b"\n_START_ARTICLE_\nEstavar\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Joan Coromines, el top\xc3\xb2nim Estavar est\xc3\xa0 format per la uni\xc3\xb3 de dos \xc3\xa8tims diferents. D'una banda, Esto- / Esta- (clos, cleda), iberobasc, relacionat amb les pastures de la zona, especialment les de Ll\xc3\xadvia. De l'altra, -barre (baixa). Entre els dos mots, Estavar descriuria la situaci\xc3\xb3 del poble, a la part baixa de la vall.\n_START_SECTION_\nEl poble d'Estavar\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble d'Estavar est\xc3\xa0 situat al rac\xc3\xb3 sud-oest del terme comunal, a la plana cerdana, al lloc on conflueix el Segre amb els recs de l'Angust i de l'Avenosa. Consta d'un nucli vell, agrupat a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Juli\xc3\xa0 d'Estavar, situada a l'extrem nord-est del nucli de poblaci\xc3\xb3, i de l'antic cementiri, actualment convertit en pla\xc3\xa7a (el cementiri actual \xc3\xa9s fora del poble, a llevant). \xc3\x89s tot ell a la dreta del Rec de l'Angust._NEWLINE_El poble modern s'ha est\xc3\xa8s, sobretot en forma de noves urbanitzacions, als peus de la muntanya que es troba al nord i damunt del poble d'Estavar, aprofitant la carretera D - 33f (carretera d'\xc3\x88guet) que hi fa de vial principal.\n_START_SECTION_\nBajanda\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Bajanda \xc3\xa9s a prop a llevant del d'Estavar, als peus dels Querrots, el mass\xc3\xads que s'enfila cap al termenal amb Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0. \xc3\x89s un petit vilatge amb l'esgl\xc3\xa9sia, antigament parroquial, de Sant Bartomeu de Bajanda en el seu extrem sud-occidental, amb el cementiri al seu voltant. A l'est, sud-est i sud, sobretot, de Bajanda, s'ha anat creant un nucli de poblaci\xc3\xb3 de casetes a\xc3\xafllades amb un jard\xc3\xad al voltant seu.\n_START_SECTION_\nCallastre\n_START_PARAGRAPH_\nEncara m\xc3\xa9s a llevant de Bajanda es troba el petit vilatge de Callastre, avui dia quasi del tot redu\xc3\xaft a una sola explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola.\n_START_SECTION_\nPalmanill\n_START_PARAGRAPH_\nPalmanill era un vilatge documentat el 1265 (villarium de Palmanill) situat a l'extrem occidental del terme, al l\xc3\xadmit amb Targasona. El seu territori fou repartit entre les dues comunes frontereres.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nDe masos, pr\xc3\xb2piament dits, nom\xc3\xa9s hi ha el Mas Palau i el Mas Sant Josep, a part dels desapareguts Mas Jordana i Mas Mar\xc3\xa7al, noms ara considerats antics. A part, hi ha el Forn de Cal\xc3\xa7, abans Forn d'en Fabra, els c\xc3\xa0mpings l'Enclavament i els Horts d'Estavar i el Cementiri Nou.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nLa zona meridional del terme d'Estavar s'articula a l'entorn del Segre, que entra en el terme per l'extrem sud-est i travessa tota aquesta part del terme per sortir-ne per l'extrem sud-oest. En el decurs d'aquest tra\xc3\xa7at, el Segre rep l'aflu\xc3\xa8ncia dels torrents que davallen de la zona nord: el Torrent de la Manua, el Rec de l'Angust i, ja al l\xc3\xadmit dels termes d'Estavar i Ll\xc3\xadvia, el Rec de l'Esta\xc3\xbcja, o, simplement, l'Esta\xc3\xbcja, que en el seu extre, occidental rep els recs d'\xc3\x88guet i de Targasona, al l\xc3\xadmit del terme. El Rec de l'Agust rep les aflu\xc3\xa8ncies seg\xc3\xbcents: al nord, al l\xc3\xadmit del terme, per la dreta, el Rec de Sant Esteve, procedent d'\xc3\x88guet, despr\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 