b"\n_START_ARTICLE_\nBisbat de Solsona\n_START_SECTION_\nLa di\xc3\xb2cesi\n_START_PARAGRAPH_\nSituada al centre de Catalunya i amb una poblaci\xc3\xb3 eminentment rural, la di\xc3\xb2cesi s'allarga des dels plans d'Urgell fins a les muntanyes del Cad\xc3\xad i les fonts del Llobregat, i s'est\xc3\xa9n per les comarques del Pla d\xe2\x80\x99Urgell, l\xe2\x80\x99Urgell, la Segarra, el Solson\xc3\xa8s, el Bages i el Bergued\xc3\xa0. L'extensi\xc3\xb3 territorial \xc3\xa9s de 3.536 quil\xc3\xb2metres quadrats dividida en 174 parr\xc3\xb2quies agrupades en 6 arxiprestats diferents.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser creat el 1593 a partir de parr\xc3\xb2quies pertanyents a les di\xc3\xb2cesis d'Urgell i Vic. El seu naixement es deu al desig del rei Felip II de Castella de crear prop de la frontera una s\xc3\xa8rie de di\xc3\xb2cesis que fossin una barrera contra la penetraci\xc3\xb3 dels hugonots o protestants. Amb anterioritat s'havia promogut la creaci\xc3\xb3 dels bisbats de Jaca i Barbastre (1571) i l'adscripci\xc3\xb3 del bisbat d'Elna a l'arxidi\xc3\xb2cesi de Tarragona (1573) i cap a l'any 1589 es tractava a Roma la creaci\xc3\xb3 de tres nous bisbats a Catalunya amb seu a Solsona, Manresa i Balaguer. Felip II propos\xc3\xa0 al papa Sixt V la creaci\xc3\xb3 de les tres di\xc3\xb2cesis -o almenys dues d'elles- donant sempre prefer\xc3\xa8ncia a la instauraci\xc3\xb3 de la seu solsonina. La petici\xc3\xb3 es va ajornar arran de la mort del papa Sixt V i la successi\xc3\xb3 dels papes Urb\xc3\xa0 VII (1590), Gregori XIV (1590-91) i Innocenci IX (1591). Fins l'arribada del papa Climent VIII (1592-1605) no es va resoldre la petici\xc3\xb3 amb la secularitzaci\xc3\xb3 de totes les can\xc3\xb2niques agustinianes de Catalunya i la creaci\xc3\xb3 d'una \xc3\xbanica di\xc3\xb2cesi amb seu a Solsona tal com recull una butlla de l'1 d'agost de 1593._NEWLINE_La seva constituci\xc3\xb3 no va estar exempta de conflicte at\xc3\xa8s que inicialment s'hi van incloure 258 parr\xc3\xb2quies del bisbat d'Urgell, per\xc3\xb2 l'oposici\xc3\xb3 dels successius bisbes d'Urgell a la desmembraci\xc3\xb3 d'algunes d'elles i d'un plet que dur\xc3\xa0 del 1593 al 1691 va reduir el nombre de parr\xc3\xb2quies a 114, despr\xc3\xa9s d'arribar l'afer a mans del rei Felip IV de Castella i del papa Gregori XV. Del bisbat de Vic procedien 21 parr\xc3\xb2quies pertanyents als deganats de T\xc3\xa0rrega i Cervera i s'arrib\xc3\xa0 a una conc\xc3\xb2rdia que va passar per la ren\xc3\xbancia del bisbe de Solsona a incloure a la nova di\xc3\xb2cesi el deganat d'Els Prats de Rei amb Calaf i les seves parr\xc3\xb2quies, sufrag\xc3\xa0nies de l'abat de Ripoll, per\xc3\xb2 afegint una s\xc3\xa8rie de parr\xc3\xb2quies del domini de l'abat com les de Merl\xc3\xa8s, Borred\xc3\xa0, Aranyonet, Obiols, Gargall\xc3\xa0, Sorba i Salou._NEWLINE_El nou bisbat es va nodrir de les rendes de l'antiga can\xc3\xb2nica agustiniana i monestir de Santa Maria de Solsona, de les can\xc3\xb2niques de Vilabertran i Roca-rossa (bisbat de Girona), de