b"\n_START_ARTICLE_\nFredrik Rosing Bull\n_START_SECTION_\nFam\xc3\xadlia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut a Oslo, fill de Ole Bornemann Bull (1842\xe2\x80\x931916) i la seva primera esposa Marie Cathrine Lund (1843\xe2\x80\x931884)._NEWLINE_El seu pare, el Dr. Ole Bornemann Bull, va ser un reconegut oculista. Entre altres coses, va col\xc2\xb7laborar amb Gerhard Armauer Hansen qui descobriria el Mycobacterium leprae l'agent causant de la lepra, en la investigaci\xc3\xb3 dels efectes de la lepra en els ulls. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s conegut per haver desenvolupat un m\xc3\xa8tode per determinar el grau de sensaci\xc3\xb3 del color._NEWLINE_Fredrik es va criar en una fam\xc3\xadlia nombrosa. Va ser el vuit\xc3\xa8 de quinze germans. La fam\xc3\xadlia Bull representa a la vegada el talent i la passi\xc3\xb3 per la tecnologia i la ci\xc3\xa8ncia, ja que, per exemple, tots els germans majors de Fredrik foren enginyers. El seu germ\xc3\xa0 Anders Henrik Bull \xc3\xa9s conegut pels seus estudis en telegrafia sense fils, radiotelegrafia. _NEWLINE_Fredrik va seguir amb la tradici\xc3\xb3 familiar i el 1904 va comen\xc3\xa7ar els seus estudis d'enginyeria de la construcci\xc3\xb3 a la Kristiania Teknisk Skole.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik Rosing Bull comen\xc3\xa7\xc3\xa0 els seus estudis d'enginyeria civil a Escola T\xc3\xa8cnica de Kristiania el 1904, estudis que acabaria el 1907._NEWLINE_L'Escola T\xc3\xa8cnica de Kristiania va ser constru\xc3\xafda a Oslo el 1889, i en aquella \xc3\xa8poca proporcionava el m\xc3\xa0xim grau d'estudis oferts a Noruega en enginyeria civil._NEWLINE_Fredrik Rosing Bull va ser un estudiant amb molt de talent, obtenint unes de les millors notes de la seva promoci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nStorebrand\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1916 va ser contractat com a inspector t\xc3\xa8cnic de la companyia d'assegurances de Storebrand on entraria en contacte amb les m\xc3\xa0quines tabuladores del moment._NEWLINE_Les targetes perforades i m\xc3\xa0quines de targetes perforades ja havien estat desenvolupades als EUA per l'enginyer Herman Hollerith i es van fer servir inicialment a Noruega per l'Oficina Central d'Estad\xc3\xadstica el 1894._NEWLINE_L'inter\xc3\xa8s de Bull per les m\xc3\xa0quines de targetes perforades sembla que ve donat a un viatge. Fredrik Bull fou enviat a l'estranger a estudiar els sistemes de Hollerith d'on en va tornar amb una idea clara que els sistemes de Hollerith eren cars i inestables. Estava conven\xc3\xa7ut de ser capa\xc3\xa7 de desenvolupar una cosa que fos m\xc3\xa9s barata i m\xc3\xa9s adequada a les necessitats de l'empresa per a la qual treballava, Storebrand, arribant a afirmar que ell podia construir un sistema millor que el de Hollerith. A causa d'aix\xc3\xb2, va aconseguir rebre una bestreta de 10.000 d\xc3\xb2lars per a treballar en la seva m\xc3\xa0quina. Les condicions de treball van ser complicades, ja que en cas de no tenir \xc3\xa8xit amb el projecte, l'import total havia de ser reemborsat._NEWLINE_El seu pla era utilitzar la t\xc3\xa8cnica electromagn\xc3\xa8tica que ja estava utilitzant Hollerith, per\xc3\xb2 amb una s\xc3\xa8rie de millores. La utilitzaci\xc3\xb3 de les targetes perforades de 45 columnes permetien de llegir-ne la informaci\xc3\xb3 al fer contacte a trav\xc3\xa9s