b'\n_START_ARTICLE_\nHip\xc3\xb2tesi del matriarcalisme basc\n_START_PARAGRAPH_\nLa hip\xc3\xb2tesi del matriarcalisme basc o teoria del matriarcalisme basc \xc3\xa9s una proposta te\xc3\xb2rica emesa per Andr\xc3\xa9s Ortiz Os\xc3\xa9s, que sost\xc3\xa9 que l\'exist\xc3\xa8ncia d\'una estructura psicosocial centrada en l\'arquetip matriarcal femen\xc3\xad (mare-dona, el qual troba en l\'arquetip de la gran mare basca Mari la projecci\xc3\xb3 de la mare Terra-natura) que "impregna, coagula i cohesiona el grup social tradicional basc d\'una manera diferenciadora respecte als pobles indoeuropeus patriarcals", en paraules de A. Ortiz-Os\xc3\xa9s. Es tracta d\'una estructura que, si b\xc3\xa9 subjau a fen\xc3\xb2mens rellevants, no apareix a simple vista, sin\xc3\xb3 en un rerefons antropol\xc3\xb2gic profund. D\'acord amb Bachofen el terme infraestructura psicosocial podria ser usat tamb\xc3\xa9 per a caracteritzar l\'estructura matriarcal, que \xc3\xa9s una actitud.\n_START_SECTION_\nLa dona com a sacerdotessa\n_START_PARAGRAPH_\nL\'etxekoandre o senyora de la casa \xc3\xa9s qui representa la casa: presideix aix\xc3\xad els actes i cerim\xc3\xb2nies sagrades com la sepultura. Quan no hi ha cap dona de la fam\xc3\xadlia que puga assistir a tals actes \xc3\xa9s reempla\xc3\xa7ada per l\'andereserora (senyora soror en basc), que \xc3\xa9s com la sacerdotessa del ve\xc3\xafnat que representa les etxekoandre o ministres del culte dom\xc3\xa8stic. Barandiar\xc3\xa1n opinava que aix\xc3\xb2 havia contribu\xc3\xaft a elevar l\'estima i consideraci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 era tinguda la dona, per aix\xc3\xb2 en molts casos era i \xc3\xa9s institu\xc3\xafda hereva de la casa amb prefer\xc3\xa8ncia als seus germans, per exemple en els temps forals; situaci\xc3\xb3 contr\xc3\xa0ria al dret feudal, d\'origen germ\xc3\xa0nic. Exemple de la import\xc3\xa0ncia de la dona en el sacerdoci pag\xc3\xa0 s\xc3\xb3n els ritus que encara es conserven en llocs com Urdiain (Navarra), on en els dos solsticis les dones recorren el poble formant cercles al voltant de les fogueres i cantant cobles a l\'Eguzki Amandrea (o l\'\xc3\x80via Sol)._NEWLINE_En l\'estima en qu\xc3\xa8 els antics bascs tingueren la dona va influir el paper fonamental que aquesta exerc\xc3\xad en els diferents aspectes de la vida familiar. Mentre el marit marxava de casa a causa de l\'exig\xc3\xa8ncies de la vida transhumant, del mar\xc3\xad o pescador, era ella qui dirigia les funcions del culte dom\xc3\xa8stic, elevant la seua dignitat i prestigi i, al seu torn, afavorint la situaci\xc3\xb3 social i pol\xc3\xadtica de les dones._NEWLINE_Andr\xc3\xa9s Ortiz Os\xc3\xa9s defensava des del punt de vista de l\'antropologia simb\xc3\xb2lica basca que l\'Etxe basca, com a casa o caseriu, reconstitu\xc3\xafa la cova de la Dea Mari, la representaci\xc3\xb3 de la qual era l\'Etxekoandre o senyora de la casa. L\'etxe basca \xc3\xa9s radical, elemental i absolutament matriarcal-femenina en opini\xc3\xb3 del catedr\xc3\xa0tic d\'hermen\xc3\xa8utica, doncs \xc3\xa9s alhora temps i espai d\'uni\xc3\xb3 de vius i morts, estatge i sepultura, temple i cementeri i lloc de vida (procreaci\xc3\xb3 i naixement) i mort (defunci\xc3\xb3, enterrament i rememoraci\xc3\xb3).\n_START_SECTION_\nMatriarcalisme, no matriarcat\n_START_PARAGRAPH_\nEls antrop\xc3\xb2legs no solen usar el terme matriarcat per no haver quedat totalment demostrada l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un matriarcat en el mateix sentit del que es parla quan s\'utilitzada el de patriarcat, \xc3\xa9s a dir, en el sentit d\'una societat dominada per la dona o mare. El matriarcat implicaria una realitat objectiva impositiva, mentre el matriarcalisme \xc3\xa9s una estructura psicosocial, que m\xc3\xa9s que una realitat objectiva seria una realitat intersubjetiva estructurada a diferents nivells com l\'hermen\xc3\xa8utic._NEWLINE_\xc3\x89s a dir, l\'estructura psicosocial de la cultura basca tradicional es pot definir com a matriarcal o matriarcalista, per\xc3\xb2 no com a matriarcat en opini\xc3\xb3 d\'Andr\xc3\xa9s Ortiz-Os\xc3\xa9s, doncs mentre el matriarcalisme representa un matricentrisme, o siga, una estructura psicosocial centrada en el s\xc3\xadmbol de la mare-dona i la seua projecci\xc3\xb3 de la Mare Terra-Natura divinitzada (com l\'arquetip de la Gran Mare Basca Mari), un matriarcat suposaria una societat en qu\xc3\xa8 el domini de la dona hauria quedat testificat legalment o antropol\xc3\xb2gica fins als nostres dies d\'una manera m\xc3\xa9s o menys directa.\n_START_SECTION_\nEl matriarcalisme basc enfront d\'altres estructures psicosocials\n_START_PARAGRAPH_\nEl matriarcalisme ancestral basc anterior a l\'estructura patriarcal-racionalista i grecoromana cristiana es diferencia d\'altres matriarcalismes, com per exemple del matriarcalisme passiu-elemental gallec estudiat per Rof Carballo, perqu\xc3\xa8 presenta un naturalisme actiu. Aix\xc3\xb2 es deu a la preponder\xc3\xa0ncia de l\'element  transformador en l\'arquetip matriarcal basc (cf. Mari es metamorfoseja en animals, aix\xc3\xad com els Basajaunak), la copres\xc3\xa8ncia tot i que secund\xc3\xa0ria i posterior de l\'arquetip patriarcal simbolitzat per la invasi\xc3\xb3 indoeuropea, etc._NEWLINE_El naturalisme actiu basc (sempre en termes hermen\xc3\xa8utics) es diferencia del passivisme matriarcal galaic o del passivisme patriarcal indi, el sentit del qual de la vida s\'expressa en el grau zero de la viv\xc3\xa8ncia (o nirvana).'