Sant Pere de Clar\xc3\xa0 (bisbat de Barcelona) i dels priorats suprimits de Gualter i de Cellers (bisbat d'Urgell) que van ser destinades a la dotaci\xc3\xb3 de quatre dignitats i dels dotze canonicats simples de la nova catedral. El papa tamb\xc3\xa9 destin\xc3\xa0 les rendes de les can\xc3\xb2niques de Serrabona i de Castellnou (bisbat d'Elna) per edificar la catedral i la sagristia. L'any 1594 fou nomenat el primer bisbe, Llu\xc3\xads de San\xc3\xa7 i Manegat, que va haver de fer front als conflictes relacionats amb la composici\xc3\xb3 territorial del nou bisbat._NEWLINE_El 1620, el papa Pau V erig\xc3\xad en universitat el col\xc2\xb7legi de Sant Miquel i Sant Gabriel de Solsona, regentat pels dominics, amb facultat de donar t\xc3\xadtols i amb la finalitat de suplir la manca d'un seminari dioces\xc3\xa0. El tercer bisbe dioces\xc3\xa0 fou Miguel de los Santos de San Pedro que va ser lloctinent de Catalunya entre els anys 1627 i 1629. Durant la Guerra dels Segadors (1640-1652) la di\xc3\xb2cesi fou ocupada pels francesos entre els anys 1644 i 1655 i va estar tretze anys sense bisbe, ja que ni els bisbes Jos\xc3\xa9 La\xc3\xadnez i Juan Chaveri, designats per Felip IV de Castella, ni l'ardiaca d'Urgell Vicen\xc3\xa7 Margarit, nomenat pel rei de Fran\xc3\xa7a, no van prendre possessi\xc3\xb3 mai de la di\xc3\xb2cesi. _NEWLINE_La successi\xc3\xb3 episcopal va continuar amb Francesc Roger a partir de 1656 i va ser ininterrompuda fins al 1838 quan va comen\xc3\xa7ar un llarg per\xc3\xadode de seu vacant que va acabar el 1851 amb la supressi\xc3\xb3 del bisbat acordada entre el Govern d'Espanya i la Santa Seu a trav\xc3\xa9s d'un concordat. Entre 1838 i 1891 una s\xc3\xa8rie de vicaris capitulars es van encarregar d'administrar la di\xc3\xb2cesi -durant la seu vacant- i el seu territori -despr\xc3\xa9s de la supressi\xc3\xb3- i van evitar-ne l'esquarterament. L'any 1835 les parr\xc3\xb2quies de Borred\xc3\xa0 i Aranyonet retornaren a la di\xc3\xb2cesi de Vic. _NEWLINE_Tot i aquestes vicissituds, el 1846 es va crear el seminari dioces\xc3\xa0, es va crear el butllet\xc3\xad oficial de la di\xc3\xb2cesi, des de 1866, i es va introduir noves congregacions religioses com les carmelites de la caritat (1829) o els claretians (1878)._NEWLINE_El 1891 el bisbe de Vic, Josep Morgades, fou nomenat administrador apost\xc3\xb2lic de Solsona i s'inici\xc3\xa0 l'esperit que va portar a la restauraci\xc3\xb3 del bisbat. L'\xc3\xbanica dificultat que el Govern d'Espanya posava a la restauraci\xc3\xb3 de la di\xc3\xb2cesi era la manca de dotaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica estatal per assegurar la dotaci\xc3\xb3 d'un nou bisbe. Es va iniciar una campanya per reunir al Banc d'Espanya el capital suficient i l'\xc3\xa8xit fou tal que la reina regent Maria Cristina va decretar el 1895 la creaci\xc3\xb3 d'una administraci\xc3\xb3 apost\xc3\xb2lica a Solsona independent de la di\xc3\xb2cesi de Vic. El primer administrador amb aquest nou estatus va ser el solson\xc3\xad Ramon Riu i Cabanes que va ser