ha. La seva altura m\xc3\xa0xima \xc3\xa9s de 3,5 metres i la seva ampl\xc3\xa0ria \xc3\xa9s de 3,6 metres. El mur est\xc3\xa0 format per dos paraments i reble intern._NEWLINE_El parament exterior est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per grans blocs col\xc2\xb7locats damunt un s\xc3\xb2col de lloses planes. Alguns d\'aquests blocs poden arribar a fer fins a vuit tones. El parament interior est\xc3\xa0 compost per filades irregulars de blocs escairats de dimensions m\xc3\xa9s petites._NEWLINE_S\'han localitzat 3 portes d\'acc\xc3\xa9s al poblat, al sud-est \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s monumental i la millor conservada, la del nord-oest conserva el corredor per\xc3\xb2 no la llinda ni els brancals, i la del sud \xc3\xa9s la denominada per Lilliu "Puerta del Aqua". Estaven constru\xc3\xafdes amb blocs verticals que formen els brancals, i un altre al damunt que forma la llinda. El corredor t\xc3\xa9 uns 4,3 metres de llarg\xc3\xa0ria. Estava cobert per grans lloses, i pavimentat amb pedra, disposant d\'una canal per treure les aig\xc3\xbces._NEWLINE_Per la banda interior de la murada es poden veure les escales d\'acc\xc3\xa9s a la part superior de la murada. Aquestes escales estan situades de forma sim\xc3\xa8trica a esquerra i dreta del portal. La del sud conserva quatre escalons i la del nord tres, que tenien uns 80 cent\xc3\xadmetres d\'amplada.\n_START_SECTION_\nFunci\xc3\xb3 i significat de les murades talai\xc3\xb2tiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 d\'unes murades tan monumentals t\xc3\xa9 una evident utilitat defensiva, es tracta de protegir les persones que habiten el poblat i que exploten un territori, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 de protegir els seus b\xc3\xa9ns de consum i d\'intercanvi. Expressa alhora l\'arrelament d\'una comunitat en un territori, enfront de grups ind\xc3\xadgenes ve\xc3\xafns, i molt prest front als agents colonials. La construcci\xc3\xb3 de les murades \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 una operaci\xc3\xb3 de car\xc3\xa0cter pol\xc3\xadtic i simb\xc3\xb2lic, definidor d\'una comunitat contra altres, en certa manera una funci\xc3\xb3 d\'ostentaci\xc3\xb3._NEWLINE_L\'augment demogr\xc3\xa0fic, la intensificaci\xc3\xb3 de l\'ocupaci\xc3\xb3 del territori, que frega el seu sostre ecol\xc3\xb2gic en relaci\xc3\xb3 a la tecnologia i les estrat\xc3\xa8gies de producci\xc3\xb3 existents a les hores, expliquen aquestes construccions com tamb\xc3\xa9 el fet de buscar recursos externs mitjan\xc3\xa7ant els mercenaris dels foners, o el corsarisme i la pirateria.\n_START_SECTION_\nTalaiot central\n_START_PARAGRAPH_\nEl talaiot central sembla ser l\'element primigeni entorn del qual es va anar desenvolupant el Poblat Talai\xc3\xb2tic de Ses Pa\xc3\xafsses. la seva data de construcci\xc3\xb3 podria estar entorn del 1100 aC. Es tracta d\'un turriforme d\'uns 12 metres de di\xc3\xa0metre i una al\xc3\xa7ada m\xc3\xa0xima conservada de 4 metres, amb una petita cambra interior de 7 m\xc2\xb2 sense columna. Est\xc3\xa0 situat quasi al centre del poblat sobre una petita elevaci\xc3\xb3 natural que encara real\xc3\xa7a la seva pr\xc3\xb2pia al\xc3\xa7ada i el converteix en una fita visual i simb\xc3\xb2lica._NEWLINE_Els murs exteriors adopten una forma esglaonada, com a contraforts que l\'envolten parcialment excepte a la zona de les portes._NEWLINE_Quant a la coberta es dedueix que devia estar formada per bigues de fusta._NEWLINE_Les portes d\'entrada al talaiot central s\xc3\xb3n de petites dimensions, sols 75 cm d\'al\xc3\xa7ada, la qual cosa no permetia l\'entrada d\'una persona adulta dempeus. L\'entrada oest d\xc3\xb3na a l\'exterior del talaiot, mentre que l\'entrada est, d\xc3\xb3na a l\'interior de la sala hip\xc3\xb2stila i estan comunicades per un corredor que travessa el talaiot i algunes petites depend\xc3\xa8ncies annexes._NEWLINE_L\'interior del talaiot central est\xc3\xa0 format per una petita cambra interior d\'uns 7 m\xc2\xb2 de superf\xc3\xadcie al fons de la qual discorre un passad\xc3\xads que comunica les dues portes d\'entrada. Aquest passad\xc3\xads est\xc3\xa0 flanquejat per dos contraforts que donen solidesa al parament interior de l\'edifici._NEWLINE_Es creu que el talaiot devia tenir una funci\xc3\xb3 simb\xc3\xb2lica i ritual m\xc3\xa9s que funcional, ja que les seves caracter\xc3\xadstiques no el fan apte ni com a defensa, ni com habitatge, i tampoc no s\'hi han trobat restes que permetin parlar d\'una funci\xc3\xb3 com magatzem. La comunicaci\xc3\xb3 amb la Sala Hip\xc3\xb2stila refor\xc3\xa7a aquesta hipot\xc3\xa8tica funci\xc3\xb3 ritual, que podria estar relacionada amb el sacrifici col\xc2\xb7lectiu d\'animals i altres tasques ritualitzades.\n_START_SECTION_\nSala hip\xc3\xb2stila\n_START_PARAGRAPH_\nL\'anomenada sala hip\xc3\xb2stila \xc3\xa9s a l\'est del talaiot. Est\xc3\xa0 connectada amb el talaiot a trav\xc3\xa9s d\'un corredor i d\'una petita porta. Aquesta sala t\xc3\xa9 planta absidal i en el seu interior s\'observen un total de 7 pilastres contra les parets i 3 columnes exemptes._NEWLINE_Per les restes trobades, sembla que aquest edifici va tenir un \xc3\xbas social. Possiblement es dedic\xc3\xa0 a alguna activitat econ\xc3\xb2mica comunit\xc3\xa0ria, com ara la m\xc3\xb2lta de cereals o el sacrifici col\xc2\xb7lectiu d\'animals. Quan l\'edifici ja estava enrunat, s\'excav\xc3\xa0 en el sediment que reblia l\'entrada una sepultura que contenia un jove d\'uns 17 anys en posici\xc3\xb3 fetal_NEWLINE_Sembla que es constru\xc3\xad en \xc3\xa8poca talai\xc3\xb2tica i s\'abandon\xc3\xa0 durant la transici\xc3\xb3 cap al posttalai\xc3\xb2tic, al voltant del 500 aC._NEWLINE_En el seu interior han aparegut una plataforma, un banc i un petit aljub. Entre els materials mobles, hi destaca la pres\xc3\xa8ncia de molins barquiformes, de cer\xc3\xa0mica dom\xc3\xa8stica modelada a m\xc3\xa0 i de restes aliment\xc3\xa0ries com ossos i petxines.'