b"\n_START_ARTICLE_\nRatpenat pescador gros\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl ratpenat pescador gros \xc3\xa9s un ratpenat gran que fa entre 10,9 i 12,7 cent\xc3\xadmetres i pesa entre 50 i 90 grams. Els mascles tendeixen a ser m\xc3\xa9s grans que les femelles, amb una mitjana de 67 grams en el cas dels mascles i de 56 grams en el cas de les femelles. Tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n diferents en el color del pelatge. Els mascles tenen un pelatge d'un color taronja brillant a l'esquena mentre que les femelles el tenen de color gris. No obstant aix\xc3\xb2, ambd\xc3\xb3s sexes tenen el revers p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid i poden tenir una l\xc3\xadnia p\xc3\xa0l\xc2\xb7lida que recorre el centre de l'esquena. Aquesta esp\xc3\xa8cie t\xc3\xa9 unes fosses nasals arrodonides que s'obren cap endavant i avall. T\xc3\xa9 unes orelles allargades i puntegudes amb un trague encarat cap a la vora exterior. T\xc3\xa9 llavis suaus, encara que el llavi superior est\xc3\xa0 dividit per un plec de pell, mentre que el llavi inferior t\xc3\xa9 una berruga per sobre els plecs de pell que s'estenen fins a la barbeta. _NEWLINE_El ratpenat pescador gros t\xc3\xa9 una envergadura d'ales d'un metre. L'ala d'aquesta esp\xc3\xa8cie \xc3\xa9s m\xc3\xa9s llarga que el cap i el cos combinats i un 65% de la seva envergadura prov\xc3\xa9 del tercer dit. El moviment de les seves ales \xc3\xa9s lent quan vola. Neda amb prou habilitat remant amb les ales. T\xc3\xa9 unes bosses a les galtes que s\xc3\xb3n \xc3\xbatils per emmagatzemar l'aliment. Les potes posteriors i els peus s\xc3\xb3n particularment grans.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i h\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nViu des de M\xc3\xa8xic fins al nord de l'Argentina i la majoria d'illes del Carib. Encara que enorme, la seva \xc3\xa0rea de distribuci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s desigual, ja que es limita a les terres baixes prop de l'aigua i zones costaneres aix\xc3\xad com les conques fluvials. Hi ha variacions geogr\xc3\xa0fica de l'esp\xc3\xa8cie que estan classificades com a subesp\xc3\xa8cies. Els individus del Carib s\xc3\xb3n grans i solen tenir la franja dorsal mitjana p\xc3\xa0l\xc2\xb7lida, tot i que varien en el pelatge. A les guaianes i la conca de l'amazones, s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petits i foscos i no tenen la franja dorsal mitjana p\xc3\xa0l\xc2\xb7lida. A l'est de Bol\xc3\xadvia, al sud del Brasil i al nord de l'Argentina tendeixen a ser grans i p\xc3\xa0l\xc2\xb7lids, m\xc3\xa9s del que ho s\xc3\xb3n altres subesp\xc3\xa8cies._NEWLINE_El ratpenat pescador gran viu principalment a les terres baixes tropicals, on es troben normalment als estanys i rierols, aix\xc3\xad com als estuaris i llacunes costaneres.\n_START_SECTION_\nEcologia\n_START_PARAGRAPH_\nViu en col\xc3\xb2nies que es conten per centenars d'individus. A Trinitat i Tobago, es refugien a forats d'arbres com el mangle vermell i la balata vermella. Tamb\xc3\xa9 es refugien en coves marines profundes. Com la majoria de ratpenats s\xc3\xb3n animals nocturns._NEWLINE_Les femelles estan en juntes en grups mentre descansen, solen anar acompanyades per un mascle i s'associen amb els mateixos individus al mateix lloc durant molts anys sense veure's afectades pels canvis en els mascles i els moviments del grup a diferents refugis. Un mascle pot estar amb un grup de femelles durant dues o m\xc3\xa9s temporades reproductives. Els mascles solters estan separats de les femelles i poden viure sols o en petits grups. Les femelles cerquen aliment en solitari o amb els seus companys de refugi, amb grups estables de femelles que segueixen cercant aliment a les mateixes \xc3\xa0rees durant molt de temps. Els mascles s'alimenten sols a \xc3\xa0rees m\xc3\xa9s grans i separades de les de les femelles.\n_START_SECTION_\nDieta i ca\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nEl ratpenat pescador gros \xc3\xa9s una de les poques esp\xc3\xa8cies de ratpenats que s'ha adaptat a menjar peix. No obstant aix\xc3\xb2, s'alimenta tant de peixos com d'insectes. Durant l'estaci\xc3\xb3 plujosa, la seva font principal d'aliments s\xc3\xb3n els insectes, com les arnes i els cole\xc3\xb2pters. Durant l'estaci\xc3\xb3 seca, s'alimenten principalment de peixos, aix\xc3\xad com crancs, escorpins i carideus, en menor mesura. Ca\xc3\xa7a peixos especialment durant la marea alta localitzant-los fent \xc3\xbas de l'ecolocalitzaci\xc3\xb3. Quan cerca preses, vola alt i en cercles. Si detecta un peix saltant, descendeix fins prop de la superf\xc3\xadcie de l'aigua al lloc on f\xc3\xa9u el salt i disminueix la durada del pols i la periodicitat dels seus senyals d'ecolocalitzaci\xc3\xb3. El ratpenat pescador gros tamb\xc3\xa9 pot cercar aliment arrossegant els peus sobre la superf\xc3\xadcie de l'aigua. Utilitza aquesta t\xc3\xa8cnica a les zones on els salts dels peixos s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents o en \xc3\xa0rees on pr\xc3\xa8viament havia fet una captura amb \xc3\xa8xit.\n_START_SECTION_\nEcolocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEmeten uns senyals d'ecolocalitzaci\xc3\xb3 que s\xc3\xb3n o b\xc3\xa9 a una freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia constant (CF), freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia modulada (FM) o una combinaci\xc3\xb3 de les dues (CF-FM). Els senyals m\xc3\xa9s llargs s\xc3\xb3n els senyals de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia constant que duren t\xc3\xadpicament 13,3 ms, podent arribar als 17 ms. Els senyals combinats de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia constant i modulada s\xc3\xb3n senyals de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia constant seguits de senyals de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia modulada. En aquest tipus de senyals, la primera \xc3\xa9s de 8,9 ms amb una freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia entre 52,8 i 56,2 kHz, mentre que la segona t\xc3\xa9 una durada de 3,9 ms amb una amplada de banda de 25,9 kHz. Tenen dos tipus de senyals durant el vol. Al primer tipus els impulsos de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia constant comencen a 60 kHz i poden caure no m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de 50 kHz. Al segon, els impulsos de freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia constant comencen a 60 kHz i poden caure durant m\xc3\xa9s d'una octava.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'embar\xc3\xa0s de les femelles t\xc3\xa9 lloc des del setembre fins al gener i la lact\xc3\xa0ncia comen\xc3\xa7a al novembre i s'allarga fins a l'abril. A cada gestaci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s neix una cria. Els mascles s'aparellen principalment a la tardor i a l'hivern. Els joves romanen al refugi durant un mes fins que poden volar per si mateixos. Tant el mascle com la femella tenen cura dels joves.\n_START_SECTION_\nEstat de conservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que en conjunt no es tracta d'una esp\xc3\xa8cie en perill, est\xc3\xa0 amena\xc3\xa7ada per la contaminaci\xc3\xb3 de l'aigua, la persecuci\xc3\xb3, els canvis de nivells d'aigua i la desforestaci\xc3\xb3."