b'\n_START_ARTICLE_\nMar\xc3\xada D\xc3\xadaz I d\'Haro\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFilla de Lope D\xc3\xadaz III d\'Haro i de Montcada - Bearn. La mare, Juana de Molina i de Lara, era filla de l\'Infant de Castella Alfonso de Molina i de Su\xc3\xa0bia i d\'una Lara casada per pacte de pau amb l\'Infant en el seu primer matrimoni). Mar\xc3\xada Diaz d\'Haro va contreure matrimoni sent encara molt jove, amb l\'Infant Joan de Castella i d\'Arag\xc3\xb3 que era germ\xc3\xa0 del rei Sancho el Brau. Les noces amb aquest fill segon d\'Alfons X de Castella "El Savi" es va celebrar el 10 de gener de 1287. D\'aquesta uni\xc3\xb3 van n\xc3\xa9ixer Joan d\'Haro El Borni, assassinat el 1326, Lope i Alonso. Aquests dos \xc3\xbaltims van morir sense deixar successi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPrimer per\xc3\xadode al capdavant del Senyoriu\n_START_PARAGRAPH_\nA l\'any seg\xc3\xbcent de les seves noces, el 8 de juny de 1288, moria a Alfaro el seu pare en una discussi\xc3\xb3 amb San\xc3\xa7 IV de Castella en la qual estava present el germ\xc3\xa0 del rei San\xc3\xa7, el seu marit l\'Infant castell\xc3\xa0 Juan (Alfonsez de Castella), qui va entrar a la pres\xc3\xb3 per aquest assumpte. El Senyoriu vacant per l\'assassinat va passar a les mans del primog\xc3\xa8nit i germ\xc3\xa0 de Mar\xc3\xada, Diego L\xc3\xb3pez IV d\'Haro i de Molina - Lara que mantenia disputes amb el cunyat d\'ambd\xc3\xb3s, el futur rei San\xc3\xa7 IV de Castella. La ra\xc3\xb3 de les disputes d\'aquests dos senyors de Biscaia era que ambd\xc3\xb3s eren propicis a posar en detriment del fill segon Sancho en el tron castell\xc3\xa0 als successors eventuals del mort successor i primog\xc3\xa8nit castell\xc3\xa0 Alfons de la Cerda. _NEWLINE_L\'Infant reial San\xc3\xa7 havia estat desheretat formalment pel seu pare Alfons X el Savi quan, aparentment, les Corts de Castella, amb l\'excepci\xc3\xb3 entre altres dels sevillans, l\'havien destitu\xc3\xaft com rei a de Castella i Lle\xc3\xb3 pels anomenats en l\'\xc3\xa8poca "los fechos del Imperio", que tenen a veure amb l\'execuci\xc3\xb3 en 1277 sense cap classe de perd\xc3\xb3 del germ\xc3\xa0 del rei Alfons, l\'Infant Fadrique de Castella i de Su`sbia i el seu gendre Simon Ruiz de los Cameros, Senyor dels Cameros, La Rioja, i amb els intents d\'exacci\xc3\xb3 fiscal per Alfons X, igual que havia fet el rei Carles I d\'Espanya en 1520, per a comprar el vot d\'electors palatins del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic tenint en compte que la mare de l\'executat Fadrique i d\'Alfons X era Beatriu de Su\xc3\xa0bia. _NEWLINE_Diego L\xc3\xb3pez IV va morir en 1289, solament un any despr\xc3\xa9s de la defunci\xc3\xb3 del seu pare, sense deixar descend\xc3\xa8ncia, pel que el t\xc3\xadtol passava a pert\xc3\xa0nyer a Mar\xc3\xada, segons opinion dels bascos, encara que el poder real es trob\xc3\xa9s en realitat per for\xc3\xa7a de les armes en mans de San\xc3\xa7 IV. Aquest primer per\xc3\xadode de Senyora de Biscaia es va estendre des de l\'any 1289 fins a 1295.\n_START_SECTION_\nUsurpaci\xc3\xb3 del Senyoriu\n_START_PARAGRAPH_\nEl 25 d\'abril de 1295 mor el qual havia estat desheretat pel seu pare Alfons X el Savi i no obstant aix\xc3\xb2 rei castell\xc3\xa0 San\xc3\xa7 IV de Castella i li substitu\xc3\xafx el fill del rei San\xc3\xa7 IV, Ferran IV de Castella amb solo nou anys. S\'obr\xc3\xad un per\xc3\xadode turbulent de lluites de poder a la cort castellana, regida per la v\xc3\xaddua del rei o i tutora del rei nen, Mar\xc3\xada de Molina, que fou aprofitat per Diego L\xc3\xb3pez V d\'Haro, amb