dels forats. Aquest m\xc3\xa8tode permetia tractar la informaci\xc3\xb3 de manera molt m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida. Mentre que les m\xc3\xa0quines del moment obligaven a fer gran part de la feina manualment, Bull va aportar diverses millores per a la reducci\xc3\xb3 d'aquesta part de treball manual, com l'estandarditzaci\xc3\xb3 de les targetes perforades i la pre-selecci\xc3\xb3. En terminologia moderna podr\xc3\xadem dir que les millores de Bull volien fer una m\xc3\xa0quina de targetes perforades programable i universal.\n_START_SECTION_\nLa primera m\xc3\xa0quina\n_START_PARAGRAPH_\nBull necessit\xc3\xa0 gaireb\xc3\xa9 2 anys per a poder posar en pr\xc3\xa0ctica les seves idees, en el que seria la seva primera m\xc3\xa0quina completa._NEWLINE_La m\xc3\xa0quina va ser presentada en el seu taller als directors de Storebrand el 12 de gener de 1921 i posteriorment adquirit per 20.000 lliures esterlines el 21 de gener de 1921._NEWLINE_La m\xc3\xa0quina que es va instal\xc2\xb7lar a Storebrand \xc3\xa9s un combinat de m\xc3\xa0quines ordenadores i m\xc3\xa0quines tabuladores. La m\xc3\xa0quina per\xc3\xb2, no va tindre \xc3\xa8xit, ja que no era prou eficient, estable ni fiable com s'esperava. Tot i aix\xc3\xad va estar en funcionament a Storebrand fins al 1926._NEWLINE_Al mateix temps, Bull s'havia posat en contacte amb un antic amic de l'escola secund\xc3\xa0ria de Nordstrand, Reidar Knutsen qui dirigia l'empresa Oka. Amb aquest contacte \xc3\xa9s quan va con\xc3\xa8ixer a Knut Andreas Knutsen el germ\xc3\xa0 petit de Reidar, que era enginyer, i qui va comen\xc3\xa7ar a treballar amb Bull.\n_START_SECTION_\nLa m\xc3\xa0quina de Bull\n_START_PARAGRAPH_\nEl 31 de juliol de 1919 Bull havia fet tants aven\xc3\xa7os que va decidir patentar la seva creaci\xc3\xb3. En la seva patent es descriu en detall la seva idea d'una m\xc3\xa0quina tabuladora programable i de com podia \xc3\xa9sser constru\xc3\xafda. No seria per\xc3\xb2 fins al 1923 que la tindria completament acabada._NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies al seu invent, batejat com la 'm\xc3\xa0quina ordenadora, gravadora i sumadora utilitzant targetes perforades' (sorter, recorder & adder), i una vegada vist l'\xc3\xa8xit obtingut, empr\xc3\xa8n llavors la producci\xc3\xb3 de nous exemplars de la seva m\xc3\xa0quina T-30 aportant perfeccionaments successius. Diverses companyies d'assegurances de Dinamarca com Storebrand s'interessen per la seva tecnologia._NEWLINE_Fredrik va signar llavors un contracte amb la societat Oka, dirigida per Reidar Knutsen, la qual es va fer c\xc3\xa0rrec de les despeses de fabricaci\xc3\xb3 i de comercialitzaci\xc3\xb3. La producci\xc3\xb3 d'aquestes m\xc3\xa0quines es va dur a terme en un taller de precisi\xc3\xb3 d'Oslo._NEWLINE_La  m\xc3\xa0quina de Bull utilitzava targetes perforades de 45 columnes, amb perforacions rodones i un sumador rotatori. La seva m\xc3\xa0quina, millora substancialment a les m\xc3\xa0quines que fins llavors oferia la compet\xc3\xa8ncia, Hollerith i Powers, gr\xc3\xa0cies al mecanisme de presel\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de targetes perforades._NEWLINE_La m\xc3\xa0quina result\xc3\xa0 ser un \xc3\xa8xit i reb\xc3\xa9 molt bones cr\xc3\xadtiques i publicitat. Els factors clau de l'\xc3\xa8xit van consistir en: la qualitat t\xc3\xa8cnica de la m\xc3\xa0quina, la senzillesa a l'hora d'utilitzar-la, l'aportaci\xc3\xb3 respecte a la tecnologia anterior, l'estalvi de costos i la possibilitat per als usuaris de sortir del monopoli d'IBM i poder comprar els seus propis equips en lloc de llogar-los.