b"\n_START_ARTICLE_\nCil\xc3\xadcia francesa\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nL'inter\xc3\xa8s\xc2\xa0 de Fran\xc3\xa7a per Cil\xc3\xadcia, encara que manifestat des de la campanya de Napole\xc3\xb3 a Egipte i a S\xc3\xadria de 1798 a 1800,\xc2\xa0 havia augmentat des de l'adquisici\xc3\xb3 l'any 1909 per capitalistes franc\xc3\xa8s de la immensa granja de Mercimek (Mercimek \xc3\x87iftli\xc4\x9fi, 1.100\xc2\xa0km\xc2\xb2, \xc3\xa9s a dir equivalent a la Martinica) pertanyent al Sultan Abd\xc3\xbclhamid II, en compensaci\xc3\xb3 d'una part dels deutes de l'Imperi Otom\xc3\xa0. Aquesta granja, no obstant ser privada, havia estat gestionada com una granja d'Estat, en desenvolupament des de 1880, i corresponia m\xc3\xa9s o menys a una banda de terra que anava dels ports de Yumurtal\xc4\xb1k i Karata\xc5\x9f fins als voltants de Kozan i \xc4\xb0mamo\xc4\x9flu\n_START_SECTION_\nAcords\n_START_PARAGRAPH_\nL'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s havia entrar a la regi\xc3\xb3 el 2 de desembre de 1918, en virtut dels acords Sykes-Picot, despr\xc3\xa9s del armistici de Mudros. Aquests acords preveien que, a m\xc3\xa9s de\xc2\xa0 S\xc3\xadria, els francesos tindrien l'administraci\xc3\xb3 sobre la Anat\xc3\xb2lia del sud, amb la plana f\xc3\xa8rtil de Cil\xc3\xadcia, els ports de Mersin i \xc4\xb0skenderun (Alexandreta) i les mines de coure d'Ergani fins al nord de\xc2\xa0Mesopot\xc3\xa0mia, que constitu\xc3\xafen punts estrat\xc3\xa8gics. D'altra part, els camps petroliers de la vilaia otomana de Mossul constitu\xc3\xafen una prioritat absoluta pels brit\xc3\xa0nics. Segons l'acord passat, les forces brit\xc3\xa0niques guardarien les ciutats d'Antep (A\xc3\xafn Tab), Mara\xc5\x9f i Urfa fins a l'arribada dels francesos que havien d'instal\xc2\xb7lar-se en les regions d'Anat\xc3\xb2lia del sud que els havien estat concedides en l'acord._NEWLINE_L'acord franco-armeni en relaci\xc3\xb3 amb el suport dels nacionalistes armenis del Moviment Nacional Armeni als aliats durant la Primera Guerra mundial, va ser signat el 27 d'octubre de 1916. El ministre d'afers estrangeres, Aristide Briand, va utilitzar aquesta oportunitat per proporcionar tropes per complir els compromisos francesos. La Legi\xc3\xb3 Arm\xc3\xa8nia havia de tenir com a comandant al general Edmund Allenby. Els armenis van combatre a Palestina i a S\xc3\xadria, aix\xc3\xad com a Cil\xc3\xadcia despr\xc3\xa9s del armistici de Mudros. L'objectiu primer per constituir la Legi\xc3\xb3 era permetre una contribuci\xc3\xb3 arm\xc3\xa8nia al desmantellament de la regi\xc3\xb3 d'Anat\xc3\xb2lia del sud, fora de l'Imperi Otom\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nDesembarcaments a la mar Negra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s del armistici de Mudros el 20 d'octubre de 1918, la primera cosa que va fer l'ex\xc3\xa8rcit franc\xc3\xa8s fou controlar les mines de carb\xc3\xb3 otomanes, estrat\xc3\xa8gicament importants, en les quals\xc2\xa0 Fran\xc3\xa7a posse\xc3\xafa parts significatives. L'objectiu era, d'una part, prendre control d'una important font d'energia, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9, per altra part, cobrir les necessitats militars franceses. Aix\xc3\xb2 permetia tamb\xc3\xa9 impedir la distribuci\xc3\xb3 de carb\xc3\xb3 a Anat\xc3\xb2lia, que hauria pogut ser utilitzat per sostenir una insurrecci\xc3\xb3._NEWLINE_El 18 de mar\xc3\xa7 de 1919 dos canoneres franceses van desembarcar les seves respectives tropes en dos ports a la mar Negra, Zonguldak i Ere\xc4\x9fli, per controlar la regi\xc3\xb3 minera otomana. Confrontada a una resist\xc3\xa8ncia local, Fran\xc3\xa7a va comen\xc3\xa7ar a retirar les seves tropes d'Ere\xc4\x9fli el 8 de juny de 1920.