b'\n_START_ARTICLE_\nEubacteris\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nEls bacteris presenten una gran varietat de formes i mides, anomenades "morfologies". Les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules eubacterianes s\xc3\xb3n aproximadament deu vegades m\xc3\xa9s petites que les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules eucariotes i mesuren t\xc3\xadpicament 0,5-5,0 micr\xc3\xb2metres de llarg. Tanmateix, algunes esp\xc3\xa8cies, com ara Thiomargarita namibiensis i Epulopiscium fishelsoni, mesuren fins a 0,5 mil\xc2\xb7l\xc3\xadmetres de llarg i s\xc3\xb3n visibles a ull nu. Entre els eubacteris m\xc3\xa9s petits hi ha els membres del g\xc3\xa8nere Mycoplasma, que nom\xc3\xa9s mesuren 0,3 micr\xc3\xb2metres, tan petits com els virus m\xc3\xa9s grans. Alguns bacteris podrien ser encara m\xc3\xa9s petits, per\xc3\xb2 aquests ultramicrobacteris no estan ben estudiats._NEWLINE_La majoria d\'esp\xc3\xa8cies eubacterianes s\xc3\xb3n o b\xc3\xa9 esf\xc3\xa8riques, denominades cocs (del grec k\xc3\xb3kkos, "gra", "llavor"), o b\xc3\xa9 en forma de vara, anomenats bacils (del llat\xc3\xad baculus, "bast\xc3\xb3"). Alguns bacteris en forma de vara, anomenats vibrions, s\xc3\xb3n lleugerament corbats o tenen forma de coma; d\'altres poden tenir forma d\'espiral, anomenats espirils, o fermament enrotllats, anomenats espiroquetes. Un nombre redu\xc3\xaft d\'esp\xc3\xa8cies tenen fins i tot formes tetra\xc3\xa8driques o cubo\xc3\xafdals. M\xc3\xa9s recentment, s\'han descobert bacteris que viuen en s\xc3\xb2ls profunds i que creixen en forma de vares llargues amb un tall en secci\xc3\xb3 en forma d\'estel. L\'elevat r\xc3\xa0tio d\'\xc3\xa0rea de superf\xc3\xadcie-volum proporcionat per aquesta morfologia podria donar un avantatge a aquests eubacteris en medis pobres en nutrients. Aquesta \xc3\xa0mplia varietat de formes \xc3\xa9s determinada per la paret cel\xc2\xb7lular i el citoesquelet eubacterians, i \xc3\xa9s important perqu\xc3\xa8 pot afectar la capacitat dels bacteris d\'adquirir nutrients, adherir-se a superf\xc3\xadcies, nedar per l\xc3\xadquids i fugir de depredadors._NEWLINE_Moltes esp\xc3\xa8cies eubacterianes existeixen simplement com a c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules \xc3\xbaniques, mentre que d\'altres s\'associen en patrons caracter\xc3\xadstics: les neiss\xc3\xa8ries formen diploides (parells), els estreptococs formen cadenes, i els estafilococs s\'agrupen en conglomerats que recorden a ra\xc3\xafms. Els eubacteris tamb\xc3\xa9 es poden allargar, formant filaments, com ho fan els actinobacteris. Els eubacteris filamentosos sovint estan envoltats per una beina que cont\xc3\xa9 moltes c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules individuals; determinats tipus, com ara esp\xc3\xa8cies del g\xc3\xa8nere Nocardia, fins i tot formen filaments complexos ramificats, semblants en aparen\xc3\xa7a als micelis dels fongs._NEWLINE_Els eubacteris s\'adhereixen sovint a superf\xc3\xadcies i formes agregacions denses anomenades biofilms o catifes bacterianes. Aquests films tenen un gruix que va d\'uns pocs micr\xc3\xb2metres fins a mig metre, i poden contenir m\xc3\xbaltiples esp\xc3\xa8cies d\'eubacteris, protists i arqueobacteris. Els eubacteris que viuen en biofilms presenten un arranjament complex de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules i components extracel\xc2\xb7lulars, formant estructures secund\xc3\xa0ries com ara microcol\xc3\xb2nies, a trav\xc3\xa9s de les quals hi ha