suport de Jaume II, rei d\'Arag\xc3\xb3, per a ocupar Biscaia i arrabassar el Senyoriu a la seva neboda Mar\xc3\xada i al seu marit, l\'Infant castell\xc3\xa0 Juan Alf\xc3\xb3nsez._NEWLINE_Diego L\xc3\xb3pez d\'Haro V no va cap trobar oposici\xc3\xb3 a la seva entrada en el Senyoriu, en bona part perqu\xc3\xa8 el marit (Senyor Consorte de Biscaia) de Mar\xc3\xada, l\'Infant castell\xc3\xa0 Juan Alfonsez de Castella, es trobava a la pres\xc3\xb3 pels successos d\'Alfaro. Aquesta acci\xc3\xb3 li va valer a Diego L\xc3\xb3pez V l\'\xc3\xa0lies de l\'Intr\xc3\xbas. Al quedar lliure l\'Infant castell\xc3\xa0 i Senyor Consorte de Biscaia don Joan Alfonsez de Castella, va intentar aconseguir que li retornessin el Senyoriu en nom seu i el de la titular la seva esposa Mar\xc3\xada, i al no aconseguir-lo, es va unir a altres descontentaments, per a lluitar contra la reina regent Mar\xc3\xada de Molina y de Meneses, germanastra de Juana, mare de Mar\xc3\xada Diaz d\'Haro. _NEWLINE_La vida de l\'Infant castell\xc3\xa0 don Joan Alf\xc3\xb3nsez va estar marcada des de llavors fins a la seva mort en batalla contra els nazarinds granadins uns 25 anys m\xc3\xa9s tard, per les conspiracions contra la cort castellano-lleonesa de la seva cunyada Mar\xc3\xada de Molina y Meneses, b\xc3\xa9 per a fer valer els drets d\'altres membres de la fam\xc3\xadlia real al tron, o b\xc3\xa9 defensant els de la seva esposa al Senyoriu de Biscaia. Mar\xc3\xada de Molina y Meneses, a m\xc3\xa9s de germanastra de la senyora v\xc3\xaddua de Biscaia Juana de Molina y de Lara, i per tant "tia" de Mar\xc3\xada Diaz d\'Haro era tamb\xc3\xa9 "tia" del seu propi marit del rei San\xc3\xa7 "El Brau". Aix\xc3\xb2 havia estat utilitzat per grups dissidents "legitimistes" bisca\xc3\xafns i aragonesos que an\xc3\xa9s en una \xc3\xa8poca declarada pel papat de Roma com de matrimoni "nul", el que feia al fill primog\xc3\xa8nit d\'ambd\xc3\xb3s, el despr\xc3\xa9s rei Ferran IV, indigne de successi\xc3\xb3 a la Corona de Castella i Lle\xc3\xb3, pesant m\xc3\xa9s altres membres de la fam\xc3\xadlia real. El Papat Rom\xc3\xa0 i despr\xc3\xa9s l\'avinyonenc van rectificar tals decisions no obstant aix\xc3\xb2 a trav\xc3\xa9s de les pressions i canvis pol\xc3\xadtics del rei de Fran\xc3\xa7a i de les quantioses donacions a fons perdut del fam\xc3\xb3s Senyor i empresari financer i pesquer d\'"allendelmar" Alfonso Perez de Guzman "El Bo", Senyor de Sanl\xc3\xbacar (Cadis), mort en batalla en la frontera nazar\xc3\xad (castell de Gauc\xc3\xadn) amb els gaditans i tropes templeres el 1309 _NEWLINE_Una vegada legalitzada la successi\xc3\xb3 "irregular" per al Papat de San\xc3\xa7 IV i de Ferran IV, al mar\xc3\xa7 1307 reunides les Juntes Generals del Senyoriu de Biscaia a Aretxabalaga Diego "L\'Intr\xc3\xbas" reconeix Mar\xc3\xada Diaz d\'Haro com leg\xc3\xadtima hereva del Senyoriu i demana que sigui acceptada com a Senyora de Biscaia quan ell mori, cosa que ocorrer\xc3\xa0 en 1310.\n_START_SECTION_\nSegon per\xc3\xadode al capdavant del Senyoriu\n_START_PARAGRAPH_\nEn els primers dies de l\'any 1300 Diego L\xc3\xb3pez d\'Haro V, funda Bilbao i cau mort durant el setge d\'Algesires on estava, al costat del rei Ferran IV, guerrejant contra els musulmans. Maria Diaz d\'Haro va tenir, al principi, algunes reclamacions per part del seu "primer" Lope D\xc3\xadaz d\'Haro, el fill i hereu de l\'anterior Senyor pactat, Diego L\xc3\xb3pez V d\'Haro "L\'Intr\xc3\xbas". Penedit de la ren\xc3\xbancia que havia fet del Senyoriu i confiant en el favor del rei Ferran IV de Castella i en l\'oposici\xc3\xb3 que cont\xc3\xadnuament li plantejava al rei l\'Infant castell\xc3\xa0 Joan, marit de Maria, va intentar, per tots els mitjans al seu abast, privar a la seva cosina del Senyoriu. Per\xc3\xb2 no va poder aconseguir res ni del rei ni de la cort castellana gr\xc3\xa0cies, sobretot, a una nova intervenci\xc3\xb3 de la reina mare, abans tutora, Mar\xc3\xada de Molina y Meneses, germanastra de la mare de Maria, Joana de Molina y de Lara. