b'\n_START_ARTICLE_\nMetallenguatge\n_START_PARAGRAPH_\nDins l\'entorn de la l\xc3\xb2gica i filosofia del llenguatge, un metallenguatge \xc3\xa9s un llenguatge que s\'usa per parlar sobre un altre llenguatge. Al llenguatge sobre el qual s\'est\xc3\xa0 parlant se l\'anomena el llenguatge objecte. El metallenguatge pot ser id\xc3\xa8ntic al llenguatge objecte, per exemple quan es parla sobre el catal\xc3\xa0 usant el catal\xc3\xa0 mateix. Un metallenguatge al mateix temps pot ser el llenguatge objecte d\'un altre metallenguatge d\'ordre superior, i aix\xc3\xad successivament. Diferents metallenguatges poden parlar sobre diferents aspectes d\'un mateix llenguatge objecte._NEWLINE_La distinci\xc3\xb3 entre llenguatge objecte i metallenguatge va ser introdu\xc3\xafda per Alfred Tarski com una soluci\xc3\xb3 a les paradoxes sem\xc3\xa0ntiques com la paradoxa del mentider. Segons Tarski, cap llenguatge pot contenir el seu propi predicat de veritat i romandre consistent. Per parlar sobre la veritat en un llenguatge, i no generar contradiccions, cal fer-ho des d\'un llenguatge diferent, amb m\xc3\xa9s poder expressiu: el metallenguatge._NEWLINE_Els models formals de sintaxi per a la descripci\xc3\xb3 de la gram\xc3\xa0tica, com per exemple, la gram\xc3\xa0tica generativa, s\xc3\xb3n tipus de metallenguatge._NEWLINE_En un aspecte m\xc3\xa9s general, pot referir-se a qualsevol terminologia o llenguatge usat per parlar amb refer\xc3\xa8ncia al mateix llenguatge. Per exemple, un text en gram\xc3\xa0tica o una discussi\xc3\xb3 sobre l\'\xc3\xbas del llenguatge.\n_START_SECTION_\nL\'\xc3\xbas de metallenguatges\n_START_PARAGRAPH_\nEn multitud d\'ocasions utilitzem aquest recurs amb el qual, si no se n\'\xc3\xa9s conscient, es poden cometre errors d\'interpretaci\xc3\xb3._NEWLINE_Ja en la gram\xc3\xa0tica es distingeix entre \xc3\xbas i menci\xc3\xb3._NEWLINE_Bisil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica, \xc3\xa9s tota aquella paraula que t\xc3\xa9 dues s\xc3\xadl\xc2\xb7labes._NEWLINE_Per\xc3\xb2 \'bisil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica\' no \xc3\xa9s bisil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica. On \'bisil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica\' es refereix a la paraula en si, no al seu significat objecte \xc3\xa9s a dir a \'una paraula bisil\xc2\xb7l\xc3\xa0bica\'._NEWLINE_Tot llenguatge t\xc3\xa9 un objecte al qual es dirigeix. \xc3\x89s el "llenguatge-objecte"._NEWLINE_Tot llenguatge que tingui per objecte un llenguatge \xc3\xa9s un "metallenguatge", que al mateix temps pot ser llenguatge objecte d\'un altre metallenguatge d\'ordre superior, i aix\xc3\xad successivament._NEWLINE_Considerem les diferents refer\xc3\xa8ncies de la frase seg\xc3\xbcent: "l\'Antoni diu que en Llu\xc3\xads va dir que na Maria Llu\xc3\xafsa va dir que ......"_NEWLINE_"l\'Antoni va dir que ahir va anar al cinema". Observem que aquesta afirmaci\xc3\xb3 no ens d\xc3\xb3na informaci\xc3\xb3 sobre si l\'Antoni va ser o no va ser ahir al cinema._NEWLINE_No tenir en compte aquesta distinci\xc3\xb3 entre llenguatge-objecte que parla de la realitat del fet: "l\'Antoni va dir" i el llenguatge (metallenguatge) sobre el que va dir l\'Antoni: "que ahir va anar al cinema" es presta a confusions interpretatives.\n_START_SECTION_\nEls metallenguatges i la ci\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEn el llenguatge cient\xc3\xadfic aquesta distinci\xc3\xb3 \xc3\xa9s de molta import\xc3\xa0ncia._NEWLINE_La teoria dels nivells de llenguatge va ser establerta per Bertrand Russell en la seva introducci\xc3\xb3 al Tractatus Logico-Philosophicus de Wittgenstein. Russell que havia elaborat la teoria dels tipus a fi de resoldre algunes paradoxes l\xc3\xb2giques, estableix que "cada llenguatge t\xc3\xa9 una estructura pr\xc3\xb2pia respecte a la qual res no pot enunciar en el mateix llenguatge, per\xc3\xb2 pot haver un altre llenguatge que tracti de l\'estructura del primer llenguatge, sense haver l\xc3\xadmits en aquesta jerarquia de llenguatges "._NEWLINE_La distinci\xc3\xb3 formal entre llenguatge objecte i metallenguatge va ser introdu\xc3\xafda per Alfred Tarski com una soluci\xc3\xb3 a les paradoxes sem\xc3\xa0ntiques com la paradoxa del mentider. Segons Tarski, cap llenguatge pot contenir el seu propi predicat de veritat i romandre consistent. Per parlar sobre la veritat en un llenguatge, i no generar contradiccions, cal fer-ho des d\'un llenguatge diferent, amb m\xc3\xa9s poder expressiu: el metallenguatge._NEWLINE_Aix\xc3\xad es resol la cl\xc3\xa0ssica paradoxa del mentider. L\'expressi\xc3\xb3 gramaticalment correcta: "Epim\xc3\xa8nides el cretenc diu que tots els cretencs s\xc3\xb3n mentiders", no pot tenir, ni t\xc3\xa9 valor de veritat. Per\xc3\xb2 el seu sentit de veritat apareix clarament quan distingim dos nivells de llenguatge. \xe2\x80\x9cEpim\xc3\xa8nides el cretenc diu: \xc2\xabTots els cretencs s\xc3\xb3n mentiders\xc2\xbb\xe2\x80\x9d.'