b'\n_START_ARTICLE_\nGallecs (natura)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEs tenen refer\xc3\xa8ncies de Gallecs cap a l\'any 904, al mateix temps que Parets i abans que Mollet. En la limitaci\xc3\xb3 de la nova esgl\xc3\xa9sia de Parets s\'incorpora la descripci\xc3\xb3 "el llogaret que diuen Ermedeu amb la meitat de l\'alou de Gallecs". Tamb\xc3\xa9 s\'esmenta moltes vegades en donacions fetes al Monestir de Sant Cugat._NEWLINE_Era una comunitat no gaire gran de pobladors que treballaven el camp i tenien petites parcel\xc2\xb7les de forma allargada i estreta menors a 1 Ha. a la vora de les quals vivien. Ja llavors destacava la manca de submissi\xc3\xb3 dels pagesos, que es declaraven propietaris i deien viure en una terra lliure de c\xc3\xa0rregues: "a Gallecs, en aquest alou"._NEWLINE_El segle XI el Monestir de Sant Cugat va rebre en her\xc3\xa8ncia moltes terres de Gallecs, i els pagesos van acabar sotmesos a la seva voluntat._NEWLINE_En el fogatge del segle XIV (1358) va comptar uns 10 focs (unes 50 persones), poblaci\xc3\xb3 que no era gaire superior a la del segle XII. El retroc\xc3\xa9s demogr\xc3\xa0fic que es va patir a causa de la pesta negra es calcula que va fer minvar la poblaci\xc3\xb3 en un 10%, i per aix\xc3\xb2 durant el fogatge de 1378 a Gallecs nom\xc3\xa9s es van comptar 4 masos._NEWLINE_El 20 de mar\xc3\xa7 de 1385, es va proclamar una carta de redempci\xc3\xb3 o alliberament jur\xc3\xaddic de Gallecs, juntament amb Mollet i Parets,  per part del rei Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s abans de signar la seva fidelitat a la ciutat de Barcelona. En aquella carta surten agermanades les parr\xc3\xb2quies de Sant Esteve de Parets, Santa Maria de Gallecs i Sant Vicen\xc3\xa7 de Mollet, de les quals en tenia possessi\xc3\xb3 en Marc de Planella._NEWLINE_Sota l\'anomenat carreratge, totes tres parr\xc3\xb2quies van estar incorporades en un document signat el 2 de desembre de 1393. L\'acord permetia lluir l\'ensenya de Barcelona i, sobretot, permetia tenir els mateixos privilegis locals que Barcelona, que prometia la seva defensa a canvi de participar en l\'ex\xc3\xa8rcit de la ciutat. A partir de llavors Gallecs, Parets i Mollet, encara que nuclis habitats independents, van ser governades per un mateix batlle._NEWLINE_El batlle de Mollet, Parets i Gallecs, com a representant del poder reial podia jutjar certs delictes comesos pels ve\xc3\xafns. Presidia l\'Assemblea comunal i governava el municipi ajudat per un nombre redu\xc3\xaft de consellers. En 1573, a m\xc3\xa9s dels consellers tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s ajudat per un clavari (tresorer) i dos jurats._NEWLINE_Durant els segles XVI i XVII els 12 membres del Consell municipal es reunien sota uns roures, anomenats d\'en Manent, un lloc equidistant de les tres parr\xc3\xb2quies, i quan feia mal temps s\'aixoplugaven a Can Ros de Munt (masia de Can Ros de Mollet, al costat de l\'Institut de Seguretat P\xc3\xbablica de Catalunya)._NEWLINE_En 1766 es varen crear dos nous c\xc3\xa0rrecs en el consell, el S\xc3\xadndic Personer (que fiscalitzava el govern dels regidors) i el Diputat del com\xc3\xba (triat pels ve\xc3\xafns tenia com a tasca el control del mercat i dels prove\xc3\xafments). Originalment hi havia una alternan\xc3\xa7a al capdavant del govern municipal entre Mollet i Parets, cosa que durant l\'\xc3\xa8poca borb\xc3\xb2nica en va mantenir. Per\xc3\xb2 Gallecs (que s\'havia quedat m\xc3\xa9s petit que Parets i Mollet) feia de frontissa segons els seus interessos entre Mollet i Parets._NEWLINE_A mitjans del segle XIX, i no se sap ben b\xc3\xa9 el perqu\xc3\xa8, el municipi es va escindir en dos, restant Gallecs al costat de Mollet i passant a formar part d\'aquest nou municipi. Per\xc3\xb2 Gallecs romandr\xc3\xa0 lluny de les noves vies de comunicaci\xc3\xb3 que travessen el municipi de sud a nord (l\xc3\xadnia Barcelona-Ripoll, l\xc3\xadnia Barcelona-Girona-Portbou o N-152) el que far\xc3\xa0 que continu\xc3\xaf com a