b'\n_START_ARTICLE_\nNintendo Entertainment System\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEn la d\xc3\xa8cada dels setanta i principis dels vuitanta, Nintendo es va concentrar en els jocs recreatius o \xc3\xa0rcade (equip operat amb fitxes o monedes, que inclou un o pocs jocs i s\'instal\xc2\xb7la en llocs p\xc3\xbablics) que van acabar sent molt reeixits. A principis de la d\xc3\xa8cada de 1980, Nintendo va iniciar el projecte de convertir els dissenys de Masayuki Uermura en la seva primera consola per a la llar, que va ser llan\xc3\xa7ada al Jap\xc3\xb3 el 1983. Aquesta primera consola era el Nintendo Family Computer (Famicom). El primer any no va ser bo, ja que el sistema era poc confiable i tendia a congelar-se. Les noves unitats van incorporar millors targetes mare i el Famicom va desapegar i va arribar a convertir-se en la consola m\xc3\xa9s venuda al Jap\xc3\xb3 el 1984. Encoratjat per l\'\xc3\xa8xit, Nintendo va posar els seus ulls sobre el mercat Nord-americ\xc3\xa0._NEWLINE_La consola va ser anunciada per primera vegada als Estats Units en el Consumer Electronics Show al gener de 1984 amb el nom original de Famicom i vindria acompanyada per 25 jocs. Per a l\'hivern del mateix any, es va anunciar que la consola canviaria de nom a Nintendo Entertainment System; aquesta vegada nom\xc3\xa9s comptaria amb 20 jocs. Als Estats Units la consola va ser tan popular com al Jap\xc3\xb3._NEWLINE_Al juny de 1986 el Sega Master System (SMS) va ingressar en el mercat dels EUA, per\xc3\xb2 va enfrontar una compet\xc3\xa8ncia molt dura a causa de la situaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa0cticament de monopoli exercida per Nintendo als EUA. No obstant aix\xc3\xb2, a Europa la Sega Master System dominava, i la compet\xc3\xa8ncia va ser m\xc3\xa9s equilibrada, la qual cosa va motivar a Nintendo a fer llic\xc3\xa8ncies de jocs de Sega Master System per a la seva consola. Per a la resta de la d\xc3\xa8cada, Nintendo va tenir el primer lloc indisputat de vendes als EUA i al Jap\xc3\xb3, i la companyia es va convertir en la corporaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s reeixida de la naci\xc3\xb3 oriental en els voltants de la d\xc3\xa8cada de 1990._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, l\'\xc3\xbaltima d\xc3\xa8cada del segle XX va comen\xc3\xa7ar a veure sistemes tecnol\xc3\xb2gicament m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ats que la vella consola de 8 bits, com la Sega Mega Drive de 16 bits. Nintendo va llan\xc3\xa7ar una nova consola de 16 bits per poder competir, la Super Nintendo Entertainment System (Super NES), i gradualment la base de fans i de jocs per a la NES es va anar extingint. El 1996 la consola va deixar de produir-se oficialment, per\xc3\xb2 els seus fans encara avui continuen fidels a Nintendo i als seus nous productes.\n_START_SECTION_\nLlan\xc3\xa7ament al Jap\xc3\xb3: Famicom\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie de llan\xc3\xa7aments arcade a principis dels anys 1980, Nintendo va concebre la producci\xc3\xb3 d\'una videoconsola a for\xc3\xa7a de cartutxos. Sota aquest concepte, Masayuki Uemura i el seu equip Nintendo R&D es van encarregar de dissenyar un sistema de joc que fos menys cost\xc3\xb3s que els seus competidors directes i que a m\xc3\xa9s tingu\xc3\xa9s un acompliment reeixit al mercat amb la finalitat de que no