b"\n_START_ARTICLE_\nCa l'Agut (Montmajor)\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nCa n'Agut t\xc3\xa9 la planta basilical coberta a doble vessant i el carener perpendicular a la fa\xc3\xa7ana, que est\xc3\xa0 orientada al migdia. La fa\xc3\xa7ana t\xc3\xa9 l'eix de simetria descentrat si tenim en compte les seves obertures, finestres i balcons que estan col\xc2\xb7locats a partir dels dos finestrals adovellats i d'arc de mig punt rebaixat. La casa t\xc3\xa9 la planta, dos pisos i golfes._NEWLINE_Tres crugies perpendiculars a la fa\xc3\xa7ana distribueixen l'interior de la masia i s'hi observen les ampliacions que ha patit l'edifici al llarg de la seva hist\xc3\xb2ria: l'edifici m\xc3\xa9s antic estaria situat al centre i al costat septentrional, des d'on va cr\xc3\xa9ixer primer cap a l'est quan s'hi van construir dues voltes de can\xc3\xb3 paral\xc2\xb7leles entre si mateixes  i amb la fa\xc3\xa7ana; despr\xc3\xa9s va cr\xc3\xa9ixer a la banda de ponent, a on s'hi va construir una \xc3\xbanica volta perpendicular a les dues antigues. Despr\xc3\xa9s de tot aix\xc3\xb2 s'hi va afegir el cos de la sortida davant la fa\xc3\xa7ana i la porta principal amb una volta a cada crugia. Davant de l'edifici principal es tanca el recinte de l'era com si fos un baluard amb altres coberts. A la sala hi ha una llinda que data del 1756 i hi ha una antiga tina de cairons adossada al mur del nord-oest._NEWLINE_Hi ha un sarc\xc3\xb2fag de pedra allargat a l'era que hi ha davant la casa que fa 1,5 m i que es podria haver extret del cementiri vell.<diba/>_NEWLINE_Ca l'Agut forma un conjunt amb la casa Jordana, que \xc3\xa9s del mateix propietari que la masia de la que tracta l'article.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que tot i que no s'ha trobat documentaci\xc3\xb3 medieval que en faci refer\xc3\xa8ncia, es creu que Ca l'Agut \xc3\xa9s una de les cases antigues de Sorba. Berthomeu Agut, de Sorba i Codonyer surt esmentat al fogatge de 1553. Moss\xc3\xa8n Miquel Miralles esmenta la casa a la consueta de 1757 i el 1766 apareix com una casa major delmera (la casa que produ\xc3\xafa m\xc3\xa9s diners en una parr\xc3\xb2quia i que havia de pagar el delme a la hisenda reial)._NEWLINE_A Ca l'Agut s'hi produ\xc3\xafa vi, tal com indica una premsa de vi que es conserva a l'interior de la casa, la base de pedra d'una gran premsa (2 m de di\xc3\xa0metre) i dues tines, una vora la casa i l'altre molt propera.\n_START_SECTION_\nCistes de ca l'Agut\n_START_PARAGRAPH_\nEn un camp proper a Ca n'Agut hi ha la Cista de ca l'Agut I, que \xc3\xa9s un jaciment arqueol\xc3\xb2gic i actualment no s'utilitza. Aquesta t\xc3\xa9 el n\xc2\xba6456 a la Carta Arqueol\xc3\xb2gica de Catalunya. Aquesta cista era un lloc d'inhumaci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiu del neol\xc3\xadtic que fou excavada el 1915. La seva profunditat era de 0.6 metres per sota el s\xc3\xb2l. No s'hi va trobar cap os i nom\xc3\xa9s s'hi va trobar alguns fragments de cer\xc3\xa0mica en l'aixovar que podrien pert\xc3\xa0nyer a un vas gran. Aquest jaciment est\xc3\xa0 destru\xc3\xaft per\xc3\xb2 est\xc3\xa0 documentat a la Carta Arqueol\xc3\xb2gica i Joan Serra i Vilar\xc3\xb3 en va fer el dibuix de la planta i la reconstrucci\xc3\xb3. Aquesta cista ja no existeix en l'actualitat i els propietaris de la finca creuen que es va desmuntar perqu\xc3\xa8 fos m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil el conreu i que les lloses de la cista es van incorporar a la valla que tanca el petit cementiri que hi ha al costat de l'esgl\xc3\xa9sia._NEWLINE_La Cista de ca n'Agut II \xc3\xa9s un jaciment arqueol\xc3\xb2gic a l'aire llire que hi ha en un camp proper a la masia de ca l'Agut d'estil rom\xc3\xa0 i que podria ser d'entre els segles II aC i V dC. Est\xc3\xa0 inventariada a la Carta Arqueol\xc3\xb2gica de Catalunya amb el n\xc3\xbam. 6457. Est\xc3\xa0 situada a l'est de la casa en un camp de cereals al costat sud del cam\xc3\xad que uneix l'Hostalet amb ca l'Agut. Est\xc3\xa0 situat al damunt d'un aflorament de roca arenisca en el que fa anys hi va caure un bloc amb un retall de forma antropomorfa que era una sepultura. El propietari afirma que sovint s'hi van recollir pedres i terrissa prehist\xc3\xb2rica i s'hi va iniciar una prospecci\xc3\xb3 per a constatar l'exist\xc3\xa8ncia de fragments de tegula romana. En l'actualitat la cista est\xc3\xa0 formada per diferents ortostats amuntegats.\n_START_SECTION_\nTina de ca l'Agut\n_START_PARAGRAPH_\nLa tina de ca l'Agut est\xc3\xa0 situada a 100 m. al sud de la masia. \xc3\x89s un element arquitect\xc3\xb2nic que \xc3\xa9s patrimoni immoble i que no t\xc3\xa9 \xc3\xbas. \xc3\x89s de l'edat moderna i en l'actualitat es troba plena de ferralla i s'utilitza com a dip\xc3\xb2sit de brossa. Est\xc3\xa0 en un marge d'un camp al sud de la masia i t\xc3\xa9 una estructura circular i murs de blocs de pedra de mida irregular per fora i lloses de pedra m\xc3\xa9s llises i grans a la banda interior que estan unides amb morter de cal\xc3\xa7. En l'actualitat s'hi veu una profunditat d'un metre i mig i t\xc3\xa9 uns 2 metres de di\xc3\xa0metres. No t\xc3\xa9 la seva coberta i t\xc3\xa9 una obertura al costat del cam\xc3\xad que es va fer per a reutilitzar-la com a dip\xc3\xb2sit de diversos materials diferents. La seva tipologia indica que es va construir entre els segles XV i XVI i es considera d'un estil de transici\xc3\xb3 entre les tines medievals i les del segle XVII."