per la dreta, el Rec de les Baladoses, i per l'esquerra el Rec del Bac; m\xc3\xa9s endavant, per la dreta, el Rec de Coma Lladre i, m\xc3\xa9s al sud i encara per la dreta, el Rec del Salt i el Rec de Travessa; finalment, ara per l'esquerra, el Rec d'Angust. M\xc3\xa9s a llevant es troba el Rec o Torrent de la Manua, que davalla de la Coma de Callastre, que recull per l'esquerra les aig\xc3\xbces del Rec de Callastre, del Rec dels Bacs i del Rec del Camp Gros. El Segre rep a l'extrem del terme d'Estavar, per l'esquerra, el Rec de la Molinassa.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\nA Estavar es troben la Font del Pla del Corral, la de Ll\xc3\xadvia, o de la Bullobra, font ferruginosa, i la Font Travessa.\n_START_SECTION_\nCanals d'irrigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme d'Estavar es poden trobar la Branca del Rec de Callastre, el Rec de Bajanda, el Rec de Callastre, o Callastr\xc3\xad, el Rec de Ll\xc3\xadvia, el Rec del Mol\xc3\xad, el Rec d'Estavar i el Sif\xc3\xb3 del Rec d'Estavar, a m\xc3\xa9s de la Presa del Rec de Ll\xc3\xadvia.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nEls espais geogr\xc3\xa0fics concrets del terme d'Estavar es poden agrupar en obagues, com el Bac i els Bacs; boscc, com el Bosc Comunal d'Estavar; clots, com els Clots; colls, com el Coll d'\xc3\x88guet; comes, com la Coma, la Coma Lladre i la Coma de Callastre; costes, com les Costes i les Costetes; plans, com el Pla de l'Avall i el Pla del Corral; serres, com la Serra de Baladosa, la Serra del Bac de Vi\xc3\xa0, la Serra de Planells, tamb\xc3\xa9 anomenada l'Hipop\xc3\xb2tam, i el Serrat d'en Puig, i solanes, com la Solana.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides o espais geogr\xc3\xa0fics definits del terme d'Estavar s\xc3\xb3n l'Arbre, l'Arbolosa, o les Arboloses, l'Ar\xc3\xa7a, o la Coma, l'Avall, els Bagatells, Callastre, el Camp de l'Arbre de Baix, el Camp de l'Arbre de Dalt, el Camp de la Mina, el Camp de Porta, el Camp de Darrer Casa, el Camp Gros, els Camps de la Manua, els Camps de la Iglesi, la Carrerada, les Carrerades, la Closa, Coll d'\xc3\x88guet, el Disc, la Dura, l'Estacada, l'Escapada (zona de lleure), l'Esta\xc3\xbcja, l'Estrada, Font Travessa, les Foranques, la Gara, el Mas Sant Josep, la Mina, els Pasquers, el Pastoral, el Peir\xc3\xb3, Picobell, la Prada, el Prat de l'Aller, el Prat del Mol\xc3\xad, el Prat Gran, els Prats de l'Estruc, els Prats de Segre, el Puig de Terrossell, els Pujals, els Querrots, el Rec de la Manua, el Terrossell, els Tarters de Callastre i els Vinyals.\n_START_SECTION_\nSenyals termenals\n_START_PARAGRAPH_\nEls l\xc3\xadmits del terme d'Estavar amb top\xc3\xb2nims propis del terme d'Estavar s\xc3\xb3n el Clot de Baix de la Serra de Baladosa, la Creu del Rec de Palmanill, la Fita, la Peira Fita, el Pil\xc3\xb3 del Cim de la Serra de la Baladosa, el Pil\xc3\xb3 del Cim  de la Serra del Bac de Vi\xc3\xa0, el Pil\xc3\xb3 del Cim del Serrat d'en Puig i els Pilons de la Serra de Planells.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme comunal d'Estavar es poden trobar fins a tres carreteres departamentals: la N - 154 espanyola, que fa de termenal amb Ll\xc3\xadvia a l'extrem meridional del terme, la D - 33 i la seva variant, D - 33f. La D - 33 (N - 116, al Coll de la Perxa - Estavar) \xc3\xa9s la carretera que enlla\xc3\xa7a la principal carretera cerdana d'enlla\xc3\xa7 amb el Conflent i el Rossell\xc3\xb3 amb Estavar, on acaba el seu recorregut. Finalment, la D -33f \xc3\xa9s la continuacio de l'anterior des d'Estavar cap a \xc3\x88guet, on enlla\xc3\xa7a amb la D - 618. A m\xc3\xa9s, hi ha encara una carretera local que uneix Estavar amb Ll\xc3\xadvia.