xarxes de canals per permetre una millor difusi\xc3\xb3 dels nutrients. En medis naturals, com ara el s\xc3\xb2l o la superf\xc3\xadcie de plantes, la majoria d\'eubacteris s\'adhereixen a la superf\xc3\xadcie per biofilms. Els biofilms tamb\xc3\xa9 tenen import\xc3\xa0ncia m\xc3\xa8dica, car aquestes estructures solen estar presents en infeccions eubacterianes cr\xc3\xb2niques o en infeccions de dispositius m\xc3\xa8dics implantats, i els eubacteris protegits per biofilms s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils de matar que bacteris individuals a\xc3\xafllats._NEWLINE_A vegades s\xc3\xb3n possibles canvis morfol\xc3\xb2gics encara m\xc3\xa9s complexos. Per exemple, quan els manquen amino\xc3\xa0cids, els mixobacteris detecten c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules col\xc2\xb7lindants en un proc\xc3\xa9s anomenat percepci\xc3\xb3 de qu\xc3\xb2rum, migren els uns vers els altres, i s\'agreguen per formar cossos de fructificaci\xc3\xb3 de fins a 500 micr\xc3\xb2metres de llarg i aproximadament 100.000 c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules eubacterianes. En aquests cossos de fructificaci\xc3\xb3, els eubacteris realitzen tasques diferenciades; aquest tipus de cooperaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s un tipus senzill d\'organitzaci\xc3\xb3 pluricel\xc2\xb7lular. Per exemple, aproximadament un 10% de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules migren a la part superior dels cossos de fructificaci\xc3\xb3 i es diferencien en un estat dorment especialitzat anomenat mix\xc3\xb2spores, que s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s resistents a la dessecaci\xc3\xb3 i altres condicions ambientals adverses que les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules normals.\n_START_SECTION_\nEstructures intracel\xc2\xb7lulars\n_START_PARAGRAPH_\nLa c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula eubacteriana est\xc3\xa0 envoltada per una membrana lip\xc3\xaddica, o membrana cel\xc2\xb7lular, que protegeix els continguts de la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula i serveix de barrera per retenir nutrients, prote\xc3\xafnes i altres components essencials del citoplasma dins la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula. Com que s\xc3\xb3n procariotes, els eubacteris no tendeixen a tenir org\xc3\xa0nuls limitats per la membrana al citoplasma, de manera que contenen poques estructures intracel\xc2\xb7lulars gran. Per tant, manquen de nucli, mitocondris, cloroplasts i la resta d\'org\xc3\xa0nuls presents a les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules eucariotes, com ara l\'aparell de Golgi i el reticle endoplasm\xc3\xa0tic. Els eubacteris foren vistos antigament com a simples bosses de citoplasma, per\xc3\xb2 elements com ara el citoesquelet procariota i la localitzaci\xc3\xb3 de prote\xc3\xafnes en punts espec\xc3\xadfics del citoplasma han estat revelats com a proves de certa complexitat. Aquests compartiments subcel\xc2\xb7lulars han estat denominats "hiperestructures eubacterianes"._NEWLINE_Els microcompartiments, com ara el carboxisoma, s\xc3\xb3n compartiments situats dins dels bacteris envoltats per carcasses proteiques poli\xc3\xa8driques, en lloc de membranes lip\xc3\xaddiques, i representen un altre nivell d\'organitzaci\xc3\xb3. Aquests "org\xc3\xa0nuls poli\xc3\xa8drics" localitzen i compartimentalitzen el metabolisme bacteri\xc3\xa0, una funci\xc3\xb3 que en els eucariotes \xc3\xa9s realitzada pels org\xc3\xa0nuls