\n_START_SECTION_\nOperacions a Tr\xc3\xa0cia i a Constantinoble\n_START_PARAGRAPH_\nLes principals operacions en aquesta regi\xc3\xb3 pretenien aportar un suport a les operacions estrat\xc3\xa8giques dels aliats. Una brigada francesa va entrar en Constantinoble el 12 de novembre de 1918. El 8 de febrer de 1919, el general Franchet de Esp\xc3\xa8rey, comandant en cap de les forces aliades d'ocupaci\xc3\xb3 a l'Imperi Otom\xc3\xa0, va arribar a Constantinoble. Va coordinar les activitats del govern otom\xc3\xa0 sota l'ocupaci\xc3\xb3 aliada._NEWLINE_La ciutat de Bursa, l'antiga capital otomana de gran import\xc3\xa0ncia a l'Anat\xc3\xb2lia del nord-oest, estava igualment a mans de les forces franceses, durant un curt per\xc3\xadode abans la gran ofensiva de l'ex\xc3\xa8rcit grec durant l'estiu de 1920, data en la qual la ciutat va caure a les mans dels grecs.\n_START_SECTION_\nCampanya de Cil\xc3\xadcia\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer establiment franc\xc3\xa8s a Cil\xc3\xadcia va tenir lloc el 17 de novembre de 1918 a Mersin amb una for\xc3\xa7a d'aproximadament 15.000 homes, principalment dels voluntaris de la Legi\xc3\xb3 Arm\xc3\xa8nia, acompanyats de 150 oficials francesos. Els primers objectius d'aquest contingent eren ocupar els ports i de desmantellar l'administraci\xc3\xb3 otomana. El 19 de novembre, Tars fou ocupat per assegurar els voltants i preparar l'establiment d'un quarter general a Adana._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l'ocupaci\xc3\xb3 de tota Cil\xc3\xadcia el desembre de 1918, les tropes franceses van ocupar les prov\xc3\xadncies otomanes d'Antep (A\xc3\xafn Tab), Mara\xc5\x9f (Maraix) i Urfa a Anat\xc3\xb2lia del sud avan\xc3\xa7at el 1919, cedides per les tropes brit\xc3\xa0niques com s'havia convingut. A l'extrem est de la zona d'ocupaci\xc3\xb3 del sud, la ciutat de Mardin va ser igualment ocupada durant 1 dia (el 21 de novembre de 1919._NEWLINE_Els governadors de Cil\xc3\xadcia nomenats per Fran\xc3\xa7a a la zona francesa d'ocupaci\xc3\xb3 del sud foren Louis Romieu (2 de desembre de 1918 l'1 de gener de 1919), \xc3\x89douard Br\xc3\xa9mond (1 de gener de 1919 a setembre de 1920) i Julien Dufieux (setembre de 1920 a  23 de desembre de 1921), Julien Dufieux. A les regions ocupades, els francesos van enfrontar la resist\xc3\xa8ncia de la majoria turca des de primera hora, principalment perqu\xc3\xa8 eren associats als objectius armenis._NEWLINE_Els francesos volien tamb\xc3\xa9 instal\xc2\xb7lar-se a S\xc3\xadria. Amb una pressi\xc3\xb3 exercida sobre els francesos, Cil\xc3\xadcia seria f\xc3\xa0cilment deixada a mans dels nacionalistes turcs. Les muntanyes del Taure eren importants per Mustafa Kemal. D'altra banda els soldats francesos eren estrangers a la regi\xc3\xb3 i utilitzaven una mil\xc3\xadcia arm\xc3\xa8nia per obtenir les seves informacions; els turcs fins llavors havien cooperat amb les tribus \xc3\xa0rabs de la regi\xc3\xb3. En relaci\xc3\xb3 amb Fran\xc3\xa7a, Mustafa Kemal havia em\xc3\xa8s la idea que si l'amena\xc3\xa7a grega podia ser dispersada, els francesos acceptarien una retirada._NEWLINE_La resist\xc3\xa8ncia de les forces nacionals va ser una enorme sorpresa per la Fran\xc3\xa7a. La culpa va ser donada a les forces brit\xc3\xa0niques que no havien pas controlat el poder de resist\xc3\xa8ncia dels locals. L'opci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica d'obrir un front al sud oposant els armenis a les forces turques va fracassar despr\xc3\xa9s de la derrota de les forces gregues i brit\xc3\xa0niques a l'oest._NEWLINE_El 1er de novembre de 1919, dos dies despr\xc3\xa9s de la presa pels francesos de Mara\xc5\x9f, l'incident de S\xc3\xbct\xc3\xa7\xc3\xbc Imam, nomenat aix\xc3\xad pel nom del defensor de tres dones turques fustigades i agredides al carrer per auxiliars de la Legi\xc3\xb3 Arm\xc3\xa8nia, fou l'element desencadenant de les tensions a la ciutat. S\xc3\xbct\xc3\xa7\xc3\xbc Imam va disparar un dels agressors i es va veure obligat a amagar-se. L'incident va desencadenar una s\xc3\xa8rie d'esdeveniments que van portar a la majoria turca de Mara\xc5\x9f a aixecar-se contra les forces d'ocupaci\xc3\xb3, i del qual el punt culminant es va traduir per una guerrilla urbana a gran escala dos mes despr\xc3\xa9s de l'incident. Despr\xc3\xa9s de vint-i-dos dies de combat urb\xc3\xa0, l'11 de febrer de 1920, les tropes d'ocupaci\xc3\xb3 franceses es van veure for\xc3\xa7ades a desallotjar Mara\xc5\x9f, seguides de la comunitat arm\xc3\xa8nia de la ciutat, sota els assalts repetits dels revolucionaris turcs. Els rebels de Mara\xc5\x9f van continuar l'esfor\xc3\xa7 de guerra prenent part a la reconquesta d'altres punts de la regi\xc3\xb3, for\xc3\xa7ant les forces franceses a retirar-se gradualment, ciutat a ciutat.