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nA l'extrem sud-est del terme es troba l'Estaci\xc3\xb3 d'Estavar, de la l\xc3\xadnia del Tren Groc. Est\xc3\xa0 situada al capdamunt d'un ampli revolt per a guanyar al\xc3\xa7ada, entre les estacions de Sallagosa i de Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nEstavar disposa del Servei a la demanda, i, a m\xc3\xa9s, en els pobles ve\xc3\xafns pot enlla\xc3\xa7a amb la l\xc3\xadnia 260, que uneix Perpiny\xc3\xa0 amb la Cerdanya passant per Prada, fins on \xc3\xa9s directa des de la capital del Rossell\xc3\xb3, Ri\xc3\xa0, Vilafranca de Conflent, Serdiny\xc3\xa0, Oleta, To\xc3\xa8s, Fontpedrosa, Fetges, Montllu\xc3\xads, Bolquera, Font-romeu, \xc3\x88guet, Targasona, Angostrina, Vilanova de les Escaldes, Ur, Enveig, la Tor de Querol, la Cabanassa, Sallagosa, Er, Na\xc3\xbcja, Oceja, la Guingueta d'Ix, Ur (fent un bucle a l'Alta Cerdanya), Enveig, la Tor de Querol, Porta i Port\xc3\xa8. Aquesta l\xc3\xadnia circula de dilluns a dissabte amb quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a la Cerdanya i cinc en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0, m\xc3\xa9s un servei diari extra divendres i dissabte i tres serveis en cada direcci\xc3\xb3 el diumenge.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nLes vies de comunicaci\xc3\xb3 d'Estavar amb els pobles i termes ve\xc3\xafns s\xc3\xb3n els dos camins de Gorguja (des de Bajanda i des d'Estavar), el Cam\xc3\xad de la Gara, antigament Cam\xc3\xad de Montllu\xc3\xads, o Cam\xc3\xad Vell de Montllu\xc3\xads, el de Ll\xc3\xadvia a Sallagosa, o Cam\xc3\xad Vell de Ll\xc3\xadvia, el de Bajanda a Montllu\xc3\xads, el de Bajanda a Sallagosa, el de Targasona, el d'Odell\xc3\xb3, la Carrerada, la Ruta de Font-romeu, o d'\xc3\x88guet, la Ruta de Ll\xc3\xadvia, la Ruta de Sallagosa i el Torn de Cerdanya. D'altra banda, els interiors del terme propi s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad de Bajanda, el de Callastre, els dos de la Baladosa, el del Clot, el del Forn, el dels Bagatells, el d'Esta\xc3\xbcja, el Carrer Clos, la Carretera i la Ruta de Callastre. Cal considerar tamb\xc3\xa9 el Passall\xc3\xads del Cam\xc3\xad de Gorguja, en el Segre.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLes activitats econ\xc3\xb2miques tradicionals d'Estavar estaven lligades, com arreu del pa\xc3\xads, als seus recursos naturals, en especial el bosc i les pastures, a m\xc3\xa9s del conreu de les terres a la zona plana meridional del terme, a la vall del Segre. De les quasi 200 hect\xc3\xa0rees conreades, unes 175 s\xc3\xb3n dedicades a prats i farratges, mentre que menys de 20 s\xc3\xb3n per a cereals i tan sols 3 a l'horta. \xc3\x89s molt important la producci\xc3\xb3 de llet, amb m\xc3\xa9s de 300 caps de bestiar bov\xc3\xad i de 800 d'ov\xc3\xad. El turisme s'hi ha desenvolupat una mica els darrers anys, amb dos c\xc3\xa0mpings i bastants cases de segona resid\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEstavar apareix en l'Acta de consagraci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de la Seu d'Urgell, fins ben recentment atribu\xc3\xafda a principis del segle IX, per\xc3\xb2 que despr\xc3\xa9s s'ha demostrat que cal endarrerir-la fins a comen\xc3\xa7aments de l'XI, moment en qu\xc3\xa8 tamb\xc3\xa9 consten possessions a Estavar de l'abadia de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0. El 1094, a