b'\n_START_ARTICLE_\nElecci\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nLes eleccions democr\xc3\xa0tiques\n_START_PARAGRAPH_\nEn la teoria pol\xc3\xadtica, l\'autoritat dels governs democr\xc3\xa0tics emana exclusivament de l\'aprovaci\xc3\xb3 del poble governat. El mecanisme principal per traduir aquesta aprovaci\xc3\xb3 en autoritat governamental s\xc3\xb3n les eleccions lliures i leg\xc3\xadtimes. Existeix un consens gaireb\xc3\xa9 universal sobre les caracter\xc3\xadstiques d\'una elecci\xc3\xb3 lliure i leg\xc3\xadtima. Jean Kirkpatrick, un acad\xc3\xa8mic i ambaixador a les Nacions Unides dels Estats Units, va oferir la seg\xc3\xbcent definici\xc3\xb3: "Les eleccions democr\xc3\xa0tiques no s\xc3\xb3n merament simb\xc3\xb2liques... s\xc3\xb3n competitives, peri\xc3\xb2diques, inclusives i definitives en qu\xc3\xa8 els individus amb la responsabilitat de prendre les decisions d\'un govern s\xc3\xb3n seleccionats per ciutadans que gaudeixen d\'una \xc3\xa0mplia llibertat per criticar al govern, publicar llurs cr\xc3\xadtiques i de presentar-ne alternatives." _NEWLINE_Una altra definici\xc3\xb3, del Democracy Watch (Observaci\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0cia) diu que les eleccions lliures i democr\xc3\xa0tiques s\xc3\xb3n: "eleccions en qu\xc3\xa8 es t\xc3\xa9 gran cura per prevenir qualsevol tipus de biaix expl\xc3\xadcit o amagat cap a algun candidat a part dels biaixos ben\xc3\xa8fics que sorgeixen de manera natural d\'un electorat que ha estat informat de manera equitativa sobre les diverses avantatges i desavantatges de cada candidat". _NEWLINE_Aquest requeriment, de l\'electorat plenament informat, \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil d\'assolir en les democr\xc3\xa0cies modernes amb milions d\'electors potencials, la majoria dels quals no poden con\xc3\xa8ixer al candidat sin\xc3\xb3 per mitj\xc3\xa0 de la informaci\xc3\xb3 i propaganda comercial.\n_START_SECTION_\nElectors i candidats\n_START_PARAGRAPH_\nQui pot votar (sufragi) \xc3\xa9s una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de gran import\xc3\xa0ncia en les eleccions. L\'electorat (conjunt dels electors) sovint no inclou tota la poblaci\xc3\xb3; per exemple, molts pa\xc3\xafsos no permeten que les persones amb discapacitat mental votin, i d\'altres requereixen una edat m\xc3\xadnima per votar. _NEWLINE_Tanmateix, hist\xc3\xb2ricament, altres grups de persones han estat excloses dels proc\xc3\xa9s electoral. Per exemple, en la democr\xc3\xa0cia atenenca, no es permetia que les dones, els estrangers ni els esclaus votessin, i la constituci\xc3\xb3 original dels Estats Units nom\xc3\xa9s donava el dret a la votaci\xc3\xb3 als ciutadans blancs amb propietats. Aquesta situaci\xc3\xb3 ha canviat amb el pas del temps, amb grups d\'activistes que van promoure el sufragi dels exclosos. En l\'actualitat, en la majoria dels estats occidentals, el sufragi \xc3\xa9s un dret universal. _NEWLINE_En alguns estats (com ara B\xc3\xa8lgica, Austr\xc3\xa0lia, Argentina i Xile, entre d\'altres), votar \xc3\xa9s una obligaci\xc3\xb3 per llei; l\'elector que no voti en les eleccions pot rebre petites sancions o fins i tot \xc3\xa9sser empresonat. A altres estats (com ara M\xc3\xa8xic) votar \xc3\xa9s una prerrogativa (dret i obligaci\xc3\xb3) moral d\'acord amb la constituci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 no hi ha cap sanci\xc3\xb3 per als infractors. A Espanya, el sufragi \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s un dret, per\xc3\xb2, no pas una obligaci\xc3\xb3. _NEWLINE_La majoria dels estats estableixen restriccions als candidats que volen ocupar un c\xc3\xa0rrec p\xc3\xbablic; per exemple: ciutadania o nacionalitat, resid\xc3\xa8ncia, edat m\xc3\xadnima, no haver com\xc3\xa8s cap crim, etc.\n_START_SECTION_\nTipus d\'eleccions\n_START_PARAGRAPH_\nLliures: tothom ha de poder presentar-se com a candidat o_NEWLINE_decidir lliurement el seu vot._NEWLINE_- Plurals: han de presentar-se diverses opcions pol\xc3\xadtiques_NEWLINE_diferents._NEWLINE_- Sufragi universal: tots els ciutadans majors d\xe2\x80\x99edat, sense_NEWLINE_distinci\xc3\xb3 per sexe o riquesa, han de poder votar._NEWLINE_- Peri\xc3\xb2diques: cada cert temps, els ciutadans poden renovar_NEWLINE_als seus representants pol\xc3\xadtics.\n_START_SECTION_\nPer jurisdicci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEn la majoria dels estats regionals descentralitzats i els estats federats les eleccions es realitzen en tots el nivells de govern o jurisdicci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica: des de les eleccions municipals, eleccions regionals, eleccions provincials, auton\xc3\xb2miques o estatals i eleccions legislatives o federals. Als estats unitaris o estats centralitzats nom\xc3\xa9s es realitzen eleccions legislatives, i el govern de l\'Estat designa els governants de les prov\xc3\xadncies i regions que el conformen. _NEWLINE_Un refer\xc3\xa8ndum \xc3\xa9s una eina democr\xc3\xa0tica per mitj\xc3\xa0 de la qual l\'electorat vota per una proposta, llei o pol\xc3\xadtica espec\xc3\xadfica, en comptes d\'un candidat o partit. Els refer\xc3\xa8ndums es poden realitzar de manera contempor\xc3\xa0nia a les eleccions generals o de manera separada. El parlament d\'un estat pot demanar un refer\xc3\xa8ndum, i en altres estats, els ciutadans tenen el dret a demanar un refer\xc3\xa8ndum de manera directa, anomenat "iniciativa".\n_START_SECTION_\nFreq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de les eleccions\n_START_PARAGRAPH_\nLa naturalesa de la democr\xc3\xa0cia estableix que els funcionaris p\xc3\xbablics i/o els partis pol\xc3\xadtics s\xc3\xb3n responsables davant el poble, i han de retornar davant l\'electorat per renovar el seu mandat. Per aix\xc3\xb2, la majoria de les constitucions democr\xc3\xa0tiques estableixen intervals regulars per convocar eleccions. En els sistemes presidencialistes aquests intervals sovint s\xc3\xb3n fixos, i nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n alterats en cas de mort, guerra o alguna circumst\xc3\xa0ncia molt especial. Per contra, en la majoria dels sistemes parlamentaris els intervals poden variar si el cap de govern ho decideix, o si el parlament utilitza una moci\xc3\xb3 de censura. Per tant, alguns estats parlamentaris, com ara el Regne Unit, nom\xc3\xa9s estableixen el temps m\xc3\xa0xim d\'una legislatura, i el primer ministre t\xc3\xa9 la facultat de convocar a eleccions abans de la finalitzaci\xc3\xb3 del per\xc3\xadode.'