b"\n_START_ARTICLE_\nAnselm Viola i Valent\xc3\xad\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'escol\xc3\xa0 de Montserrat_NEWLINE_El 1738, quan tenia deu anys, Pere Viola ingress\xc3\xa0 a l'Escolania de Montserrat. Torroella de Montgr\xc3\xad posse\xc3\xafa una important tradici\xc3\xb3 musical i no cal descartar que, de petit, Viola hauria pogut assimilar les primeres nocions musicals al poble. A m\xc3\xa9s, alguns dels seus familiars propers exercien tamb\xc3\xa9 com a m\xc3\xbasics._NEWLINE_En ingressar a l'Escolania, Viola fou deixeble de Benet Esteve, encara que el veritable mestre del noi va ser el monjo Josep Mart\xc3\xad. Mart\xc3\xad fou un compositor determinant en el canvi d'estil produ\xc3\xaft en aquell per\xc3\xadode a Montserrat: se'l podria considerar l'introductor de l'estil itali\xc3\xa0 en la m\xc3\xbasica montserratina. Aquest \xe2\x80\x9cnou estil\xe2\x80\x9d i els seus dots pedag\xc3\xb2gics van ser decisius en la formaci\xc3\xb3 musical de Viola. Viola va ser a l'Escolania durant set anys (fins als disset o divuit anys). All\xc3\xa0 reb\xc3\xa9, com tots els escolans, una educaci\xc3\xb3 musical escaient per a poder participar en determinades cerim\xc3\xb2nies del monestir i santuari. Una de les tasques primordials era la de prendre part en les funcions religioses de la capella de m\xc3\xbasica amb la interpretaci\xc3\xb3 de les obres polif\xc3\xb2niques dels compositors montserratins o d'altres de gran renom com, per exemple, Haydn, el qual exerc\xc3\xad una gran influ\xc3\xa8ncia en la m\xc3\xbasica montserratina durant l'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XVIII._NEWLINE_Pere Viol\xc3\xa0 deix\xc3\xa0 l'Escolania en una data dif\xc3\xadcil de precisar de l'any 1756.\xc2\xa0_NEWLINE_Monjo benedict\xc3\xad_NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de m\xc3\xa9s de set anys a l'Escolania, ingress\xc3\xa0 com a monjo al monestir i prengu\xc3\xa9 l'h\xc3\xa0bit benedict\xc3\xad el 20 de mar\xc3\xa7 d'aquell 1756. Li fou imposat el nom d'Anselm. Un any m\xc3\xa9s tard, acabat el preceptiu noviciat, profess\xc3\xa0 per a la vida mon\xc3\xa0stica el 25 de mar\xc3\xa7 de 1757. Aquest mateix any, Narc\xc3\xads Casanoves, que despr\xc3\xa9s seria un fam\xc3\xb3s compositor, ingress\xc3\xa0 a l'Escolania. L'abat del moment, Maur Salcedo, vista la predisposici\xc3\xb3 musical de Viola, l'envi\xc3\xa0 a Madrid per tal que prossegu\xc3\xads els estudis eclesi\xc3\xa0stics i hi complet\xc3\xa9s la seva formaci\xc3\xb3 musical._NEWLINE_El Monserratico madrileny_NEWLINE_El 1758, tot just un any despr\xc3\xa9s de la seva professi\xc3\xb3, Anselm Viola arrib\xc3\xa0 al monestir de Nuestra Se\xc3\xb1ora de Monserrate de Madrid, anomenat familiarment El Monserratico._NEWLINE_Durant els deu anys (aproximats) de la seva estada a Madrid finalitz\xc3\xa0 els estudis eclesi\xc3\xa0stics i molt probablement hi fou ordenat sacerdot. Consta que hi complet\xc3\xa0 i hi perfeccion\xc3\xa0 els estudis musicals i que reb\xc3\xa9 una gran influ\xc3\xa8ncia de l'ambient musical desplegat en els cercles de la cort de Carles III durant els inicis del despotisme il\xc2\xb7lustrat que impuls\xc3\xa0 el monarca borb\xc3\xb3._NEWLINE_El 1758, quan Viola inici\xc3\xa0 els estudis a Madrid, la Real Capilla era un important nucli de m\xc3\xbasics que exerciren una forta influ\xc3\xa8ncia en el compositor. A trav\xc3\xa9s d'ells assimil\xc3\xa0 la influ\xc3\xa8ncia italianitzant de la m\xc3\xbasica que havia apr\xc3\xa8s a Montserrat del seu mestre, Josep Mart\xc3\xad. A la cort, l'estil itali\xc3\xa0 havia bandejat l'estil franc\xc3\xa8s vigent des de l'arribada d'Isabel de Farnesio, segona esposa de Felip V._NEWLINE_Mestre d'Escolania_NEWLINE_Entre els anys 1763 i el 1768 (probablement el 1767) Viola retorn\xc3\xa0 al monestir de Montserrat despr\xc3\xa9s de m\xc3\xa9s de nou anys d'estudis eclesi\xc3\xa0stics i musicals a Madrid. El seu prestigi musical va cr\xc3\xa9ixer durant els anys de perman\xc3\xa8ncia a la cort, ben consolidat en aquesta \xc3\xa8poca, com