pogu\xc3\xa9s ser sobrepassat a nivell comercial per altres sistemes rivals, almenys en un per\xc3\xadode d\'un any. El seu llan\xc3\xa7ament es va produir al Jap\xc3\xb3 el 15 de juliol de 1983, tenint un preu de 14.800 JPY i sent acompanyada de tres reeixits \xc2\xabjocs inclosos\xc2\xbb de tipus arcade (Donkey Kong, Donkey Kong Jr. i Popeye). No obstant aix\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s d\'haver-hi assolit bones vendes en els seus primers mesos, es va evidenciar una fallada t\xc3\xa8cnica en la Family Computer (m\xc3\xa9s coneguda com a Famicom) produ\xc3\xafda per una col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 deficient del circuit integrat, la qual cosa causava que el sistema es \xc2\xabcongel\xc3\xa9s\xc2\xbb amb prou feines era executat el programari. Despr\xc3\xa9s d\'arreglar la defici\xc3\xa8ncia amb una nova placa base, la qual cosa va requerir el cessament temporal de la distribuci\xc3\xb3 de la Famicom al mercat, la seva popularitat es va disparar, superant a nivell comercial al seu competidor directe, Sega SG-1000, i passant a convertir-se en el sistema m\xc3\xa9s venut al Jap\xc3\xb3 a la fi de 1984 \xe2\x80\x94fins a aquest moment, Nintendo havia venut m\xc3\xa9s de dos milions i mig de Famicoms en territori japon\xc3\xa8s\xe2\x80\x94.\n_START_SECTION_\nNintendo Advanced Video System\n_START_PARAGRAPH_\nLa companyia Nintendo, sentint-se encoratjada pel triomf aconseguit al Jap\xc3\xb3, va fixar la seva atenci\xc3\xb3 al mercat nord-americ\xc3\xa0. D\'aquesta forma, va entrar en una etapa de negociacions amb Atari amb la finalitat de que aquesta distribu\xc3\xads la Famicom en aquest continent sota el nom de Nintendo Advanced Video Gaming System (en catal\xc3\xa0, \xc2\xabSistema avan\xc3\xa7at de videojocs Nintendo\xc2\xbb), encara que a l\'\xc3\xbaltim moment l\'acord va fracassar. D\'igual manera, els plans subseg\xc3\xbcents consistents a comercialitzar una Famicom a Am\xc3\xa8rica del Nord (amb la denominaci\xc3\xb3 de Nintendo Advanced Video System) acompanyada ja fos d\'un teclat, una unitat de cinta casset, una palanca de control desprove\xc3\xaft de cables o un cartutx especial amb llenguatge BASIC, mai es van veure materialitzats. Masayuki Uemura inicialment va concebre usar un processador de 16 bits, per\xc3\xb2 el va canviar i es va centrar en el microprocessador MOS 6502 que resultava menys cost\xc3\xb3s, afegint-li un circuit gr\xc3\xa0fic (Picture Processing Unit).Temps despr\xc3\xa9s, s\'hauria de llan\xc3\xa7ar un casset de dades al costat d\'un traductor BASIC i un teclat, que en conjunt es van con\xc3\xa8ixer com a Famicom Data Recorder i Family Basic, respectivament. De fet, el projecte Nintendo Advanced Video System va arribar a exhibir-se en el Consumer Electronics Show (CES) de 1984 i, tot i que els assistents a l\'esdeveniment van recon\xc3\xa8ixer la tecnologia avan\xc3\xa7ada del sistema, va haver-hi una resposta generalment desfavorable respecte a la funcionalitat del teclat i la palanca de control sense cables.