b"\n_START_ARTICLE_\nTercer estat\n_START_PARAGRAPH_\nEl tercer estament \xc3\xa9s un dels tres estaments b\xc3\xa0sics de la societat pr\xc3\xb2pia del feudalisme i de l'Antic R\xc3\xa8gim. Es compon de la poblaci\xc3\xb3 mancada dels privilegis dels quals gaudien el clergat i la noblesa, per tant pot ser tamb\xc3\xa9 considerat equivalent al grup de no privilegiats o de pecheros (els que, particularment a Castella, estaven subjectes al pagament d'impostos). Tamb\xc3\xa9 es pot denominar estat pla, poble menut o poble a seques, plebs (per similitud a la divisi\xc3\xb3 de la societat romana entre patricis i plebeus), o populatxo.\n_START_SECTION_\nRepresentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls parlaments, estats generals o talls de diferents pa\xc3\xafsos europeus en la Baixa Edat Mitjana van mantenir la representaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica del tercer estat. Tot i ser el sector majoritari no tenien drets i estaven supeditats a les decisions del monarca i de la resta d'estaments. La relaci\xc3\xb3 entre tercer estat i monarquies autorit\xc3\xa0ries que es formen a partir de la crisi feudal ha estat objecte de debat historiogr\xc3\xa0fic, en el sentit de si es van recolzar m\xc3\xbatuament o la monarquia va operar m\xc3\xa9s b\xc3\xa9 com superestructura dels interessos privilegiats._NEWLINE_En els regnes cristians de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, la representaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica del Tercer Estat en les corts es limitava a les ciutats amb vot en Corts (disset en les Corts de Castella i Lle\xc3\xb3), i dins d'elles al patriciat urb\xc3\xa0 que les controlava, en moltes ocasions membres de la noblesa o burgesos ennoblits. La funci\xc3\xb3 principal era la concessi\xc3\xb3 i repartiment dels impostos, at\xc3\xa8s que les ciutats lliures s\xc3\xb3n el principal component del reialenc (terres subjectes a la jurisdicci\xc3\xb3 del rei, i la resta senyoriu laic o eclesi\xc3\xa0stic), comportant- les ciutats com un senyoriu col\xc2\xb7lectiu sobre el territori que depenia d'elles (terra o alfoz). Els estaments privilegiats van deixar de ser convocats a talls, que en l'Edat Moderna van quedar redu\xc3\xafdes tan sols als procuradors de les ciutats. En els regnes de la Corona d'Arag\xc3\xb3, en qu\xc3\xa8 la monarquia estava sotmesa a un r\xc3\xa8gim pactista, les corts tenien moltes m\xc3\xa9s atribucions i poder efectiu, fins a la seva supressi\xc3\xb3 en el segle XVIII. Les escasses convocat\xc3\xb2ries que es produeixen en aquest segle seran conjuntes. Les Corts de Cadis de 1812 responen ja a una din\xc3\xa0mica revolucion\xc3\xa0ria que obre l'edat contempor\xc3\xa0nia.\n_START_SECTION_\nEl Tercer Estat i la Revoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Siey\xc3\xa8s, en el seu pamflet previ a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa (' Qu'est-ce que le tiers \xc3\xa9tat?  1789) la burgesia o tercer estat \xc3\xa9s el cos viu de la naci\xc3\xb3 amb el qual, en definir la sobirania nacional es sobreent\xc3\xa9n que aquesta s'ha d'exercir sense complexos per la burgesia (revoluci\xc3\xb3 burgesa)."