entorn rural mentre que Mollet del Vall\xc3\xa8s entrava en l\'\xc3\xa8poca industrial de la m\xc3\xa0 del t\xc3\xa8xtil a partir de l\'any 1842, molt lentament._NEWLINE_A comen\xc3\xa7aments del segle XX, mentre Gallecs continuava sent un entorn rural, Mollet va comen\xc3\xa7ar a cr\xc3\xa9ixer per convertir-se en una ciutat industrial del cintur\xc3\xb3 de Barcelona, i es van consolidar noves f\xc3\xa0briques (de cot\xc3\xb3, de pell), llavors, i com a pas obligat cap a Caldes, el ferrocarril anomenat "el Calder\xc3\xad" tenia parada a Gallecs._NEWLINE_M\xc3\xa9s tard el ferrocarril deix\xc3\xa0 de passar per Gallecs i mentre creixen a ambd\xc3\xb3s costats grans superf\xc3\xadcies de serveis i f\xc3\xa0briques, Gallecs encara romania sent un entorn eminentment agr\xc3\xadcola.\n_START_SECTION_\nMedi f\xc3\xadsic\n_START_PARAGRAPH_\nGallecs \xc3\xa9s un relicte dels antics paisatges caracter\xc3\xadstics de la plana del Vall\xc3\xa8s, al bell mig d\'una \xc3\xa0rea fortament transformada i densament poblada. Els elements estructurats primaris de Gallecs s\xc3\xb3n els tres cursos superficials d\'aigua principals: les rieres de Caldes, de Gallecs i de Parets, que travessen un paisatge que compr\xc3\xa8n extensions predominantment agr\xc3\xadcoles. El sector occidental \xc3\xa9s una plana agr\xc3\xadcola de relleu suau i ondulat, pr\xc3\xa0cticament desforestada\xc2\xa0i ocupada  per conreus de sec\xc3\xa0, on es concentren els valors faun\xc3\xadstics, amb\xc2\xa0 pres\xc3\xa8ncia d\'esp\xc3\xa8cies d\'ocells pr\xc3\xb2pies d\'ambients esteparis i oberts. El sector oriental \xc3\xa9s un mosaic de conreus amb algunes bosquines i erms. En algunes zones el relleu es presenta m\xc3\xa9s accidentat, amb potencial faun\xc3\xadstic i de recuperaci\xc3\xb3 paisatg\xc3\xadstica.\n_START_SECTION_\nAmena\xc3\xa7a, lluita ecologista i protecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1968 el Pla director de l\'\xc3\xa0rea metropolitana de Barcelona preveia la construcci\xc3\xb3 d\'una gran ciutat per a uns 130.000 habitants en aquesta zona._NEWLINE_Els moviments ecologistes i ve\xc3\xafnals van reclamar que l\'\xc3\xa0rea es proteg\xc3\xads com a zona natural i agr\xc3\xadcola engegant-se el 1977 un moviment en el qual les ocupacions de masies abandonades van jugar un paper important. Els ecologistes organitzats en la Comissi\xc3\xb3 per la defensa de Gallecs buscaven que hi hagu\xc3\xa9s gent conscienciada vivint al territori. L\'any 1978 una manifestaci\xc3\xb3 de 8000 persones formada per diverses columnes procedents de les poblacions ve\xc3\xafnes es va manifestar a Gallecs. A principis dels 80 m\xc3\xa9s de cent persones ocupaven cases a Gallecs._NEWLINE_L\'any 1981 es va firmar un conveni entre l\'Ajuntament de Mollet del Vall\xc3\xa8s i la Generalitat de Catalunya que va posar fi definitivament al projecte urban\xc3\xadstic de creaci\xc3\xb3 d\'una nova ciutat. Actualment \xc3\xa9s un espai agr\xc3\xadcola i de lleure de gran valor, ja que est\xc3\xa0 envoltat de zones urbanes i de pol\xc3\xadgons industrials._NEWLINE_L\'any 1992 es va crear el grup ecologista C\xc3\xa0nem, a partir del que havia estat el Comit\xc3\xa8 Antinuclear, i va revifar la lluita per la protecci\xc3\xb3 de l\'espai amb la creaci\xc3\xb3 de la Comissi\xc3\xb3 per un Gallecs Verd._NEWLINE_L\'Espai Natural Protegit dels Gallecs va ser incorporat al PEIN pel Decret 328/1992, pel qual s\xe2\x80\x99aprovava el PEIN. Aquest Espai va ser declarat per primera vegada com a Zona d\'especial protecci\xc3\xb3 per a les aus (ZEPA)\xc2\xa0el 1987 i com a LIC el 1997; posteriorment, va ser ampliat com a espai Natura 2000 mitjan\xc3\xa7ant l\'Acord del Govern 112/2006, de 5 de setembre, que va aprovar la xarxa Natura 2000 a Catalunya._NEWLINE_La seva gesti\xc3\xb3 es du a terme mitjan\xc3\xa7ant el Consorci del Parc de l\'Espai d\'Inter\xc3\xa8s Natural de Gallecs. Es va constituir l\'any 2006 amb l\'objectiu de garantir la protecci\xc3\xb3 i la millora dels valors ecol\xc3\xb2gics, paisatg\xc3\xadstics, agr\xc3\xadcoles, forestals i productius del seu \xc3\xa0mbit. Els membres s\xc3\xb3n la Generalitat de Catalunya i els ajuntaments de Mollet del Vall\xc3\xa8s, Palau-solit\xc3\xa0 i Plegamans, Montcada i Reixac, Lli\xc3\xa7a de Vall, Parets del Vall\xc3\xa8s i Santa Perp\xc3\xa8tua de Mogoda.