\n_START_SECTION_\nAltres patents\n_START_PARAGRAPH_\nBull va seguir treballant en millores per a la m\xc3\xa0quina i tamb\xc3\xa9 en el desenvolupament de noves m\xc3\xa0quines. Per exemple, una m\xc3\xa0quina de classificaci\xc3\xb3 i una nova m\xc3\xa0quina tabuladora._NEWLINE_Algunes de les millores a tenir m\xc3\xa9s en compte s\xc3\xb3n: el canvi dels interruptors que controlaven l'entrada de les targetes perforades i l'ampliaci\xc3\xb3 del dispositiu a m\xc3\xa9s gran escala._NEWLINE_El dispositiu de lectura era la part m\xc3\xa9s cr\xc3\xadtica de la m\xc3\xa0quina. Constru\xc3\xaft amb una s\xc3\xa8rie de conductors de l'electricitat o brolladors, les targetes perforades eren introdu\xc3\xafdes a la m\xc3\xa0quina on al premsar, aquests brolladors passaven a trav\xc3\xa9s dels forats de les targetes produint contacte. Com que els brolladors nom\xc3\xa9s passaven per on hi havia forat a la targeta, s'emmagatzemava la informaci\xc3\xb3 correcta. Un dels problemes principals d'aquest m\xc3\xa8tode era la poca robustesa del material de les targetes, el que feia que el m\xc3\xa8tode no sempre funcion\xc3\xa9s de la manera m\xc3\xa9s correcta. Un altre problema important era la pols que s'introduia en els forats dels contactes. Finalment, un dels problemes m\xc3\xa9s greus amb els quals Bull i Knutsen es van trobar, fou que a causa dels contactes es creaven espurnes que feien que la m\xc3\xa0quina deix\xc3\xa9s de funcionar freq\xc3\xbcentment. Tots aquests detalls van anar essent millorats constantment._NEWLINE_La producci\xc3\xb3 de les m\xc3\xa0quines de Bull es va iniciar d'una manera for\xc3\xa7a lenta. El 1921 es van produir un total de 2 m\xc3\xa0quines, 2 al 1922, 2 al 1923, 4 al 1924 i 6 al 1925, distribu\xc3\xafdes totes entre empreses de Noruega, Dinamarca (d'on en cal destacar la HAFNIA), Finl\xc3\xa0ndia i Su\xc3\xafssa. Sempre hi va haver molts problemes amb les m\xc3\xa0quines i Knut Andreas Knutsen va estar constantment viatjant per aquests pa\xc3\xafsos reparant i modificant les m\xc3\xa0quines dels clients.\n_START_SECTION_\nMalaltia i mort\n_START_PARAGRAPH_\nA l'estiu de 1924 se li diagnostic\xc3\xa0 c\xc3\xa0ncer, malaltia que acabaria amb la seva vida, tot i les operacions a les quals es va sotmetre, el 7 de juny de 1925, quan Bull tenia nom\xc3\xa9s 42 anys d'edat._NEWLINE_Tot i el diagnosi de l'estiu de 1924, Bull va seguir treballant, fins a l'agreujament que va sofrir a la tardor d'aquell mateix any. Els metges no li van donar cap esperan\xc3\xa7a, i ell, conscient del seu dest\xc3\xad va deixar la feina feta, aprofitant els \xc3\xbaltims dies per a compartir les seves \xc3\xbaltimes idees amb Knutsen, a qui li seria encarregat continuar amb la seva obra. Els seus drets sobre les patents van ser adquirits per Oka, on Knutsen fidel a les idees de Bull, continuaria l'expansi\xc3\xb3 de la m\xc3\xa0quina i l'empresa. Knutsen es va concentrar en noves m\xc3\xa0quines per a l'obtenci\xc3\xb3 dels resultats enregistrats impresos en paper, ordenats tant num\xc3\xa8ricament com en ordre alfab\xc3\xa8tic i d'impressi\xc3\xb3. Va ser el primer a aplicar m\xc3\xa8todes d'impressi\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant rodes."