b"\n_START_ARTICLE_\nTaurom\xc3\xa0quia\n_START_PARAGRAPH_\nLa taurom\xc3\xa0quia (del grec \xcf\x84\xce\xb1\xe1\xbf\xa6\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82, bou, i \xce\xbc\xce\xac\xcf\x87\xce\xb5\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb1\xce\xb9, lluitar), coneguda tamb\xc3\xa9 com a corrida, cursa de braus o correguda de bous, fa refer\xc3\xa8ncia en el seu significat m\xc3\xa9s ampli a la pr\xc3\xa0ctica de lluitar amb bous. Una altra variant s\xc3\xb3n els bous al carrer, una forma d'espectacle festiu practicat al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i a l'Arag\xc3\xb3. A gran part d'Espanya i a alguns pa\xc3\xafsos de Llatinoam\xc3\xa8rica, es practica el toreig, un espectacle que generalment acaba amb la mort del bou. _NEWLINE_Aquesta activitat t\xc3\xa9 antecedents que es remunten a l'edat del bronze i s'ha desenvolupat al llarg dels segles com a forma de demostraci\xc3\xb3 del coratge, en la l\xc3\xadnia d'algunes tribus que encara practiquen ritualment la transici\xc3\xb3 de la infantesa cap a l'edat adulta._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de l'espectacle, la taurom\xc3\xa0quia inclou la cria dels toros, les normes de protecci\xc3\xb3 i adequaci\xc3\xb3 dels carrers, la classificaci\xc3\xb3 dels bovins d'acord amb el seu pelatge, comportament i anadura. Al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i a les Terres de l'Ebre, els toros s\xc3\xb3n un element important de les festes tradicionals de diversos pobles, com ara els bous al carrer, els bous a la mar a D\xc3\xa9nia, el bou caplla\xc3\xa7at, el bou embolat, i el bou en corda, a Xiva._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, la pr\xc3\xa0ctica m\xc3\xa9s coneguda a tot el m\xc3\xb3n s\xc3\xb3n les curses en qu\xc3\xa8 un matador brega el toro amb objectes punxants fins a matar-lo amb una estocada d'espasa. Aquesta pr\xc3\xa0ctica \xc3\xa9s considerada per a molts com a element identitari d'Espanya, de M\xc3\xa8xic, de Baiona i de les Boques del Roine (Occit\xc3\xa0nia), i alhora considerada per a molts d'altres com a acte de crueltat.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFelip V d'Espanya considerava la fiesta un espectacle b\xc3\xa0rbar i cruel, i la noblesa, fascinada pels usos i costums versallescs portats pel rei i per cortesia cap al mateix, abandon\xc3\xa0 les places i el toreig a cavall. Aleshores el poble es va apoderar de la fiesta i va crear el toreig com \xc3\xa9s actualment. Era el primer pas del canvi que, recolzant-se en el mot\xc3\xad de Squillace (1766), afloraria al segle XIX. Durant el primer ter\xc3\xa7 del segle XVIII fins a 1733, els varilargueros, coneixedors i majorals de les ramaderies, van succeir els senyors; per\xc3\xb2 a partir d'aquesta data el matador de peu es guanya el favor del p\xc3\xbablic. A m\xc3\xa9s, apareixen les denominades ganader\xc3\xadas bravas i es comen\xc3\xa7a a seleccionar els toros per a la lluita. D'un altre costat, es construeixen les primeres places de toros, edificis destinats a la fiesta i s'escriuen les primeres taurom\xc3\xa0quies, que fixen la t\xc3\xa8cnica i les normes._NEWLINE_Van existir dos corrents regionals, la combinaci\xc3\xb3 de les quals va sorgir el toreig a peu: la manera basconavarresa i l'andalusa. La taurom\xc3\xa0quia basconavarresa es basava en els salts, en els recortes i en les banderilles, mentre que l'andalusa utilitzava la capa per enganyar els toros. Durant alguns decennis tots dos estils es van disputar la primacia del p\xc3\xbablic i va ser el model andal\xc3\xbas el qui va guanyar. De la taurom\xc3\xa0quia basconavarresa, en va deixar const\xc3\xa0ncia gr\xc3\xa0fica Francisco de Goya. _NEWLINE_Amb diverses variacions, es van establint al llarg del segle XVIII tots els elements de les curses de braus modernes. Es considera l'espanyol Francisco Romero el pare del toreig modern. Aquest, fundador d'una c\xc3\xa8lebre dinastia, havia pres part de les darreres curses de braus