b'\n_START_ARTICLE_\nKumyk\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 administrativa\n_START_PARAGRAPH_\nSovint ha servit com a llengua franca als pobles daguestanesos, de manera que el 1920 era la segona llengua m\xc3\xa9s parlada al Daguestan i en vies de convertir-se en la principal llengua escrita del pa\xc3\xads. Els dirigents comunistes daguestanesos mantingueren aquesta situaci\xc3\xb3 durant els anys 20, i entre el 1923 i el 1928 intentaren unificar Daguestan amb una parla turca._NEWLINE_El 1933 hi havia 12 diaris al Daguestan, 7 d\'ells en kumyk, per\xc3\xb2 el 1934 Moscou opt\xc3\xa0 pel "pluralisme ling\xc3\xbc\xc3\xadstic" que condemn\xc3\xa0 el pa\xc3\xads a la divisi\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica per a facilitar la russificaci\xc3\xb3, ja que el rus hi fou declarat oficial. Tot i que l\'\xc3\xa0var el despla\xc3\xa7\xc3\xa0 com a parla intertribal, segons l\'article 78 de la Constituci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica de la RSSA del Daguestan, era una de les nou lleng\xc3\xbces liter\xc3\xa0ries oficials. El principal diari en kumyk \xc3\xa9s \xd0\x81\xd0\xbb\xd0\xb4\xd0\xb0\xd1\x88 (Yoldash, Camarada), successor del sovi\xc3\xa8tic \xd0\x9b\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xbd \xd1\x91\xd0\xbb\xd1\x83 (Lenin yolu\', Cam\xc3\xad de Lenin)\n_START_SECTION_\nLiteratura\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels testimonis m\xc3\xa9s antics en aquesta llengua \xc3\xa9s la pe\xc3\xa7a \xc3\xa8pica Can\xc3\xa7\xc3\xb3 d\'Aigazi (s. XIV). Influ\xc3\xaft per la djadid de Kazan i Bajtxisaray, el 1883 el kumyk Muhammad Osmanov (1840-1904), membre de la Facultat de Lleng\xc3\xbcs Orientals de l\'Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies de Sant Petersburg, public\xc3\xa0 una Col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de can\xc3\xa7ons nogai i kumyk, amb una carta en vers datada del 1872 del poeta revolucionari Y\xc4\xb1r\xc3\xa7\xc4\xb1 Qazaq(1830-1880), desterrat a Sib\xc3\xa8ria per les autoritats, dirigida a Muhammad Efendi, que era estudiant a Sant Petersburg, que es considera com a un dels vestigis m\xc3\xa9s vells de la literatura kumyk i filla de la literatura kazak._NEWLINE_A comen\xc3\xa7aments del segle XX, Muhammed Mirza Magarayev fund\xc3\xa0 una impremta amb car\xc3\xa0cters ar\xc3\xa0bics a Temir Khan Shura (avui Makhatxkala). El 1912 hi havia publicat traduccions en kumyk de l\'\xc3\xa0rab i del t\xc3\xa0tar, i poemes d\'Abu Sufyan en kumyk. Norkhay Batirmurzajev (1860-1919) escriv\xc3\xad el 1906-1907 els primers versos inspirats en la vida moderna kumyk, i el seu fill Zaynalabid Batyrmurzajev (1897-1919) fou el primer poeta kumyk bolxevic. El 1916 ambd\xc3\xb3s fundaren a Khasavjurt l\'associaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtico liter\xc3\xa0ria Tang Cholpan (Estrella del Mat\xc3\xad) per al desenvolupament de la literatura kumyk moderna. Amb el suport del poeta i dramaturg Temir Nulat Beybulatov i d\'altres autors kumyk, tate i russos (S.S. Kazbekov i H. O. Bulach) patrocinaren una revolta nacionalista i progressista d\'igual nom a Temir Khan Shura, que l\'agost del 1917 adopt\xc3\xa0 el dialecte de Khasavjurt com a llengua literar\xc3\xa0ria._NEWLINE_D\'aleshores en\xc3\xa7\xc3\xa0 els principals autors en qumyk han estat el poeta Kazijev Ali (1879-1964), amb Yirlar (Poesies, 1934); Abdallah Muahammadoglu Magomedov (1869-1937), considerat el poeta nacional del Daguestan a causa dels escrits procomunistes redactats durant la revoluci\xc3\xb3; Yusuf Gereyev, prossista amb estil sat\xc3\xadric similar al de l\'\xc3\xa0zeri Sabir; Anvar Adzhijev (1914), Bagautdin Astemirov (1898-1967) comissari d\'educaci\xc3\xb3 el 1933-1937 i autor de Tang cholpan (1957) i L\'ofensiva (1934), els novel\xc2\xb7listes Atkai Azdhamov (1910) amb Tupau (1934), Ansar (1940), Qaynar yurekler (Pont de l\'amistat, 1964) i S\'rali qollar (Mans meravelloses, 1966), Nukhai Batyurmurzajev (1869-1919) amb Garun ve Zubaida (1912) i Dawud ve Layla (1913), Alim Pasha Salavatoglu (1901-1942) amb Algazi (1940), Gamid Rustamov (1911), Gazhi Akhtynsky (1860-1918), Amir Kurbanov (1909) Abd-al-Wahhab Sulaymanoglu (1909), la poetessa Intxu Gadieva i Iminigajev (1892-1944).'