b'\n_START_ARTICLE_\nLatinxua Sin Wenz\n_START_PARAGRAPH_\nEl Latinxua Sin Wenz (xin\xc3\xa8s: \xe6\x8b\x89\xe4\xb8\x81\xe5\x8c\x96\xe6\x96\xb0\xe6\x96\x87\xe5\xad\x97; pinyin: L\xc4\x81d\xc4\xabnghu\xc3\xa0 X\xc4\xabn W\xc3\xa9nz\xc3\xac; literalment, nova escriptura llatinitzada; tamb\xc3\xa9 conegut com a Sin Wenz, Latinxua Sinwenz, Zhongguo Latinxua Sin Wenz, Beifangxua Latinxua Sin Wenz o Latinxua) \xc3\xa9s un sistema de transcripci\xc3\xb3 del xin\xc3\xa8s mandar\xc3\xad en des\xc3\xbas. Normalment s\'escrivia sense marcar els tons amb el benent\xc3\xa8s que es podien deduir del context._NEWLINE_El Latinxua \xc3\xa9s hist\xc3\xb2ricament remarcable per ser el primer sistema de romanitzaci\xc3\xb3 dels car\xc3\xa0cters xinesos utilitzat per parlants nadius xinesos. Va ser desenvolupat origin\xc3\xa0riament per la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica on va ser utilitzat pels immigrants xinesos fins que la majoria va abandonar el pa\xc3\xads. M\xc3\xa9s endavant, es va utilitzar durant cert temps en m\xc3\xa9s de tres-centes publicacions de la Xina del Nord fins que la Rep\xc3\xbablica Popular de la Xina va deixar-lo de fer servir.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria i desenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nLa tasca per a la creaci\xc3\xb3 del sistema Beifangxua Latinxua Sin Wenz (\xe5\x8c\x97\xe6\x96\xb9\xe8\xa9\xb1\xe6\x8b\x89\xe4\xb8\x81\xe5\x8c\x96\xe6\x96\xb0\xe6\x96\x87\xe5\xad\x97) es remunta al 1928 a Moscou quan l\'Institut Sovi\xc3\xa8tic de Recerca Cient\xc3\xadfica sobre la Xina cercava un mitj\xc3\xa0 d\'alfabetitzaci\xc3\xb3 per a la gran poblaci\xc3\xb3 xinesa que habitava la part m\xc3\xa9s oriental de l\'URSS, facilitant-ne la posterior educaci\xc3\xb3._NEWLINE_Aquest proc\xc3\xa9s va ser completament diferent dels altres esquemes de transcripci\xc3\xb3, ja que des de bon principi, la intenci\xc3\xb3 era que el sistema Latinxua Sin Wenz, un cop establert, reemplac\xc3\xa9s l\'escriptura tradicional xinesa de car\xc3\xa0cters. Es va decidir d\'utilitzar l\'alfabet llat\xc3\xad perqu\xc3\xa8 es va creure m\xc3\xa9s adequat per a aquest objectiu que l\'alfabet cir\xc3\xadl\xc2\xb7lic. A difer\xc3\xa8ncia del Gwoyeu Romatzyh que t\xc3\xa9 un complicat m\xc3\xa8tode per indicar els tons, el sistema Latinxua Sin Wenz no en marca cap, i no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s espec\xc3\xadfic pel mandar\xc3\xad sin\xc3\xb3 que pot utilitzar-se per altres idiomes xinesos i dialectes._NEWLINE_El prestigi\xc3\xb3s erudit xin\xc3\xa8s Qu Qiubai (1899-1935) establert a Moscou i el ling\xc3\xbcista rus V.S. Kolokolov (1896-1979) van concebre un prototipus de sistema de transcripci\xc3\xb3 el 1929._NEWLINE_El 1931, la feina conjunta dels sin\xc3\xb2legs sovi\xc3\xa8tics V. M. Alekseev, A. A. Dragunov i A. G. Shrprintsin, i els erudits xinesos establerts a Moscou Qu Qiubai, Wu Yuzhang, Lin Boqu (\xe6\x9e\x97\xe4\xbc\xaf\xe6\xb8\xa0), Xiao San, Wang Xiangbao i Xu Teli va permetre finalment establir el Latinxua Sin Wenz. El sistema va rebre el suport de nombrosos intel\xc2\xb7lectuals xinesos com Guo Moruo i Lu Xun, i es van realitzar diversos assajos entre els 100.000 treballadors immigrants xinesos durant uns quatre anys, i m\xc3\xa9s tard, entre 1940 i 1942, a la regi\xc3\xb3 fronterera xinesa de Shaanxi-Gansu-Ningxia sota control comunista. El novembre de 1949, els ferrocarrils del nord-est de la Xina van adoptar el sistema Latinxua Sin Wenz per a totes les seves telecomunicacions._NEWLINE_Durant un temps, el sistema va ser molt important per ajudar a estendre l\'alfabetitzaci\xc3\xb3 al nord de la Xina on es van editar m\xc3\xa9s de 300 publicacions en Latinxua Sin Wenz, totalitzant un mig mili\xc3\xb3 d\'edicions diferents. Malgrat aix\xc3\xb2, el 1944 el seu \xc3\xbas va ser restringit oficialment a les zones de la Xina controlades pels comunistes sota el pretext de la manca de personal qualificat per al seu ensenyament. Alguns autors creuen que degut a la intenci\xc3\xb3 dels comunistes d\'ampliar el poder a altres zones de la Xina, la ideologia al voltant del sistema de llatinitzaci\xc3\xb3 entraria en conflicte amb els partidaris del sistema d\'escriptura tradicional, restant-los-hi un suport que creien necessari.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Latinzua Sin Wenz va ser dissenyat de manera que cada dialecte tingu\xc3\xa9s el seu propi model d\'alfabet. El model descrit en aquest article \xc3\xa9s l\'utilitzat pel mandar\xc3\xad septentrional, un dels tretze models diferents existents._NEWLINE_Ortogr\xc3\xa0ficament \xc3\xa9s bastant semblant al Pinyin. Tot i aix\xc3\xb2, hom utilitza la mateixa lletra per representar les palatals africades i les velars oclusives, aix\xc3\xad Pequ\xc3\xadn (Beijing en Pinyin) es transcriu "Beiging" en Latinxua Sin Wenz. Altres difer\xc3\xa8ncies inclouen l\'\xc3\xbas de "x" pels sons [x] i [\xc9\x95] de manera que els car\xc3\xa0cters \xe7\x95\xab (pinyin: hu\xc3\xa0) i \xe4\xb8\x8b (pinyin: xi\xc3\xa0) es transcriuen com a "xua" i "xia" respectivament.'