\n_START_SECTION_\nNintendo NES\n_START_PARAGRAPH_\nAl juny de 1985, Nintendo va donar a con\xc3\xa8ixer una versi\xc3\xb3 totalment diferent de la Nintendo Advanced Video System en l\'esdeveniment CES d\'aquest any, abandonant per a aix\xc3\xb2 el concepte d\'una computadora dom\xc3\xa8stica. Aquest sistema va passar a con\xc3\xa8ixer-se com Nintendo Entertainment System i peculiarment va conservar diversos elements dissenyats inicialment per al projecte original (Nintendo Advanced Video System), tals com el color gris i l\'aspecte f\xc3\xadsic d\'una caixa. Amb tal d\'aconseguir un efecte positiu en el nivell de vendes, Nintendo va optar per fabricar un \xc2\xabsistema d\'entreteniment\xc2\xbb en comptes d\'una \xc2\xabconsola\xc2\xbb, establint d\'aquesta forma a la Famicom americana com una joguina amb accessoris exclusius tals com una pistola de llum (Nintendo Zapper) i un accessori rob\xc3\xb2tic (R.O.B.) a for\xc3\xa7a de bateries que responia f\xc3\xadsicament als centelleigs d\'una pantalla. Tot i que el robot va atreure un major inter\xc3\xa8s per la NES, els detallistes no estaven disposats a signar un contracte per distribuir-lo al mercat. Nom\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s d\'una intensa campanya publicit\xc3\xa0ria duta a terme per l\'equip \xc2\xabNintendo SWAT\xc2\xbb, consistent en telem\xc3\xa0rqueting i demostracions en centres comercials, aix\xc3\xad com una proposici\xc3\xb3 lliure de risc per als detallistes, va fer que Nintendo va poder assegurar el suport d\'aproximadament cinc-cents detallistes per aix\xc3\xad dur a terme una recerca de mercats a Nova York, on, el 18 d\'octubre de 1985, l\'empresa va llan\xc3\xa7ar un total de 100.000 consoles NES com a enviament inicial. Cada paquet inclo\xc3\xafa un sistema Nintendo NES, un parell de gamepads, un dispositiu rob\xc3\xb2tic, una pistola de llum, i els jocs Gyromite i Duck Hunt. Despr\xc3\xa9s d\'un augment considerable en les vendes durant la temporada nadalenca, Nintendo va decidir realitzar una nova prova de mercat a Los Angeles el febrer de 1986, la qual va continuar a les ciutats de Chicago i San Francisco. En abastar un total de dotze ciutats nord-americanes, finalment al setembre es va distribuir per tot el pa\xc3\xads._NEWLINE_En el proc\xc3\xa9s, Nintendo va signar un acord de distribuci\xc3\xb3 amb l\'empresa Worlds of Wonder, a partir del qual va incloure els populars Teddy Ruxpin i Lazer Tag amb el prop\xc3\xb2sit de fer que m\xc3\xa9s botigues optessin per comercialitzar la NES. De forma simult\xc3\xa0nia, l\'empresa va llan\xc3\xa7ar un total de divuit jocs. Els jocs que es van llan\xc3\xa7ar de manera simult\xc3\xa0nia a l\'estrena de la consola a Am\xc3\xa8rica del Nord s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents: 10-Yard Fight, Baseball, Clu Clu Land, Donkey Kong Jr. Math, Duck Hunt, Excitebike, Golf, Gyromite, Hogan\'s Alley, Ice Climber, Kung-Fu Master, Mach Rider, Pinball, Stack-Up, Super Mario Bros, Tennis, Wild Gunman i Wrecking Crew. Resulta destacable esmentar que, per accelerar la distribuci\xc3\xb3 d\'aquests t\xc3\xadtols per a la temporada nadalenca, algunes varietats d\'aquests jocs contenien circuits propis de la Famicom al costat d\'un adaptador perqu\xc3\xa8 poguessin ser compatibles amb els sistemes del continent americ\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 a Europa i Austr\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nTant a Europa com a Austr\xc3\xa0lia la NES es va llan\xc3\xa7ar en dues regions comercials diferents (referides com \xc2\xabA\xc2\xbb i \xc2\xabB\xc2\xbb); en aquesta \xc3\xbaltima, formada per la major part del continent europeu \xe2\x80\x94sense incloure a It\xc3\xa0lia\xe2\x80\x94, la