b"\n_START_ARTICLE_\nSant Climent de Ta\xc3\xbcll\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nCom la resta d'esgl\xc3\xa9sies de la Vall de Bo\xc3\xad, la de Sant Climent de Ta\xc3\xbcll fou objecte de la venda i bescanvi l'any 1064 pels comtes de Pallars Sobir\xc3\xa0, Artau I i la seva muller Ll\xc3\xbacia de la Marca, als comtes de Pallars Juss\xc3\xa0, Ramon V i la seva dona Valen\xc3\xa7a de Tost, juntament amb el castell d'Erill i altres possessions._NEWLINE_El primer esment espec\xc3\xadfic de l'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s del 1123: el 10 de desembre fou consagrada per Sant Ramon, bisbe de Roda, just un dia abans de consagrar Santa Maria de Ta\xc3\xbcll, esgl\xc3\xa9sia amb la qual compart\xc3\xad parroquialitat durant gaireb\xc3\xa9 tota l'edat mitjana. Encara cal comptar una tercera esgl\xc3\xa9sia, a Ta\xc3\xbcll: Sant Mart\xc3\xad, que fou, possiblement, la primitiva parr\xc3\xb2quia. La data de consagraci\xc3\xb3 de Sant Climent de Ta\xc3\xbcll es va conservar en una pintura mural rom\xc3\xa0nica a l'interior mateix de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_De tota manera, Sant Climent sembla l'intent, fallit, dels senyors d'Erill d'establir un nucli mon\xc3\xa0stics a la vall._NEWLINE_A la baixa edat mitjana, i pel fet de pert\xc3\xa0nyer al comte de Pallars, la Vall de Bo\xc3\xad pass\xc3\xa0 al bisbat d'Urgell, on gaudia d'un r\xc3\xa8gim especial, ja que el conjunt de parr\xc3\xb2quies era regit per un conjunt de co-rectors, que arribaren a ser vuit en algunes \xc3\xa8poques. Aquests co-rectors havien de ser fills de la Vall de Bo\xc3\xad; el santuari de Caldes de Bo\xc3\xad exercia de centre coordinador de les parr\xc3\xb2quies de la vall._NEWLINE_El 5 de setembre de 1907 va ser un dels llocs per on va passar la Missi\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gico-jur\xc3\xaddica a la ratlla d'Arag\xc3\xb3, organitzada per l'IEC amb la missi\xc3\xb3 de protegir el patrimoni art\xc3\xadstic catal\xc3\xa0. L'equip estava format per Josep Puig i Cadafalch, Guillem Mari\xc3\xa0 Broc\xc3\xa0, Josep Gudiol, Josep M.Goday i Adolf Mas.\n_START_SECTION_\nL'esgl\xc3\xa9sia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s de planta basilical amb les  tres naus separades per fileres de columnes cil\xc3\xadndriques cobertes amb embigat de fusta a dos aig\xc3\xbces i llosa de pissarra a l'exterior, cap\xc3\xa7alera amb un  absis i dues absidioles. El campanar, una torre de planta quadrada amb sis pisos d'al\xc3\xa7ada, se situa a la fa\xc3\xa7ana meridional cap a l'orient, molt a prop dels absis. Les naus convergeixen lleugerament cap a la cap\xc3\xa7alera. Els murs, constru\xc3\xafts amb petits carreus de granit, ben tallats i afilerats, i escasses obertures. La porta d'entrada a l'esgl\xc3\xa9sia se situa a la fa\xc3\xa7ana de ponent. La construcci\xc3\xb3 de la coberta \xc3\xa9s molt primitiva i r\xc3\xbastega. Les bigues estan superposades i esteses de mur a mur sense atirantar, de manera que formen una armadura central des d'on es distribueixen les altres bigues que sostenen el sostre. _NEWLINE_Els murs meridional, oest i nord no tenen cap mena d'ornamentaci\xc3\xb3 i nom\xc3\xa9s es veuen interromputs pels vans de les portes. L'aparell, per\xc3\xb2, fet de carreus mitjans ben tallats i disposats en filades regulars, formen una decoraci\xc3\xb3 austera per\xc3\xb2 bonica._NEWLINE_En els absis s'aplica una decoraci\xc3\xb3 llombarda molt simple i harmoniosa. L'absis central est\xc3\xa0 decorat per grups de quatre arcs cecs, dobles, separats per mitges columnes. Sobre ells corre un fris de dents de serra com el que s'ha vist en algunes de les columnes de l'interior. El tram central t\xc3\xa9 una finestra i sobre els laterals hi ha sengles vans en forma d'ull de bou. Les absidioles tamb\xc3\xa9 porten la mateixa decoraci\xc3\xb3 llombarda, per\xc3\xb2 amb grups de tres arcs cecs en lloc de quatre. Tenen una finestra cada un.