envoltats per membranes._NEWLINE_Moltes reaccions bioqu\xc3\xadmiques importants, com ara la generaci\xc3\xb3 d\'energia, es produeixen mitjan\xc3\xa7ant gradients de concentraci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s de membranes, una difer\xc3\xa8ncia de potencial que tamb\xc3\xa9 es troba en les bateries. La manca general de membranes internes en els eubacteris implica que reaccions com ara el transport d\'electrons es produeixen a trav\xc3\xa9s de la membrana cel\xc2\xb7lular i l\'espai periplasm\xc3\xa0tic. Tanmateix, en molts bacteris fotosint\xc3\xa8tics la membrana plasm\xc3\xa0tica est\xc3\xa0 molt plegada i omple gran part de la c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula amb una membrana que capta la llum. Aquests complexos captadors de llum poden fins i tot formar estructures limitades per l\xc3\xadpids anomenades clorosomes en els bacteris verds del sofre. Altres prote\xc3\xafnes importen nutrients a trav\xc3\xa9s de la membrana cel\xc2\xb7lular, o expulsen mol\xc3\xa8cules no desitjades del citoplasma._NEWLINE_Els bacteris no tenen un nucli limitat per membranes, i el seu material gen\xc3\xa8tic \xc3\xa9s generalment un \xc3\xbanic cromosoma circular situat al citoplasma en un cos de forma irregular anomenat nucleoide. El nucleoide cont\xc3\xa9 el cromosoma amb les prote\xc3\xafnes i l\'ARN associats. El f\xc3\xadlum dels planctomicets s\xc3\xb3n una excepci\xc3\xb3 a l\'abs\xc3\xa8ncia general de membranes internes en els eubacteris, car tenen una membrana que envolta el seu nucleoide i contenen altres estructures cel\xc2\xb7lulars limitades per membranes. Com tots els \xc3\xa9ssers vius, els eubacteris contenen ribosomes per produir prote\xc3\xafnes, per\xc3\xb2 l\'estructura del ribosoma bacteri\xc3\xa0 \xc3\xa9s diferent de la dels eucariotes i arqueobacteris._NEWLINE_Alguns bacteris produeixen gr\xc3\xa0nuls intracel\xc2\xb7lulars d\'emmagatzemament de nutrients, com ara glicogen, polifosfat, sofre o polihidroxialcanoats. Aquests gr\xc3\xa0nuls permeten als bacteris emmagatzemar compostos per utilitzar-los m\xc3\xa9s tard. Determinades esp\xc3\xa8cies eubacterianes, com ara els cianobacteris fotosint\xc3\xa8tics, produeixen ves\xc3\xadcules de gas internes, que utilitzen per regular la seva flotabilitat, permetent-los moure\'s amunt i avall en capes d\'aigua amb diferents intensitats lluminoses i nivells de nutrients.\n_START_SECTION_\nBacteri\xc3\xb2fags\n_START_PARAGRAPH_\nEls bacteri\xc3\xb2fags s\xc3\xb3n virus que canvien l\'ADN bacteri\xc3\xa0. N\'existeixen molts tipus; alguns simplement infecten i destrueixen el seu hoste, mentre que d\'altres afegeixen material al cromosoma bacteri\xc3\xa0. Un bacteri\xc3\xb2gag pot contenir gens que contribueixin al fenotip del seu hoste: per exemple, en l\'evoluci\xc3\xb3 d\'Escherichia coli O157:H7 i Clostridium botulinum, els gens de les toxines continguts en un fag integrat convertiren un bacteri ancestral inofensiu en un patogen letal. Els eubacteris resisteixen a la infecci\xc3\xb3 per fags mitjan\xc3\xa7ant sistemes de restricci\xc3\xb3-modificaci\xc3\xb3 que degraden l\'ADN ali\xc3\xa8, i un sistema que utilitza seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies CRISPR per conservar fragments del genoma dels fags que els eubacteris s\'han trobat en el passat, cosa que els permet blocar la replicaci\xc3\xb3 del virus mitjan\xc3\xa7ant una forma d\'interfer\xc3\xa8ncia de l\'ARN. Aquest sistema CRISPR proporciona als bacteris una immunitat adquirida a les infeccions.