consagrat bisbe i gr\xc3\xa0cies a les pressions dels successius bisbes administradors apost\xc3\xb2lics, de la di\xc3\xb2cesi i a les gestions del cardenal Francesc Vidal i Barraquer -antic administrador apost\xc3\xb2lic-, el 1933, el papa Pius XI va restaurar seu episcopal amb ple dret i va nomenar bisbe de Solsona a Valent\xc3\xad Comellas, bisbe administrador apost\xc3\xb2lic des de 1919._NEWLINE_El reconeixement de la restauraci\xc3\xb3 de la di\xc3\xb2cesi per part del Govern d'Espanya va arribar el 1945 amb el nomenament del bisbe Vicent Enrique i Taranc\xc3\xb3n, durant l'episcopat del qual es van incloure al territori dioces\xc3\xa0 22 parr\xc3\xb2quies corresponents al bisbat de Vic._NEWLINE_Actualment la di\xc3\xb2cesi es divideix en 174 parr\xc3\xb2quies agrupades en 6 arxiprestats diferents.\n_START_SECTION_\nLa C\xc3\xbaria Diocesana\n_START_PARAGRAPH_\nLa C\xc3\xbaria Diocesana consta d\xe2\x80\x99aquells organismes i persones que ajuden el bisbe en el govern de tota la di\xc3\xb2cesi, sobretot en la direcci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99activitat pastoral, en l\xe2\x80\x99administraci\xc3\xb3 de la di\xc3\xb2cesi i en l\xe2\x80\x99exercici de la potestat judicial. El nomenament dels qui exerceixen c\xc3\xa0rrecs a la C\xc3\xbaria Diocesana pertoca al bisbe dioces\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEl vicari general\n_START_PARAGRAPH_\nEl vicari general \xc3\xa9s constitu\xc3\xaft i nomenat lliurement pel bisbe i l'ajuda en el govern de tota la di\xc3\xb2cesi. Ha de reunir la condici\xc3\xb3 de sacerdot i li correspon la potestat executiva que pertoca al bisbe dioces\xc3\xa0: pot realitzar tots els actes administratius, excepte aquells que s\xc3\xb3n exclusius del bisbe.\n_START_SECTION_\nEls vicaris episcopals\n_START_PARAGRAPH_\nEl vicari o els vicaris episcopals poden ser constitu\xc3\xafts de forma temporal pel bisbe dioces\xc3\xa0 i gaudeixen de la mateixa potestat ordin\xc3\xa0ria que correspon al vicari general en una part de la di\xc3\xb2ceis, en una certa classe d'afers o respecte als fidels d'un ritu determinat o a un cert grup de persones.\n_START_SECTION_\nEl canceller\n_START_PARAGRAPH_\nEl canceller \xc3\xa9s notari i secretari de la c\xc3\xbaria i \xc3\xa9s el responsable que es redactin i s'expedeixin les actes de la c\xc3\xbaria i que siguin guardades a l'arxiu.\n_START_SECTION_\nEl Consell per als Assumptes Econ\xc3\xb2mics i l'ec\xc3\xb2nom\n_START_PARAGRAPH_\nEl Consell per als Assumptes Econ\xc3\xb2mics \xc3\xa9s presidit pel bisbe dioces\xc3\xa0 o per un delegat seu i est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per almenys tres fidels experts en economia i en dret civil nomenats pel bisbe per un per\xc3\xadode de cinc anys. T\xc3\xa9 la funci\xc3\xb3, a banda de les encomanades per les normes, d'elaborar el pressupost d'ingressos i despeses per a tot el r\xc3\xa8gim de la di\xc3\xb2cesi de l'any entrant i d'aprovar els comptes d'ingressos i despeses al final de l'any._NEWLINE_L'ec\xc3\xb2nom \xc3\xa9s un expert en economia a qui correspon administrar els b\xc3\xa9ns de la di\xc3\xb2cesi sota l'autoritat del bisbe i executar les despeses del bisbat. \xc3\x89s nomenat pel bisbe per un per\xc3\xadode de cinc anys havent escoltat el col\xc2\xb7legi de consultors i el consell per als assumptes econ\xc3\xb2mics.