\n_START_SECTION_\nEl campanar\n_START_PARAGRAPH_\nLa torre campanar \xc3\xa9s quadrada i est\xc3\xa0 exempta, encara que edificada molt a prop del gruix de l'edifici, a l'angle del mur sud, al costat de la cap\xc3\xa7alera. \xc3\x89s alta i esvelta, com totes les torres llombardes aixecades a la Vall de Bo\xc3\xad. Correspon al grup de torres contempor\xc3\xa0nies de les italianes edificades el segle XII, que es van construir molt m\xc3\xa9s elegants que les de l'etapa anterior._NEWLINE_Consta de sis pisos i a les quatre cares de cada pis es repeteix la mateixa decoraci\xc3\xb3 i el mateix nombre de finestres. Al primer pis hi ha una sola finestra m\xc3\xa9s els cinc arcs cecs. A la resta de pisos varia el nombre de finestres, separades per columnetes. Els seus capitells estan disposats perpendicularment al mur de la torre._NEWLINE_Els tres \xc3\xbaltims pisos porten a manera d'imposta una decoraci\xc3\xb3 com la dels absis. Al fris superior hi ha incrustacions de cer\xc3\xa0mica i amb un color diferent del de la pedra. A tots els pisos, per\xc3\xb2, es repeteix el mateix grup de cinc arcs cecs, i entre cada nivell es troba un fris de dents de serra. Completava la decoraci\xc3\xb3 exterior una decoraci\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica, que est\xc3\xa0 gaireb\xc3\xa9 del tot desapareguda; en queden algunes restes a la cara nord del campanar, la menys afectada per la llum solar._NEWLINE_Una curiositat, que alguns han interpretat de maneres diverses, \xc3\xa9s que aquest campanar, el de Sant Joan de Bo\xc3\xad i el de Santa Eul\xc3\xa0lia d'Erill la Vall estan perfectament alineats.\n_START_SECTION_\nL'interior\n_START_PARAGRAPH_\nLes tres naus estan separades per tres columnes, i no tenen finestres a l'exterior. Les columnes s\xc3\xb3n cil\xc3\xadndriques, fetes de pedra amalgamada. Algunes surten directament des de la roca, mentre que d'altres s'assenten sobre una base molt simple. En la part superior estan adornades amb un collar\xc3\xad, t\xc3\xadpica decoraci\xc3\xb3 llombarda, sobretot d'exteriors. Aquestes columnes no tenen capitells i estan rematades amb \xc3\xa0bacs molt senzills, sobre els quals s'assenten els arcs. Al capdamunt, s'eleva el mur, que t\xc3\xa9 prou al\xc3\xa7ada per donar lloc als dos vessants de la teulada._NEWLINE_La cap\xc3\xa7alera est\xc3\xa0 composta per un absis central i dos de laterals m\xc3\xa9s petits (absidioles). En aquest cas s'ha fet servir la volta. En les arcuacions i finestres s'observa una feina de pedra tallada m\xc3\xa9s acurada i de m\xc3\xa9s qualitat._NEWLINE_La seva planta de bas\xc3\xadlica perfecta amb tres naus contrasta amb el sostre de fusta, construcci\xc3\xb3 ja passada de moda i substitu\xc3\xafda a l'\xc3\xa8poca per la volta de pedra. Aix\xc3\xb2 es podria considerar com un fet anacr\xc3\xb2nic. Per altra banda, la decoraci\xc3\xb3 llombarda de l'exterior situa l'esgl\xc3\xa9sia en una modernitat que s'havia est\xc3\xa8s ja per les regions italianes de M\xc3\xa0ntua i Verona.\n_START_SECTION_\nPintures murals\n_START_PARAGRAPH_\nEn el seu origen tota l'esgl\xc3\xa9sia va estar revestida amb decoraci\xc3\xb3 policromada, les parets de les naus, l'absis, i les columnes. S'han conservat a trav\xc3\xa9s dels segles les pintures de l'absis central, d'una de les absidioles i l'acta de consagraci\xc3\xb3 pintada en una de les columnes. Gran part d'aquestes pintures van ser traslladades a principis del segle XX al Museu Nacional d'Art de Catalunya per protegir-les i conservar-les adequadament, evitant una possible venda i exportaci\xc3\xb3 als Estats Units. Les de l'absis central van ser reprodu\xc3\xafdes in situ, amb una c\xc3\xb2pia  a principis dels anys 60 del s.XX. Aquesta c\xc3\xb2pia es va retirar el 2013 i es va realitzar un minuci\xc3\xb3s proc\xc3\xa9s de restauraci\xc3\xb3 que va posar al descobert restes de pintures originals conservats in situ. Actualment a l'esgl\xc3\xa9sia podem veure  una innovadora presentaci\xc3\xb3, a trav\xc3\xa9s d'un v\xc3\xaddeo mapping que recrea les pintures conservades al MNAC junt amb les pintures que resten a la mateixa esgl\xc3\xa9sia, aix\xc3\xad com la reproducci\xc3\xb3 del conjunt pict\xc3\xb2ric complert tal com deuria ser l'any de la seva consagraci\xc3\xb3, el 1123.  _NEWLINE_Els artistes s\xc3\xb3n an\xc3\xb2nims, per\xc3\xb2 el mestre que va pintar l'absis central \xc3\xa9s reconegut al m\xc3\xb3n art\xc3\xadstic com el mestre de Ta\xc3\xbcll. Es distingeix com un pintor molt ben format que domina les t\xc3\xa8cniques i que coneix la iconografia que hi havia a l'\xc3\xbas a l'\xc3\xa8poca. L'altre pintor continuador de l'obra a les absidioles \xc3\xa9s de menor categoria.\n_START_SECTION_\nLes claus dels arcs\n_START_PARAGRAPH_\nA l'arc triomfal est\xc3\xa0 representat l'Anyell amb el dibuix de la creu, en la cara del qual torna a repetir-se el s\xc3\xadmbol dels ulls (com a visi\xc3\xb3 apocal\xc3\xadptica). A la clau de l'altre arc es veu representada la m\xc3\xa0 divina que beneeix sortint d'un cercle. En una altra clau es conserva la figura del patriarca Jacob i la de Ll\xc3\xa0tzer amb el seu gos, a la porta del ric avar Epul\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nData de fundaci\xc3\xb3 en una columna\n_START_PARAGRAPH_\nEs conserva tamb\xc3\xa9 un fragment escrit en una de les columnes, on apareix la data de consagraci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia:_NEWLINE_\xc2\xabAnno \xc3\xa1bside incarnacione_NEWLINE_Domini MCXXIII IIII idus decembris_NEWLINE_Venit Raimundus episccopus Barbastre_NEWLINE_Nsis et consacravit hanc eclesiam in honore_NEWLINE_Sancti Clementis Martiris et ponens reliquias _NEWLINE_In altare sancti Cornelii Episcopi et Martiris\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nFrontal d'altar\n_START_PARAGRAPH_\nAl Museu Nacional d'Art de Catalunya es conserva tamb\xc3\xa9 el frontal d'un altar procedent de Sant Climent de Ta\xc3\xbcll, obra del segle XIII. Les seves escenes estan dedicades a la vida d'aquest sant; la narraci\xc3\xb3 es divideix en dues zones, superior i inferior. A la zona superior es pot veure el sant convertint Teodora (en contra de la voluntat del seu marit Sisini, cortes\xc3\xa0 de Nerva) i l'escena de la invenci\xc3\xb3 de la font de la vida assenyalada per l'Anyell. A la zona inferior hi ha les escenes del judici de Climent davant de l'emperador Traj\xc3\xa0 i el martiri, aix\xc3\xad com el miracle de l'arca marm\xc3\xb2ria que emergeix amb el nen viu despr\xc3\xa9s d'haver estat bastant temps tancat. El marc i el fons de la decoraci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n en relleu, en estuc.\n_START_SECTION_\nTalles de fusta policromades i altres objectes\n_START_PARAGRAPH_\nActualment es pot veure a l'interior de Sant Climent de Ta\xc3\xbcll la imatge restaurada del Crist Salvador coronat i en majestat (assegut en un tron). Aquesta talla, datable al segle XIII, devia formar part d'un frontal d'altar rom\xc3\xa0nic, semblant al de Santa Maria de Ta\xc3\xbcll, on hi ha una figura de caracter\xc3\xadstiques similars._NEWLINE_Una altra imatge conservada a Sant Climent de Ta\xc3\xbcll \xc3\xa9s una imatge de la Mare de D\xc3\xa9u amb el Nen a la falda, obra del segle XIII, la proced\xc3\xa8ncia de la qual no \xc3\xa9s del tot segura._NEWLINE_Encara, una altra imatge policromada que es conserva actualment en aquesta esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s un Crist crucificat molt semblant a la imatge procedent de Santa Maria de Ta\xc3\xbcll que es conserva en el Museu Nacional d'Art de Catalunya, amb la difer\xc3\xa8ncia que la creu que fa de suport en aquest cas sembla l'original. Tot duu a pensar que aquest Crist a la creu \xc3\xa9s el de Sant Joan de Bo\xc3\xad que hom creia perdut._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 procedent de Sant Climent de Ta\xc3\xbcll \xc3\xa9s una lipsanoteca que es conserva el Museu Nacional d'Art de Catalunya (MAC 37 927), policromada, que deu correspondre al segle XI, i un banc de presbiteri amb tres seients amb cofre a la part inferior, compartimentat i amb respatller i dosser. Es tracta d'un moble bastant volumin\xc3\xb3s, que devia utilitzar-se adossat a les parets laterals, fet amb fusta de pi, obra del segle XII. Tamb\xc3\xa9 es conserva en el Museu Nacional d'Art de Catalunya."