m\xc3\xa9s, el comte de Cerdanya Guillem Ramon concedia el vilatge rural d'Estavar i totes les seves depend\xc3\xa8ncies a l'abadia esmentada. Ja al segle XIII, el senyoriu d'Estavar \xc3\xa9s en mans de Bernat II de Llo, senyor de So, Queragut i \xc3\x88vol, probablement per alienaci\xc3\xb3 dels b\xc3\xa9ns de l'abat de Cuix\xc3\xa0 Arnau. Poc despr\xc3\xa9s, per\xc3\xb2, li fou confiscat aquesta senyoria, que an\xc3\xa0 a parar a mans del comte Ramon Roger I de Foix. Tanmateix, el 1239, tot i que sota el vassallatge del de Foix, la senyoria d'Estavar retornava a Bernat III de Llo - So per iniciativa de Jaume I el Conqueridor. El n\xc3\xa9t de Bernat III, Bernat IV de So, era institu\xc3\xaft vescomte d'\xc3\x88vol, i en endavant Estavar estigu\xc3\xa9 unit a aquest vescomtat.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nAl llarg de l'Edat Moderna, Estavar an\xc3\xa0 passant de mans per ra\xc3\xb3 d'her\xc3\xa8ncies: el 1632 depenia del Comte de Guimer\xc3\xa0, i en el moment d'esclatar la Revoluci\xc3\xb3 Francesa n'era titular el Duc d'H\xc3\xadxar, hereu del Vescomtat d'\xc3\x88vol.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Estavar ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 13, dels Pirineus Catalans, que inclou els pobles d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Bolquera, Dorres, \xc3\x88guet, Eina, Enveig, Er, Estavar, Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, la Tor de Querol, Ur i Vallcebollera, de la comarca de l'Alta Cerdanya, els Angles, Font-rabiosa, Formiguera, Matamala, Puigbalador i Ral, de la del Capcir, i les viles de Montllu\xc3\xads, Prada i Vilafranca de Conflent i els pobles d'Aiguat\xc3\xa8bia i Talau, la Cabanassa, Campome, Canavelles, Catll\xc3\xa0, Caudiers de Conflent, Cens\xc3\xa0, Clar\xc3\xa0 i Villerac, Codalet, Conat, Escar\xc3\xb3, Eus, Fontpedrosa, J\xc3\xbajols, la Llaguna, Els Masos, Molig, Mosset, Noedes, Nyer, Oleta i \xc3\x88vol, Orbany\xc3\xa0, Orell\xc3\xa0, Plan\xc3\xa8s, Ralleu, Ri\xc3\xa0 i Cirac, Sant Pere dels Forcats, Saut\xc3\xb3, Serdiny\xc3\xa0, Soanyes i To\xc3\xa8s i Entrevalls, de la del Conflent, amb capitalitat a Prada. S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 Jean Castex i H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Josende, de la Uni\xc3\xb3 de la Dreta.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nEstavar forma part de la Comunitat de comunes Pirineus - Cerdanya, amb capitalitat a Sallagosa, juntament amb Angostrina i Vilanova de les Escaldes, Dorres, Enveig, \xc3\x88guet, Er, Estavar, la Guingueta d'Ix, Llo, Na\xc3\xbcja, Oceja, Palau de Cerdanya, Porta, Port\xc3\xa8, Sallagosa, Santa Llocaia, Targasona, La Tor de Querol, Ur i Vallcebollera.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nEstavar t\xc3\xa9 escola p\xc3\xbablica de car\xc3\xa0cter elemental, associada amb la d'Er, amb la qual es parteixen els nivells. Disposa tamb\xc3\xa9 de biblioteca, que obre cada dimecres i disposa d'un bon nombre de fons en catal\xc3\xa0. Com les altres poblacions de les rodalies, tenen com a refer\xc3\xa8ncia els col\xc2\xb7legis de secund\xc3\xa0ria de Font-romeu, Odell\xc3\xb3 i Vi\xc3\xa0, la Guingueta d'Ix i Oceja i els liceus de batxillerat i formaci\xc3\xb3 professional dels mateixos llocs._NEWLINE_D'altra banda, fins a onze associacions de diferents menes i car\xc3\xa0cters asseguren una rica vida cultural al poble. Activitats com cinema i festivals de m\xc3\xbasica, sobretot a l'estiu, s\xc3\xb3n comoartits amb els pobles dels entorns, Ll\xc3\xadvia inclosa."