b"\n_START_ARTICLE_\nMoires\n_START_PARAGRAPH_\nLes Moires (en grec antic \xce\x9c\xce\xbf\xe1\xbf\x96\xcf\x81\xce\xb1\xce\xb9), van ser, en mitologia grega, divinitats, filles de Nix, la Nit, segons Hes\xc3\xadode, i per tant pertanyien a la primera generaci\xc3\xb3 divina. Encara que hi ha altres genealogies, una de les quals les fa filles de Zeus i de Temis, i per tant germanes de les Hores, i una altra d'Anank\xc3\xa9. Igualment se troben citades al costat de Tique (la Sort, la Fortuna), que representa una idea semblant._NEWLINE_S\xc3\xb3n les deesses del dest\xc3\xad de cada persona i de la sort que li correspon en aquest m\xc3\xb3n. Eren imaginades com tres germanes, tres ancianes filadores, anomenades Cloto, L\xc3\xa0quesis i \xc3\x80tropos, que trenen els fils de les vides humanes i despr\xc3\xa9s els tallen. A la tradici\xc3\xb3 grega, s'apareixien a l'infant al cap de tres dies que hagu\xc3\xa9s nascut, per fixar el seu dest\xc3\xad. S\xc3\xb3n inflexibles amb el que es teixeix de cada persona, ja que encarnen una llei que ni els mateixos d\xc3\xa9us poden desobeir sense posar en perill l'ordre de l'univers. Fins i tot Zeus ha de seguir els seus designis, i impedeixen que tal deu o tal altre puguin afavorir els seus protegits._NEWLINE_Sovint s\xc3\xb3n representades com les teixidores del fil de la vida; \xc3\xa9s a dir, Cloto, la germana petita i la que presencia els naixements, dir\xc3\xadem que en el moment que neix una persona comen\xc3\xa7a a teixir el fil de la vida d'aquesta. Llavors L\xc3\xa0quesis, l'encarregada de decidir la durada de la vida de l'individu, teixeix el fil fins als anys que vol que visqui l'home o la dona. I finalment, \xc3\x80tropos, la germana gran, talla el fil de la vida amb les seves tisores d'or._NEWLINE_Les Parques s\xc3\xb3n les divinitats romanes equivalents, encarregades de decidir el dest\xc3\xad de les persones. Per part dels romans, tamb\xc3\xa9 reben uns altres noms: Nona (la menor), D\xc3\xa8cima (la mitjana) i Morta (la major)."