b"\n_START_ARTICLE_\nJohn Jonston\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nJonston va n\xc3\xa9ixer a Szamotu\xc5\x82y, fill de Simon Johnston, que va\xc2\xa0 emigrar al Confederaci\xc3\xb3 de Pol\xc3\xb2nia i Litu\xc3\xa0nia des d'Esc\xc3\xb2cia. La seva primera educaci\xc3\xb3 va ser patrocinada per un dels seus dos oncles paterns que havien vingut a la Confederaci\xc3\xb3 amb el pare._NEWLINE_Des de 1611 Jonston va assistir a l'escola de la Unitat dels Brethren a Ostror\xc3\xb3g, i despr\xc3\xa9s a la Schoenaichianum a Bytom, i des de 1619 al gymnasium de Torun, Reial de Pr\xc3\xbassia. Com a Calvinista, no podia assistir a la Universitat Jagell\xc3\xb2nica controlada pel catolicisme. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, va obtenir el seu primer t\xc3\xadtol a la Universitat de St Andrews (1622-25; M. A., 1623), on va estudiar teologia, filosofia escol\xc3\xa0stica, i la llengua hebrea. Entre els seus benefactors destaca el Primat de Tot Esc\xc3\xb2cia, John Spottiswoode._NEWLINE_El 1625 Jonston va tornar a la confederaci\xc3\xb3 polonesa-lituana. Fins al 1628 va ser tutor privat a la casa de la fam\xc3\xadlia Kurtzbach-Zawadski a Leszno, on va ser un membre actiu de la Unitat dels Brethren de la comunitat. Al voltant de 1625-28 va publicar Enchiridion historiae naturalis, que el 1657 seria tradu\xc3\xafda a l'angl\xc3\xa8s._NEWLINE_El 1628 Jonston va viatjar al Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic (Wittenberg, Leipzig, Frankfurt, Franeker) per reprendre els seus estudis. Va assistir a la Universitat de Cambridge, on va estudiar bot\xc3\xa0nica i medicina) i a les Universitats de Frankfurt, Franeker i Leiden, on es va matricular el 1630. Aquest mateix any, se li va oferir una c\xc3\xa0tedra de filosofia a Deventer, per\xc3\xb2 va declinar-lo, preferint tornar a la Confederaci\xc3\xb3 per ser novament tutor privat, aquest cop a la mansi\xc3\xb3 de Rafa\xc5\x82 Leszczy\xc5\x84ski, voivode de Be\xc5\x82z, on va tutoritzar el seu fill, Bogus\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski._NEWLINE_El 1632 Jonston va viatjar a l'estranger amb Bogus\xc5\x82aw i diversos fills d'altres magnats de la Confederaci\xc3\xb3. La seva primera parada va ser Franeker (1632), seguida de Leiden i Amsterdam (totes aquell mateix any), on Jonston publicaria la seva Thautomatographia naturalis. El 1634 van visitar Anglaterra, tornant a Leiden, on Jonston va rebre el t\xc3\xadtol M. D.; poc despr\xc3\xa9s rebria un seg\xc3\xb3n greu en M. D. (ad eundem) per Cambridge. Aquell any tamb\xc3\xa9 rebria un Ph D., per ambdues universitats, per a la seva tesi De febribus ( la Febre). Bogus\xc5\x82aw, Jonston i els altres van viatjar per Europa fins a 1636, tornant a Pol\xc3\xb2nia despr\xc3\xa9s de la not\xc3\xadcia de la mort del pare de Bogus\xc5\x82aw. Jonston va tornar a Leszno, quedant-se a la casa d'un Leszczy\xc5\x84ski, al servei del qual va adquirir el t\xc3\xadtol de Archiater Civitatis et Lesnensis Physicus Ordinarius._NEWLINE_A Leszno va treballar a la seva Acad\xc3\xa8mia, on va guanyar-se l'amistat de Comenius, que va ser un altre membre destacat de l'Acad\xc3\xa8mia de la facultat. El 1642 Jonston novament rebutjava una oferta a la c\xc3\xa0tedra d'un departament estranger (aquest cop, de la de medicina a Frankfurt). Aquell mateix any, la seva obra Idea universae practicae medicinae va ser publicada a Amsterdam (tradu\xc3\xafda a l'angl\xc3\xa8s el 1652). Jonston tornaria a rebutjar m\xc3\xa9s ofertes de Heidelberg i de Leiden._NEWLINE_El 1652 va comprar (o heretar) una finca a Ziebendorf (ara Sk\xc5\x82adowice) prop de Legnica. El 1665, seguint la guerra polaco-sueca (El Diluvi), que va empitjorar les actituds p\xc3\xbabliques cap als protestants de la Confederaci\xc3\xb3, i es va retirar de Leszno a la seva finca que acabava de comprar. Va romandre all\xc3\xad per viure la seva jubilaci\xc3\xb3._NEWLINE_Va morir a Legnica al voltant del 1675."