ho demostra el fet que algunes de les seves sonates fossin incorporades, juntament amb altres obres de Narc\xc3\xads Casanoves o d'Antoni Soler, al llibre Examen musical del monjo, exescol\xc3\xa0 i te\xc3\xb2ric Pere Codolar._NEWLINE_El 1786, poc despr\xc3\xa9s del seu retorn a Montserrat, va ser nomenat mestre de l'Escolania, pla\xc3\xa7a que estava vacant des de la mort del seu antic mestre Mart\xc3\xad, aix\xc3\xad com de la capella de m\xc3\xbasica, c\xc3\xa0rrecs que ocuparia fins a la seva mort. Els trenta anys com a mestre de l'Escolania constitueixen la gran tasca musical i pedag\xc3\xb2gica de Viola: com a director de l'Escolania, per la direcci\xc3\xb3 de la capella de m\xc3\xbasica \xe2\x80\x93 que implicava la gesti\xc3\xb3 de tota la m\xc3\xbasica que es feia\xc2\xa0 a Montserrat- i per la seva faceta de compositor.\xc2\xa0_NEWLINE_Malaltia i mort_NEWLINE_El 1793 sofr\xc3\xad un atac apopl\xc3\xa8ctic que l'impossibilit\xc3\xa0 de continuar com a mestre dels escolans. Conserv\xc3\xa0, per\xc3\xb2, la titularitat de mestre de la capella de m\xc3\xbasica. Mor\xc3\xad a la infermeria del monestir el 25 de gener de 1798.\n_START_SECTION_\nLa tasca pedag\xc3\xb2gica\n_START_PARAGRAPH_\nDeixebles_NEWLINE_El seu deixeble m\xc3\xa9s important va ser el guitarrista i compositor Ferran Sor. Sembla que Viola no reaccion\xc3\xa0 gaire positivament davant l'entusiasme de Sor per la guitarra, instrument que no tenia en gaire estima. Probablement tamb\xc3\xa9 fou el seu deixeble el monjo Carles Masferrer, per al qual devien haver estat escrits els Divuit estudis per a fagot i el Concert per a baix\xc3\xb3. Un altre deixeble important \xc3\xa9s Felip Rodr\xc3\xadguez, aix\xc3\xad com Josep Vinyals, Jacint Boada i Antoni R\xc3\xa0fols.\n_START_SECTION_\nLa seva m\xc3\xbasica\n_START_PARAGRAPH_\nEl compositor_NEWLINE_La seva faceta com a compositor ha estat poc reconeguda fins que, durant els darrers anys, s\xe2\x80\x99han publicat algunes de les seves obres i tamb\xc3\xa9 un enregistrament discogr\xc3\xa0fic d'una mostra de la seva producci\xc3\xb3._NEWLINE_La seva obra representa una conjunci\xc3\xb3 entre la tradici\xc3\xb3 musical montserratina -en la l\xc3\xadnia dels seus antecessors Joan Cererols i Miquel L\xc3\xb3pez- i la influ\xc3\xa8ncia italianitzant introdu\xc3\xafda a Montserrat a mitjan segle XVIII i assumida plenament durant la seva estada a Madrid._NEWLINE_La seva producci\xc3\xb3 musical fou extensa, per\xc3\xb2 bona part d'aquesta no ens ha arribat a causa de la destrucci\xc3\xb3 del monestir i de l'arxiu musical els anys 1811 i 1812 durant la Guerra del Franc\xc3\xa8s._NEWLINE_El cat\xc3\xa0leg general de les obres de Viola que han perviscut mostra un ventall de formes diverses: sonates d'estructura bin\xc3\xa0ria, escrites amb una funcionalitat pedag\xc3\xb2gica, tientos partits, una fuga, versos confegits com una suite de danses, misses per a cor i orquestra, un villancet, Divuit estudis per a fagot i un Concert per a baix\xc3\xb3 i orquestra, d'estructura barroca, l'\xc3\xbanic exemple de m\xc3\xbasica estricament instrumental de l'Escola de Montserrat._NEWLINE_D\xe2\x80\x99entre la seva obra escrita per a les celebracions lit\xc3\xbargiques del monestir, cal posar en relleu la missa Alma Redemptoris Mater._NEWLINE_Podem classificar la seva obra en dos estils diferenciats: un estil sever contrapunt\xc3\xadstic utilitzat en les composicions amb una funcionalitat lit\xc3\xbargica, com \xc3\xa9s el cas de les misses o els salms, i un estil m\xc3\xa9s innovador i especulatiu emprat en les sonates o els versos._NEWLINE_Les orbes per a teclat, poc conegudes i menys divulgades, tenen una import\xc3\xa0ncia decisiva a l'hora d'avaluar la m\xc3\xbasica de Viola o d'establir-ne les caracter\xc3\xadstiques b\xc3\xa0siques._NEWLINE_En termes generals, les poques obres que resten d'aquest compositor reflecteixen un gran domini de la composici\xc3\xb3 i caracter\xc3\xadstiques est\xc3\xa8tiques d'acord amb la seva \xc3\xa8poca i situades en un preclassicisme avan\xc3\xa7at."