b'\n_START_ARTICLE_\nAlfons Maria de Liguori\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nAlfonso Maria de\' Liguori va n\xc3\xa9ixer a Marianella, prop de N\xc3\xa0pols al si de la fam\xc3\xadlia noble dels Liguori; era fill de Giuseppe de\' Liguori i Anna Maria Caterina Cavalieri. Va tenir una educaci\xc3\xb3 acurada; entre altres, va tenir com a mestre el pintor Francesco Solimena, que li va ensenyar a pintar, activitat en la qual Alfonso va donar mostres d\'habilitat._NEWLINE_Als dotze anys va entrar a la Universitat de N\xc3\xa0pols on, quatre anys despr\xc3\xa9s, en 1713, va doctorar-se en dret civil i can\xc3\xb2nic (el va examinar Giambattista Vico) i comen\xc3\xa7ant a exercir d\'advocat als setze anys, merc\xc3\xa8s a una dispensa especial del virrei._NEWLINE_En 1723, va abandonar la seva carrera jur\xc3\xaddica i, malgrat l\'oposici\xc3\xb3 del seu pare, va comen\xc3\xa7ar a estudiar al seminari, influ\xc3\xaft per la seva experi\xc3\xa8ncia a l\'Oratori de Sant Felip Neri. Va ser ordenat Ordenat sacerdot el 21 de desembre de 1726. Va dedicar-se a l\'evangelitzaci\xc3\xb3 de la ciutat de N\xc3\xa0pols, especialment dels joves m\xc3\xa9s desfavorits que vivien en una situaci\xc3\xb3 marginal. Va fundar les capelles del vespre, gestionades pels mateixos joves i que eren centres de preg\xc3\xa0ria, trobada, activitats socials i comunit\xc3\xa0ries i d\'educaci\xc3\xb3. Quan Alfons va morir, funcionaven 72 d\'aquests centres, amb uns 10.000 membres._NEWLINE_Els seus sermons, d\'un estil planer i allunyat de la ret\xc3\xb2rica barroca de l\'\xc3\xa8poca, van tenir molt d\'\xc3\xa8xit i van aconseguir moltes conversions. El 1729, Alfons va deixar la seva llar familiar i va instal\xc2\xb7lar-se al Collegio Cinese (Col\xc2\xb7legi Xin\xc3\xa8s) de N\xc3\xa0pols. Va comen\xc3\xa7ar llavors una tasca d\'evangelitzaci\xc3\xb3 de les regions interiors del regne de N\xc3\xa0pols, on la situaci\xc3\xb3 de moltes poblacions era d\'extrema mis\xc3\xa8ria._NEWLINE_Va fundar la congregaci\xc3\xb3 clerical del Sant\xc3\xadssim Redemptor en 1732, concretament el 9 de novembre. La fundaci\xc3\xb3 va fer-se arran de la revelaci\xc3\xb3 que li va fer la germana Maria Celeste Crostarosa (que despr\xc3\xa9s fundaria la branca femenina de la congregaci\xc3\xb3), que li va dir que D\xc3\xa9u l\'havia triat per a fundar-la. L\'orde tenia l\'objectiu d\'ensenya i predicar als suburbis i barris marginals de les ciutats, com tamb\xc3\xa9 en poblacions pobres. A m\xc3\xa9s, volia lluitar contra el jansenisme, que negava el lliure albiri de l\'home._NEWLINE_Alfonso va ser nomenat bisbe de Sant\'Agata dei Goti el 1762. Va intentar rebutjar el c\xc3\xa0rrec perqu\xc3\xa8 es trobava ja gran i malalt, per\xc3\xb2 finalment va acceptar-ho. Durant aquest per\xc3\xadode va escriure sermons, llibres i opuscles per a encoratjar la devoci\xc3\xb3 al Sant\xc3\xadssim Sacrament i la Mare de D\xc3\xa9u. En 1775 va obtenir el perm\xc3\xads per a deixar el c\xc3\xa0rrec i es va retirar a viure a la comunitat dels redemptoristes de Nocera de\' Pagani (avui, Pagani), on mor\xc3\xad l\'1 d\'agost de 1787._NEWLINE_Va escriure m\xc3\xa9s de 111 obres morals, teol\xc3\xb2giques i de devoci\xc3\xb3. El sistema de teologia moral que va idear, l\'equiprobabilisme, es troba a mig cam\xc3\xad entre el rigor del jansenisme i el laxisme del probabilisme.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser canonitzat el 26 de maig de 1839 per Gregori XVI u en 1871 va ser proclamat Doctor de l\'Esgl\xc3\xa9sia per Pius IX. Pius XII el va proclamar en 1950 "patr\xc3\xb3 dels confessors i moralistes".'