b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Vila-rom\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nA l'alta edat mitjana i fins a l'\xc3\xa8poca de Pere II, la parr\xc3\xb2quia de Santa Eug\xc3\xa8nia de Vila-rom\xc3\xa0 inclo\xc3\xafa el lloc de Palam\xc3\xb3s. El 1161 \xc3\xa9s documenta una \xc2\xabVilla Romani\xc2\xbb i el 1190, una \xc2\xabVilla Romanum\xc2\xbb. Segurament es deu tractar d'un poblet per\xc3\xb2 no es pot descartar la possibilitat que hi hagu\xc3\xa9s hagut un establiment hum\xc3\xa0 de l'\xc3\xa8poca visig\xc3\xb2tica i, fins i tot, una vil\xc2\xb7la romana doncs, el poblament d'\xc3\xa8poca romana ha estat identificat en diversos punts de la rodalia._NEWLINE_La primera data documental de la  fortalesa \xc3\xa9s del 1276 quan el bisbe de Girona, Pere de Castellnou, compr\xc3\xa0 el castell per 45.000 sous als hereus de Pere Alemany. El 1279, Pere II compr\xc3\xa0 al bisbe de Girona el territori de Palam\xc3\xb3s que depenia d'aquesta parr\xc3\xb2quia per 6.000 sous barcelonins. Segons Pella i Forgas, el castell fou acabat per Bernat Amat de Cardona, cos\xc3\xad del compte Pon\xc3\xa7 Hug d'Emp\xc3\xbaries. El 1310, el bisbe de Girona adquir\xc3\xad drets dominicals sobre el lloc de Vila-rom\xc3\xa0 per\xc3\xb2 l'alta jurisdicci\xc3\xb3 era del rei, que posse\xc3\xafa el port de Palam\xc3\xb3s. Es conserven dos inventaris del castell de Vila-rom\xc3\xa0, un fet l'any 1320 on s'hi esmenta un vest\xc3\xadbul, tres cambres, un celler, un rebost, dues cuines, un p\xc3\xb2rtic i un estable i un segon inventari del 1411, molt m\xc3\xa9s complert i detallat . Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s l'any 1371 l'incorpor\xc3\xa0 a la corona d'Arag\xc3\xb3. Sembla que posteriorment tamb\xc3\xa9 va pert\xc3\xa0nyer al duc de Sessa, senyor del castell de Calonge. La curta i poc esplendorosa vida de la fortalesa acaba el 1812 amb l'ocupaci\xc3\xb3 francesa durant la qual fou volat. Des de llavors els seus murs s'han anat enrunant._NEWLINE_Segons informa l'Ajuntament de Palam\xc3\xb3s, l'any 2007 s'hi realitz\xc3\xa0 una intervenci\xc3\xb3 preventiva i l'any 2015, activitats de neteja dutes a terme pel Club Alp\xc3\xad Palam\xc3\xb3s.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLes ru\xc3\xafnes del castell s'alcen en un repl\xc3\xa0 del vessant meridional de Montagut. La torre mestra i alguns altres edificis eren envoltats per un recinte fortificat exterior, protegit per grossos valls artificials que s'estenen a ponent i tramuntana. A la part central s'aixeca un mur d'uns 11 metres, segurament la paret de llevant  de la torre mestra, de planta rectangular, que devia tenir una llargada d'uns 5,5 m. En aquest mur hi ha un esvoranc a uns 3 m del terra al lloc on hi degu\xc3\xa9 haver la porta d'entrada. T\xc3\xa9 una amplada de 90 cm i una al\xc3\xa7ada d'uns 2 m. A l' intrad\xc3\xb3s, on hi devia haver l'arc encara s'endevinen quatre dovelles. L'aparell constructiu de la torre \xc3\xa9s fet de pedres sense escairar unides amb morter de cal\xc3\xa7, amb alguna filera d'opus spicatum. Aquest parament apareix en la majoria dels murs del castell. Afegida a la base d'aquest mur  hi ha una construcci\xc3\xb3 coberta amb volta de can\xc3\xb3  recoberta d'estuc rogenc.  _NEWLINE_El recinte exterior est\xc3\xa0 for\xc3\xa7a ben conservat a la banda de tramuntana i el costat sud-oest. Tamb\xc3\xa9 s'ha conservat b\xc3\xa9 una paret transversal que anava de ponent a llevant. Al mur septentrional hi ha adossades nombroses depend\xc3\xa8ncies que formen una unitat amb els murs exteriors. _NEWLINE_Al costat sud hi ha els estatges que conserven les arcades de mig punt. L'entrada al recinte devia estar a la banda S-E on hi ha dos torres rectangulars d'uns 7 metres de factura m\xc3\xa9s tardana -final de l'edat mitjana- en la part superior. La torre N-E conserva dos murs d'uns 10 metres amb merlets rectangulars i espitlleres, i a la part baixa es veu l'arrencada d'una volta. Els murs, en general, fan una amplada d'1,20 metres i s\xc3\xb3n fets amb pedra de granit i pissarra sense escairar._NEWLINE_Intentar datar el castell sense un estudi previ profund o potser una excavaci\xc3\xb3 acurada \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil. El parament pot portar a pensar que la base del castell i moltes de les seves parets pertanyen a una construcci\xc3\xb3 de cap a l'any 1000 per\xc3\xb2 altres elements claus per a la dataci\xc3\xb3, com l'arc de la porta de la torre, han estat malmesos. Es pot afirmar que a unes estructures primerenques, segurament de l'inici de l'\xc3\xa8poca feudal, foren afegides altres construccions, com ara la paret transversal, algunes de les voltes, etc. Molt al final de l'edat mitjana foren afegides noves construccions quan fou transformada la zona d'entrada del sud-est."