b'\n_START_ARTICLE_\nCan Puigti\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nImmoble de tres plantes; en la planta baixa, s\xe2\x80\x99observa la pres\xc3\xa8ncia de cinc obertrues, de les quals destaquen en especial, els dos accessos o entrades. Per una banda, tenim el portal central adovellat circular, amb unes dovel\xc2\xb7les de grans dimensions. Mentre que per l\xe2\x80\x99altra, el portal secundari, de llinda monol\xc3\xadtica, conformant un arc pla i muntants de pedra. En el primer pis o planta noble, trobem cinc obertures m\xc3\xa9s, les quals reprodueixen a la perfecci\xc3\xb3 el patr\xc3\xb3 o esquema compositiu tantes vegades repetit de: llinda monol\xc3\xadtica, conformant un arc pla, muntants de pedra i ampit treballat. El pertinent rellotge de sol, ubicat en l\xe2\x80\x99espai f\xc3\xadsic d\xe2\x80\x99aquesta planta noble, ha desaparegut arran de les obres de restauraci\xc3\xb3 que s\xe2\x80\x99estan duent a terme, ja que ha quedat cobert per la capa d\xe2\x80\x99arrebossat, sobresurtint exclusivament a la llum el ferro que indicava les hores. El segon pis, \xc3\xa9s projectat com a golfes, amb dues finestres rectangulars adosades amb llinda monol\xc3\xadtica i muntants de pedra i sobre el dintell, hi ha un petit mosaic compost per 24 peces i de tem\xc3\xa0tica hagiogr\xc3\xa0fica, amb dues figures que per l\xe2\x80\x99inscripci\xc3\xb3 sabem que \xc3\xa9s Sant Antoni. Coberta amb una teulada de vessants a laterals o a dues aig\xc3\xbces. Cal esmentar, que la masia no es troba a\xc3\xafllada, sin\xc3\xb3 que en la mateixa propietat est\xc3\xa0 flanquejada per un paller, en el qual s\xe2\x80\x99estan duent a terme les pertinents obres de restauraci\xc3\xb3 i habilitaci\xc3\xb3 i un petit estable bastant abandonat.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera refer\xc3\xa8ncia que es conserva d\xe2\x80\x99aquesta finca \xc3\xa9s de l\xe2\x80\x99any 1571, quan ja era constitu\xc3\xafda la casa. Aquesta a ser una nova construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una de m\xc3\xa9s antiga de la quan encara se\xe2\x80\x99n conserven les restes. L\xe2\x80\x99any 1645 l\xe2\x80\x99habitava un tal Juan Puigtih\xc3\xb3, que no se sap si era el propietari o b\xc3\xa9 el masover; el cas \xc3\xa9s que des de llavors el nom de la finca ha estat sempre el de Can Puigtih\xc3\xb3. Abans de 1850, n\xe2\x80\x99era masovera la fam\xc3\xadlia Soms, que m\xc3\xa9s tard, en un assentament fet pels propietaris de Puigtih\xc3\xb3, edific\xc3\xa0 la casa coneguda com a Can Soms de l\xe2\x80\x99Estany. Puigtih\xc3\xb3 era propietat de la fam\xc3\xadlia Brichfeus, de la Noblesa Catalana i participant en la Guerra de Successi\xc3\xb3. L\xe2\x80\x99any 1870, compr\xc3\xa0 Puigtih\xc3\xb3 els esmentats propietaris, en Francesc Adroher Vives, la fam\xc3\xadlia del qual s\xe2\x80\x99havia afincat a Cuba. L\xe2\x80\x99any 1875, ampliaren i transformaren la casa, ja que no estava en gaires bones condicions. Quan la fam\xc3\xadlia Adroher la va comprar, n\xe2\x80\x99eren masovers la fam\xc3\xadlia Mateu, que hi va anar despr\xc3\xa9s de la fam\xc3\xadlia Soms._NEWLINE_L\xe2\x80\x99any 1970, els germans Adroher es varen vendre la finca a una empresa que s\xe2\x80\x99anomen\xc3\xa0 Puigti\xc3\xb3, S.A. que va ser la promotora del pol\xc3\xadgon industrial que porta aquest nom. Aquesta empresa, en primer lloc, edific\xc3\xa0 una casa nova i unes instal\xc2\xb7lacions agropecu\xc3\xa0ries per la fam\xc3\xadlia Josep Mateu. La casa antiga, va ser restaurada i a finals dels anys vuitanta del segle passat hi havia instal\xc2\xb7lades les oficines del Pol\xc3\xadgon Puigti\xc3\xb3, S.A. El Sant Antoni de la fa\xc3\xa7ana amb la inscripci\xc3\xb3 \xe2\x80\x9cMas Sant Antoni\xe2\x80\x9d fet amb rajola de Val\xc3\xa8ncia, va ser posat per Clara Moreix en un intent de canviar el nom del mas, cosa que no va aconseguir. En el menjador de la casa, hi havia un Sant Isidre d\xe2\x80\x99uns 80 cent\xc3\xadmetres d\xe2\x80\x99alt, en una capella adossada a la paret, amb les inicials a soata de F.A. Segons els antics propietaris, aquesta imatge feia m\xc3\xa9s de cent anys que estava en aquest lloc. Tamb\xc3\xa9 hi ha a la propietat, les restes d\xe2\x80\x99un pou de gla\xc3\xa7, en els l\xc3\xadmits de l\xe2\x80\x99estany i una gran era molt ben conservada. Els anteriors amos de la finca tenien reservat per a ells, el menjador, la cuina de la dreta de l\xe2\x80\x99entrada de casa i dues habitacions a la part de darrere de dalt. La fam\xc3\xadlia Mateu, ha habitat la casa entre 120 i 130 anys. L\xe2\x80\x99any 1918, va morir jove el masover de Llavors, en Josep Mateu, casat amb Rita Reyner i Ciurana. Aquesta, en trobar-se v\xc3\xaddua i amb cinc fills petits, i amb una finca molt gran per treballar, al poc temps es cas\xc3\xa0 amb en Pere Pons i Par\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 vidu i amb tres fills, passant a encarregar-se del cultiu de la finca. A la mort de Pere Pons, continu\xc3\xa0 treballant la finca en Mateu Reyner, fill de Josep Mateu i de Rita Reyner, i casat amb Anna Garriga. A aquest el va succeir el seu fill, Josep Mateu Garriga, casat amb Aurora Pons, els quals seguiren treballant la finca fins que marxaren a viure a la vila l\xe2\x80\x99any 1983.'