\n_START_SECTION_\nEl Consell Presbiteral i el Col\xc2\xb7legi de Consultors\n_START_PARAGRAPH_\nEl Consell Presbiteral \xc3\xa9s l'\xc3\xb2rgan consultiu que representa el presbiteri i ajuda el bisbe en el govern de la di\xc3\xb2cesi per tal de proveir al m\xc3\xa0xim al b\xc3\xa9 pastoral de la mateixa. Est\xc3\xa0 integrat per preveres, aproximadament la meitat dels quals s\xc3\xb3n elegits lliurement pels sacerdots de la di\xc3\xb2cesi. La resta de membres tenen la condici\xc3\xb3 de membre nat per ra\xc3\xb3 de l'ofici que tenen encomanat o b\xc3\xa9 son nomenats directament pel bisbe. El mandat dels seus components \xc3\xa9s de cinc anys. Presideix l'organisme el bisbe dioces\xc3\xa0 que en convoca les reunions i determina les q\xc3\xbcestions a tractar._NEWLINE_El Col\xc2\xb7legi de Consultors \xc3\xa9s un organisme que compleix les funcions del Consell Presbiteral en cas de seu vacant i fins a la seva nova constituci\xc3\xb3 un cop a pres possessi\xc3\xb3 el nou bisbe. L'integren entre sis i dotze membres del Consell Presbiteral nomenats lliurement pel bisbe dioces\xc3\xa0 per un mandat de cinc anys. El col\xc2\xb7legi \xc3\xa9s presidit pel bisbe i en cas de seu impedida o vacant el qui el substitueixi de forma interina.\n_START_SECTION_\nEl cap\xc3\xadtol catedralici\n_START_PARAGRAPH_\nEl cap\xc3\xadtol de canonges catedralici \xc3\xa9s un col\xc2\xb7legi de sacerdots al qual correspon la celebraci\xc3\xb3 de les funcions lit\xc3\xbargiques m\xc3\xa9s solemnes a l'esgl\xc3\xa9sia catedral. Els seus estatuts determinen el nombre de canonges i les funcions del cap\xc3\xadtol i de cadascun dels canonges respecte al culte div\xc3\xad i l'exercici del ministeri. S\xc3\xb3n designats pel bisbe dioces\xc3\xa0, havent escoltat pr\xc3\xa8viament el cap\xc3\xadtol. Entre els canonges, n'hi ha d'haver un que sigui el deg\xc3\xa0 i presideixi el cap\xc3\xadtol.\n_START_SECTION_\nEl Consell Pastoral\n_START_PARAGRAPH_\nEl Consell Pastoral investiga i pondera, sota l'autoritat del bisbe, tot el que es refereix a les activitats pastorals i pot proposar conclusions pr\xc3\xa0ctiques. Est\xc3\xa0 integrat per fidels que estiguin en plena comuni\xc3\xb3 amb l'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica: clergues, membres dels instituts de vida consagrada i laics. Els seus membres han de ser escollits de tal manera que quedin representades les diverses regions de la di\xc3\xb2cesi, les condicions socials i les professions, i tamb\xc3\xa9 la part que tenen de forma individual o associats en l'apostolat.\n_START_SECTION_\nComunitats religioses\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi de Solsona compta amb 3 comunitats religioses masculines, 20 comunitats religioses femenines i una de verges consagrades."