\n_START_SECTION_\nInteraccions amb altres organismes\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat la seva aparent simplicitat, els eubacteris poden formar associacions complexes amb altres organismes. Aquestes associacions simbi\xc3\xb2tiques es poden dividir en parasitisme, mutualisme i comensalisme. A causa de la seva petitesa, els eubacteris comensals s\xc3\xb3n omnipresents i creixen en els animals i les plantes igual que creixerien en qualsevol altra superf\xc3\xadcie. Tanmateix, el seu creixement pot ser incrementat per la calor i la suor, i poblacions grans d\'aquests organismes en humans s\xc3\xb3n la causa de l\'olor corporal.\n_START_SECTION_\nPredadors\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes esp\xc3\xa8cies d\'eubacteris maten i despr\xc3\xa9s consumeixen altres microogranismes; se\'ls denomina "bacteris depredadors". Inclouen microorganismes com ara Myxococcus xanthus, que forma eixams de c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules que maten i digereixen tots els eubacteris que es troben. Altres depredadors eubacterians s\'ancoren a la seva presa per digerir-la i absorbir-ne els nutrients, com Vampirococcus, o envaeixen una altra c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula i es multipliquen dins el citosol, com Daptobacter. Es creu que aquests eubacteris depredadors evolucionaren a partir de sapr\xc3\xb2fags que consumien microorganismes morts, a trav\xc3\xa9s d\'adaptacions que els han perm\xc3\xa8s capturar i matar altres organismes.\n_START_SECTION_\nMutualistes\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns bacteris formen associacions espacials estretes que s\xc3\xb3n essencials per la seva superviv\xc3\xa8ncia. Una d\'aquestes associacions mutualistes, anomenada transfer\xc3\xa8ncia interespec\xc3\xadfica d\'hidrogen, es produeix entre aglomeracions de bacteris anaer\xc3\xb2bics que consumeixen \xc3\xa0cids org\xc3\xa0nics com ara \xc3\xa0cid but\xc3\xadric o \xc3\xa0cid propi\xc3\xb2nic i produeixen hidrogen, i arqueobacteris metan\xc3\xb2gens que consumeixen hidrogen. Els eubacteris d\'aquesta associaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n incapa\xc3\xa7os de consumir \xc3\xa0cids org\xc3\xa0nics car aquesta reacci\xc3\xb3 produeix hidrogen que s\'acumula al seu voltant, i nom\xc3\xa9s l\'\xc3\xadntima associaci\xc3\xb3 amb els arqueobacteris consumidors d\'hidrogen mant\xc3\xa9 la concentraci\xc3\xb3 d\'aquest element prou baixa com per permetre el creixement dels bacteris._NEWLINE_Al s\xc3\xb2l, els microorganismes que resideixen a la rizosfera (una zona que inclou la superf\xc3\xadcie de les arrels i el s\xc3\xb2l que s\'hi adhereix despr\xc3\xa9s d\'un sacseig suau) duen a terme la fixaci\xc3\xb3 del nitrogen, convertint gas nitrogen en compostos nitrogenats. Aix\xc3\xb2 serveix per proporcionar una forma de nitrogen f\xc3\xa0cil d\'absorbir per moltes plantes, que no s\xc3\xb3n capaces de fixar el nitrogen per si soles. Molts altres bacteris viuen com a simbionts en els humans i en altres organismes. Per exemple, es creu que la pres\xc3\xa8ncia de m\xc3\xa9s de mil esp\xc3\xa8cies eubacterianes a la flora intestinal humana normal pot contribuir a la immunitat intestinal, sintetitzar vitamines com l\'\xc3\xa0cid f\xc3\xb2lic, la vitamina K i la biotina, transformar la prote\xc3\xafna de la llet en \xc3\xa0cid l\xc3\xa0ctic (vegeu Lactobacillus) i fermentar gl\xc3\xbacids complexos no digeribles. La pres\xc3\xa8ncia d\'aquesta flora intestinal tamb\xc3\xa9 inhibeix el creixement d\'eubacteris potencialment pat\xc3\xb2gens (habitualment per exclusi\xc3\xb3 competitiva), per la qual cosa aquests eubacteris beneficiosos s\xc3\xb3n venuts com a suplement diet\xc3\xa8tic probi\xc3\xb2tic.