cavalleresques. Va inventar la muleta, va dividir la lluita en tres parts (varas, banderillas y muerte) i va subordinar la cuadrilla a les exig\xc3\xa8ncies del torero. Tanmateix, s\xc3\xb3n el seu fill Juan Romero i el seu n\xc3\xa9t Pedro els qui al decenni dels setanta del segle XVIII imposin definitivament la seva visi\xc3\xb3 de la taurom\xc3\xa0quia._NEWLINE_A Catalunya, aquesta manera de torejar els toros ve de la resta d'Espanya a partir de la fi del segle XVIII, malgrat haver-hi hagut des d'antic la tradici\xc3\xb3 de jugar-hi. La prova \xc3\xa9s que tot el vocabulari de les corrides ve de l'espanyol. Al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, la primera pla\xc3\xa7a de bous fou la de Bocairent (1843), que a m\xc3\xa9s \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica excavada a la roca._NEWLINE_Al final del segle XX, diferents grups ecologistes de pa\xc3\xafsos afins reivindicaren la prohibici\xc3\xb3 de les curses de braus, sense cap \xc3\xa8xit aparent. _NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament del segle XXI algunes ciutats catalanes, entre elles Barcelona, s'han reivindicat com a antitaurines. Finalment el 28 de juliol de 2010, despr\xc3\xa9s de ser presentada una Iniciativa Legislativa Popular al Parlament de Catalunya, els diputats catalans votaren en favor de l'abolici\xc3\xb3 de les curses de braus a Catalunya (per 68 vots a favor de l'abolici\xc3\xb3, 55 en contra i 9 abstencions)._NEWLINE_El diumenge 3 de juny de 2012 reflot\xc3\xa0 de nou la pol\xc3\xa8mica al voltant de la taurom\xc3\xa0quia a causa dels resultats del refer\xc3\xa8ndum que se celebr\xc3\xa0 al municipi de Guijo de Galisteo, a la prov\xc3\xadncia extremenya de C\xc3\xa0ceres. La consulta gir\xc3\xa0 al voltant de quin havia de ser el dest\xc3\xad de 15.000 euros del pressupost local en el context de greu crisi econ\xc3\xb2mica internacional, essent l'opci\xc3\xb3 triada majorit\xc3\xa0riament les curses de braus (241 vots) en detriment de la creaci\xc3\xb3 de llocs de treball temporal (181 vots).\n_START_SECTION_\nLa festa dels toros portuguesa\n_START_PARAGRAPH_\nUn aspecte inseparable de la cultura portuguesa \xc3\xa9s la seva particular Festa dels toros. La import\xc3\xa0ncia i antiguitat d'aquesta activitat va crear un tipus especial de ramader, el camperol, un tipus d'home sever, amb vestit caracter\xc3\xadstic i que viu sobre del seu cavall. Profundament arrelada, aquesta festa inclou toradas i largadas (com en els San Fermines de Pamplona) en plena poblaci\xc3\xb3. _NEWLINE_En aquestes festes no es mata al toro, simplement se'l ven\xc3\xa7 amb un joc de for\xc3\xa7a molt elegant i pintoresc, abans de la qual cosa es desenvolupa un bell espectacle de rejoneo i es col\xc2\xb7loquen banderillas des del cavall, tot aix\xc3\xb2 amanit amb indument\xc3\xa0ria del segle XVIII. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s apareixen els forcados, que destrament s'enfronten al toro per tombar-lo a terra. _NEWLINE_El gran centre taur\xc3\xad de Portugal \xc3\xa9s Ribatejo i els seus voltants, i la temporada va d'abril a octubre.\n_START_SECTION_\nLa taurom\xc3\xa0quia dels betsileo\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xa8tnia betsileo celebra una festa a Amoron\xe2\x80\x99Imania (Madagascar) en la qual es fa una lluita contra bous zeb\xc3\xba penjant-se al gep o de les banyes  fins que aquests es cansen. Els participants, que s\xc3\xb3n homes, ho fan per a impressionar les dones per a aconseguint oportunitats de trobar parella.\n_START_SECTION_\nPenya taurina\n_START_PARAGRAPH_\nAl Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 i al sud de Catalunya, una penya taurina \xc3\xa9s un grup de persones que s'uneixen amb el prop\xc3\xb2sit de participar en la taurom\xc3\xa0quia d'un poble. Una de les tasques de la penya \xc3\xa9s fer diners per a la construcci\xc3\xb3 del cadafal (una estructura reixada que permet refugiar-se del bou) i la tasca d'instal\xc2\xb7lar-lo cada any al carrer."