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, Mar\xc3\xada D\xc3\xadaz d\'Haro va quedar com definitiva i pac\xc3\xadfica posse\xc3\xafdora del Senyoriu de Biscaia. _NEWLINE_Mort el 1312, el rei Ferran IV, l\'Empla\xc3\xa7at, va quedar l\'infant Joan, esp\xc3\xb2s de Mar\xc3\xada D\xc3\xadaz d\'Haro, com tutor i governador del regne de Castella. Acompanyava ass\xc3\xadduament a l\'infant Pere a les batalles i en les tasques reconqueridores. En intentar prendre la ciutat de Granada, les tropes cristianes van ser atacades i derrotades pels sarra\xc3\xafns a uns 15 km d\'aquesta ciutat, a Pinos Puente, en el lloc conegut encara avui com Cerro de los Infantes. En aquella escaramussa hi van perdre la vida molts cristians i, entre ells, els dos infants, Pedro Sanchez de Castella, oncle del rei infant Alfons XI de Castella i el seu oncle Joan Alfonsez de Castella i Arag\xc3\xb3, Senyor Consorte de Biscaia. Era el dia 26 de juny de 1319. El cos de l\'infant don Joan va ser traslladat a Burgos, i a la seva Catedral reposen les seves restes. _NEWLINE_Durant el seu mandat es legitima la carta de fundaci\xc3\xb3 de Bilbao (1310) i es funden les viles de Portugalete, en 1322; Lekeitio, en 1325 i Ondarroa, en 1327. Maria Diaz I d\'Haro "La Bona" va combatre per la defensa dels interessos de Biscaia fins i tot contra els reis de Castella, ja que va ser nora d\'Alfons X, cunyada de San\xc3\xa7 IV de Castella "El Brau", neboda de la reina v\xc3\xaddua, regent i tutora Mar\xc3\xada de Molina y Meneses, i fam\xc3\xadlia pr\xc3\xb2xima doncs del fill d\'aquesta Ferran IV de Castella "L\'Empla\xc3\xa7at" i del n\xc3\xa9t de San\xc3\xa7 IV, Alfons XI "El Justicier". _NEWLINE_En 1322 funda el convent de dominiques de Valencia de Campos, pren h\xc3\xa0bits a Perales i es retira deixant com a XII Senyor de Biscaia el seu fill Joan (Ya\xc3\xb1ez de Castella) el Borni que havia estat en la cort com a tutor d\'Alfons XI, on no havia destacat pel seu bon comportament. Joan "El Borni" fou assassinat per mediaci\xc3\xb3 d\'Alfons XI en 1326 i la seva mare es veu obligada a sortir del seu retir conventual per a tornar a posar-se al capdavant del Senyoriu.\n_START_SECTION_\nTercer per\xc3\xadode front del Senyoriu\n_START_PARAGRAPH_\nEl rei va intentar comprar els drets de Senyor de Biscaia per\xc3\xb2 Mar\xc3\xada es va negar a vendre-se\'ls. Surt del convent i comen\xc3\xa7a un nou mandat enfront del Senyoriu. En 1334 ren\xc3\xbancia de nou, aquesta vegada a favor de la seva n\xc3\xa9ta, que tamb\xc3\xa9 es diu Mar\xc3\xada, Mar\xc3\xada D\xc3\xadaz II d\'Haro i que era filla de Joan el Borni i d\'Isabel de Portugal. No hi ha Isabel de Portugal Infanta de Reis de Portugal que sapiguem. L\'\xc3\xbanica Regna Consorte de Portugal en l\'\xc3\xa8poca de nom Isabel \xc3\xa9s aragonesa i no hi ha ascendents ni descendents amb aquest nom. La jove Mar\xc3\xada D\xc3\xadaz II d\'Haro es casaria amb Juan N\xc3\xba\xc3\xb1ez de Lara IV i governaria Biscaia amb el nom de Mar\xc3\xada D\xc3\xadaz II d\'Haro. Aquest per\xc3\xadode de govern s\'est\xc3\xa9n des de 1326 fins a 1334. Mar\xc3\xada D\xc3\xadaz I d\'Haro, desena Senyora de Biscaia va morir a l\'alba d\'un dimecres, dia 3 d\'octubre de l\'any 1342.'