\n_START_SECTION_\nImport\xc3\xa0ncia en la tecnologia i la ind\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\nEls bacteris, sovint cultius l\xc3\xa0ctics com Lactobacillus i Lactococcus, en combinaci\xc3\xb3 amb els llevats i les floridures, han estat utilitzats des de fa mil\xc2\xb7lennis per preparar aliments fermentats com ara formatges, escabetxos, salsa de soia, xucruts, vinagres, vins i iogurts._NEWLINE_La capacitat dels bacteris de degradar una varietat de compostos org\xc3\xa0nics \xc3\xa9s destacable i ha estat utilitzada en el processament de residus i la bioremediaci\xc3\xb3. Els eubacteris capa\xc3\xa7os de digerir els hidrocarburs del petroli s\'utilitzen sovint per netejar vessaments de petroli. S\'afeg\xc3\xad fertilitzants a algunes de les platges de l\'estret del Princep Guillem en un intent d\'afavorir el creixement d\'aquests eubacteris, que ja hi vivien en estat natural, despr\xc3\xa9s de l\'infame vessament de petroli de l\'Exxon Valdez del 1989. Aquests esfor\xc3\xa7os foren efectius a les platges que no estaven massa cobertes d\'oli. Tamb\xc3\xa9 s\'utilitzen bacteris per la bioremediaci\xc3\xb3 de residus t\xc3\xb2xics. A la ind\xc3\xbastria qu\xc3\xadmica, els eubacteris tenen un paper important en la producci\xc3\xb3 de productes qu\xc3\xadmics enantiom\xc3\xa8ricament purs per ser utilitzats com a f\xc3\xa0rmacs o agroqu\xc3\xadmics._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 es poden fer servir bacteris en lloc de pesticides en el control biol\xc3\xb2gic de les plagues. Aix\xc3\xb2 sol concernir Bacillus thuringiensis (anomenat tamb\xc3\xa9 BT), un bacteri grampositiu que viu al s\xc3\xb2l. S\'utilitzen subesp\xc3\xa8cies d\'aquest bacteri com a insecticida lepid\xc3\xb2pter-espec\xc3\xadfic amb marques com Dipel i Thuricide. A causa de la seva especificitat, aquests pesticides s\xc3\xb3n considerats respectuosos amb el medi ambient, amb poc o cap efecte sobre els humans, la vida salvatge, els pol\xc2\xb7linitzadors i la majoria d\'altres insectes beneficiosos._NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies a la seva capacitat de cr\xc3\xa9ixer r\xc3\xa0pidament i la relativa facilitat amb qu\xc3\xa8 se\'ls pot manipular, els eubacteris tenen un paper destacat en els camps de la biologia molecular, la gen\xc3\xa8tica i la bioqu\xc3\xadmica. Creant mutacions a l\'ADN bacteri\xc3\xa0 i observant els fenotips que en resulten, els cient\xc3\xadfics poden determinar el funcionament dels gens, els enzims i les rutes metab\xc3\xb2liques en els eubacteris, i despr\xc3\xa9s aplicar aquests coneixements a organismes m\xc3\xa9s complexos. Aquest objectiu de comprendre la bioqu\xc3\xadmica d\'una c\xc3\xa8l\xc2\xb7lula assoleix la m\xc3\xa0xima expressi\xc3\xb3 en la s\xc3\xadntesi d\'immenses quantitats de dades de cin\xc3\xa8tica enzim\xc3\xa0tica i expressi\xc3\xb3 g\xc3\xa8nica en models matem\xc3\xa0tics d\'organismes sencers. Aix\xc3\xb2 es pot fer en alguns bacteris ben estudiats, i ara es produeixen i es posen a prova models del metabolisme de l\'escher\xc3\xadchia coli. Aquesta comprensi\xc3\xb3 del metabolisme i la gen\xc3\xa8tica eubacterians permet l\'\xc3\xbas de biotecnologia per crear bacteris per la producci\xc3\xb3 de prote\xc3\xafnes terap\xc3\xa8utiques, om ara insulina, factors de creixement o anticossos..'