\n_START_SECTION_\nTractat de pau de Cil\xc3\xadcia; final de les hostilitats\n_START_PARAGRAPH_\nEl conflicte es va acabar oficialment amb l'acord d'Ankara, signat entre els representants del Govern franc\xc3\xa8s i la Gran Assemblea Nacional de Turquia el 20 d'octubre de 1921 i finalitzat per l'armistici de Mudanya.\n_START_SECTION_\nRetirada i moviments de poblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes forces franceses es van retirar de tota la zona d'ocupaci\xc3\xb3 al comen\xc3\xa7ament de 1922, aproximadament 10 mesos abans de l'armistici de Mudanya. A partir del 3 de gener, les tropes franceses van desallotjar Mersin i D\xc3\xb6rtyol; el 5 de gener, Adana, Ceyhan i Tars.\xc2\xa0 L'evacuaci\xc3\xb3 va quedar acabada el 7 de gener, quan les \xc3\xbaltimes tropes van abandonar Osmaniye._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament de 1919, en col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 militar, les tropes franco-gregues van travessar el riu Maritsa per ocupar la ciutat de Uzunk\xc3\xb6pr\xc3\xbc a Tr\xc3\xa0cia, aix\xc3\xad com les l\xc3\xadnies de ferrocarrils fins a l'estaci\xc3\xb3 de Had\xc4\xb1mk\xc3\xb6y prop de \xc3\x87atalca als voltants d'Istanbul. El setembre de 1922, al final de la guerra greco-turca (1919-1922), durant la retirada dels grecs davant l'avan\xc3\xa7 dels revolucionaris turcs, les forces franceses es van retirar de les seves posicions a prop dels Dardanels mentre que els brit\xc3\xa0nics estaven disposats a mantenir les seves posicions. El govern brit\xc3\xa0nic va enviar una demanda de suport militar a les seves col\xc3\xb2nies. La resposta va ser negativa i els francesos van indicar als brit\xc3\xa0nics la intenci\xc3\xb3 dels aliats de no pas intervenir en favor de Gr\xc3\xa8cia. Les tropes gregues i franceses es van retirar doncs m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del riu Maritsa.\n_START_SECTION_\nEpilog\n_START_PARAGRAPH_\nLa Fran\xc3\xa7a va tenir millors relacions amb els turcs durant la guerra d'independ\xc3\xa8ncia turca trencant la Triple Entente i signant un acord separat amb els revolucionaris turcs. El tractat d'Ankara o l'acord Franklin-Bouillon no van poder pas resoldre els problemes en relaci\xc3\xb3 amb el sandjak d'Alexandreta. No obstant aix\xc3\xb2 de les relacions positives, franco-turques almenys, van ser mantingudes en virtut del principi de defensa de la sobirania dels Estats. La pol\xc3\xadtica francesa que sostenia el moviment d'independ\xc3\xa8ncia turc va agafar forma durant la Confer\xc3\xa8ncia de Lausana sobre l'abolici\xc3\xb3 de les capitulacions. Les objeccions franceses durant les discussions sobre l'abolici\xc3\xb3, van ser percebudes com si la Fran\xc3\xa7a viol\xc3\xa9s la independ\xc3\xa8ncia turca i la seva sobirania. D'altra banda el fet que el sandjak d'Alexandreta, que segons Misak-\xc4\xb1 Milli hauria hagut d'estar incl\xc3\xb2s a l'interior de les fronteres nacionals turques, quedava sota el control franc\xc3\xa8s tamb\xc3\xa9 va contribuir a la tensi\xc3\xb3 entre els dos pa\xc3\xafsos. L'actitud positiva desenvolupada amb el tractat d'Ankara no descansava principalment m\xc3\xa9s que sobre una base amistosa, tot i que limitada._NEWLINE_L'inter\xc3\xa8s financer franc\xc3\xa8s, a saber els deutes otomans, va ser arranjat per la jove Rep\xc3\xbablica de Turquia, conforme al tractat de Lausana. Les temptatives de modificaci\xc3\xb3 de l'estructura \xc3\xa8tnica de la regi\xc3\xb3, a l'avantatge de la minoria arm\xc3\xa8nia alimentada amb nous colons, igualment hi va jugar un paper."