b'\n_START_ARTICLE_\nCallosa de Segura\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Callosa abra\xc3\xa7a 24,9\xc2\xa0km\xc2\xb2 i est\xc3\xa0 dividit en dues zones perfectament diferenciades. En primer lloc la Serra de Callosa, on s\'hi troben diferents llocs d\'esbarjo, com l\'Ermita de la Pilarica o la Cova Fumada, aix\xc3\xad com els cims de La Plana, San Bernardo o La Cruz de en medio. D\'altra banda hi ha l\'horta, amb els barris i masos que s\'hi poden trobar passejant-hi._NEWLINE_Dins el terme es troben els nuclis de Callosa, Lo Cartagena, Callosilla, El Cementerio, Los Dolores, Palmeral, San Jos\xc3\xa9 i Vereda de los Cubos. El terme municipal de Callosa limita amb els de Coix, la Granja de Rocamora, Albatera, Sant Isidre, Catral, Rafal, Redov\xc3\xa0 i Oriola.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nJa en els temps d\'Abd-ar-Rahman III els habitants de Qalyusa es van revoltar per no pagar imposts al califat. Va ser conquistada per Jaume I el 1296 i durant la Guerra dels Dos Peres pass\xc3\xa0 a dependre del Regne de Castella, m\xc3\xa9s tard va pert\xc3\xa0nyer, entre altres, al fam\xc3\xb3s guerrer de la Guerra dels Cent Anys, Bertrand du Guesclin; el 1572 es va separar del terme d\'Oriola i Felip III li va concedir vot en Corts; el 1638 es va convertir en vila reial; durant els segles XVIII i XIX l\'oli i el c\xc3\xa0nem, utilitzat en la fabricaci\xc3\xb3 d\'espardenyes eren el motor del creixement local; en la revoluci\xc3\xb3 de 1868, la partida armada de Santamaria va assolir l\'adhesi\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3; el 4 d\'abril de 1925 Alfons XIII va visitar la vila i se li demana, per aclamaci\xc3\xb3 popular, el t\xc3\xadtol de ciutat, la qual cosa va concedir en l\'acte.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nCallosa \xc3\xa9s una ciutat amb una pr\xc3\xb2spera economia merc\xc3\xa9s fonamentalment a la ind\xc3\xbastria i a la seua fera\xc3\xa7 horta. La ind\xc3\xbastria m\xc3\xa9s destacada \xc3\xa9s la corderia (her\xc3\xa8ncia de la tradicional manufactura del c\xc3\xa0nem) que posa Callosa com a primer productor mundial d\'arts de pesca. Aix\xc3\xad mateix, tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 import\xc3\xa0ncia la ind\xc3\xbastria del cal\xc3\xa7at. L\'agricultura, de regadiu, ocupa la major part del terreny i els seus productes m\xc3\xa9s reeixits s\xc3\xb3n: la carxofa, el blat, el cot\xc3\xb3 i els c\xc3\xadtrics. La construcci\xc3\xb3 i el comer\xc3\xa7 prosperen com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia l\xc3\xb2gica de la bona marxa de la ciutat.\n_START_SECTION_\nTradicions\n_START_PARAGRAPH_\nPer Sant Roc hi ha Moros i Cristians i la tradici\xc3\xb3 de "subir el farolico de Venancio"; la Setmana Santa callosina \xc3\xa9s important i el dimecres que parteix la Quaresma per la meitat hi ha la festa de "partir la Vieja" en qu\xc3\xa8 ninots de cart\xc3\xb3 s\xc3\xb3n vestits i exposats a les portes de les cases. Tamb\xc3\xa9 abasten notorietat les festes de l\'horta._NEWLINE_La gastronomia aprofita els productes de la terra, arr\xc3\xb2s amb crosta, putxero amb pilotes, olla gitana precedeixen a les llepolies aut\xc3\xb2ctones: pastissos de gl\xc3\xb2ria, almohabanas, mantec\xc3\xa0s, escald\xc3\xa1s o relent\xc3\xa1s.'