\n_START_SECTION_\nBiodiversitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa funci\xc3\xb3 principal dels espais naturals protegits de Catalunya \xc3\xa9s conservar mostres representatives de la fauna, la flora i els h\xc3\xa0bitats propis del territori, de manera que es puguin desenvolupar els processos ecol\xc3\xb2gics que donen lloc a la biodiversitat (l\'\xc3\xa0mplia varietat d\'ecosistemes i \xc3\xa9ssers vius: animals, plantes, els seus h\xc3\xa0bitats i els seus gens). L\'Espai est\xc3\xa0 dominat per l\'activitat agr\xc3\xadcola, amb clapes de bosc i bosquina, que pertanyen al domini clim\xc3\xa0tic de l\'alzinar litoral mediterrani. Tamb\xc3\xa9 cal destacar el seu elevat inter\xc3\xa8s ornitol\xc3\xb2gic, ja que es tracta d\'un lloc de pas i parada de moltes esp\xc3\xa8cies d\'ocells durant les migracions i s\'hi ha determinat una gran diversitat d\'esp\xc3\xa8cies d\'ocells.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3 i flora\n_START_PARAGRAPH_\nCal remarcar la pres\xc3\xa8ncia relictual de vegetaci\xc3\xb3 de ribera. Tot i que gran part de l\'Espai est\xc3\xa0 formada per conreus de sec\xc3\xa0, tamb\xc3\xa9 cal assenyalar la pres\xc3\xa8ncia d\'un alzinar amb roures m\xc3\xa9s o menys ben conservat. El paisatge de Gallecs \xc3\xa9s eminentment agroforestal i representa una de les extensions de conreus de cereals m\xc3\xa9s gran del Vall\xc3\xa8s. Tot i que som al pa\xc3\xads de l\'alzinar litoral (Quercetum ilicis galloprovinciale), actualment\xc2\xa0la vegetaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 modificada pels conreus, la urbanitzaci\xc3\xb3 i les infraestructures.  L\'alzinar es barreja amb el pi blanc (Pinus halepensis) i el pi pinyer (Pinus pinea) als boscos de Can Molar, Can Veire, Can Valls i Can Torres, ocupant petites extensions. Les rieres de Caldes i de Caganell, el torrent de Can Salvi i la riera de Gallecs conserven encara una representaci\xc3\xb3 de vegetaci\xc3\xb3 de ribera, tot i que les alberedes i vernedes estan fortament substitu\xc3\xafdes pel pl\xc3\xa0tan (Platanus x\xc2\xa0hispanica) i el canyar. Hi cal destacar, quant a la vegetaci\xc3\xb3 hidr\xc3\xb2fita, els aiguamolls de Can Salvi i de Can Benito.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nEspai amb elevat inter\xc3\xa8s ornitol\xc3\xb2gic especialment com a lloc de pas i parada d\'esp\xc3\xa8cies migrat\xc3\xb2ries. Les caracter\xc3\xadstiques orogr\xc3\xa0fiques i climatol\xc3\xb2giques de la zona tamb\xc3\xa9 afavoreixen la pres\xc3\xa8ncia d\'algunes esp\xc3\xa8cies que no estan en altres ambients semblants propers. Les especials caracter\xc3\xadstiques d\'aquest Espai, amb predominan\xc3\xa7a del conreu de sec\xc3\xa0, permeten la pres\xc3\xa8ncia d\'algunes esp\xc3\xa8cies d\'ocells estep\xc3\xa0ries pr\xc3\xb2pies d\'ambients de sec\xc3\xa0, que a Catalunya troben la seva principal \xc3\xa0rea de distribuci\xc3\xb3 als secans de Lleida. Aix\xc3\xad, Gallecs \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic lloc del Vall\xc3\xa8s on s\xe2\x80\x99han aplegat alguns ocells eminentment esteparis com el sis\xc3\xb3 (Tetrax tetrax), la cal\xc3\xa0ndria (Melanocorhypha calandra) o la trenca (Lanius minor). I tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un dels llocs on m\xc3\xa9s s\xe2\x80\x99aturen altres esp\xc3\xa8cies, amb pres\xc3\xa8ncia regular d\'algunes de rares com la piula gola-roja (Anthus cervinus) i del falc\xc3\xb3 cama-roig (Falco vespertinus).\xc2\xa0Pel que fa a les esp\xc3\xa8cies nidificants, es pot assenyalar que Gallecs \xc3\xa9s una de les quatre localitats del Vall\xc3\xa8s on cria la terrerola vulgar (Calandrella brachydactyla), que est\xc3\xa0 en regressi\xc3\xb3 a Catalunya'