distribuci\xc3\xb3 va ser manejada per diferents empreses, sent Nintendo la responsable de la majoria dels llan\xc3\xa7aments en cartutx. Finalment, la consola va debutar en aquesta regi\xc3\xb3 el 1986. D\'altra banda, Mattel es va encarregar de la distribuci\xc3\xb3 per a la regi\xc3\xb3 A, integrada per Regne Unit, Irlanda, It\xc3\xa0lia i Nova Zelanda, encara que aquesta zona va haver d\'esperar fins a 1987 per poder comen\xc3\xa7ar a comercialitzar el sistema. El 1990, amb motiu de la creaci\xc3\xb3 de la sucursal europea de Nintendo, la distribuci\xc3\xb3 a Europa finalment hauria de recaure en Nintendo. Curiosament, la Nintendo NES no va estar disponible als pa\xc3\xafsos del Bloc de l\'Est, tals com la Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica Alemanya, la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica i Iugosl\xc3\xa0via. Malgrat el rendiment desllu\xc3\xaft del sistema fora del Jap\xc3\xb3 i Am\xc3\xa8rica del Nord, per a comen\xc3\xa7aments de 1990 la NES havia superat a nivell comercial a qualsevol altra consola llan\xc3\xa7ada pr\xc3\xa8viament, convertint a Nintendo en l\'empresa m\xc3\xa9s reeixida al Jap\xc3\xb3 d\'aquesta \xc3\xa8poca, despr\xc3\xa9s d\'haver superat a Toyota.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altims anys\n_START_PARAGRAPH_\nEn els anys 1990 van sorgir sistemes tecnol\xc3\xb2gicament superiors a la Nintendo NES (entre ells la Sega Mega Drive), els quals haurien de marcar la fi del domini en la ind\xc3\xbastria dels videojocs de la NES. Eclipsada aix\xc3\xad mateix per la nova Super Nintendo, la base d\'usuaris de la NES va disminuir de manera gradual amb el pas del temps. Malgrat aix\xc3\xb2, Nintendo va continuar comercialitzant el sistema a Am\xc3\xa8rica del Nord durant la primera meitat de la d\xc3\xa8cada, llan\xc3\xa7ant igualment una nova versi\xc3\xb3 (coneguda com a NES 2 a Am\xc3\xa8rica i HVC-101 al Jap\xc3\xb3), amb tal de solucionar molts dels defectes en el disseny del maquinari original. Els \xc3\xbaltims jocs que es van distribuir per la NES van ser Takahashi Meijin no B\xc5\x8dken Jima IV (pertanyent a la s\xc3\xa8rie Adventure Island) al Jap\xc3\xb3, mentre que Sunday Funday i Wario\'s Woods es van convertir en els seus \xc3\xbaltims t\xc3\xadtols publicats a Am\xc3\xa8rica del Nord (el primer d\'ells sense cap llic\xc3\xa8ncia, i el segon sent l\'\xc3\xbanic de la seva generaci\xc3\xb3 amb una classificaci\xc3\xb3 de l\'ESBR). A causa de les vendes decreixents i l\'abs\xc3\xa8ncia de nous jocs, Nintendo of America va discontinuar oficialment el sistema el 1995. No obstant aix\xc3\xb2, Nintendo of Japan va seguir produint noves unitats Famicom fins a setembre de 2003, moment en el qual finalment va discontinuar la l\xc3\xadnia. Tot i que els desenvolupadors van cessar la producci\xc3\xb3 d\'aquest sistema, algunes franqu\xc3\xadcies reeixides de la NES es van traslladar a les noves consoles (primordialment a la Super Nintendo), romanent populars des de llavors. Exemples d\'aquestes s\xc3\xb3n Super Mario Bros, The Legend of Zelda i Metroid (totes elles de Nintendo), aix\xc3\xad com Mega Man (de Capcom), Castlevania (de Konami), Final Fantasy i Dragon Quest (els 2 \xc3\xbaltims de Square Enix respectivament). Al seu torn, Nintendo of Japan va seguir reparant Famicoms fins al 31 d\'octubre de 2007, instant en qu\xc3\xa8 es va fer evident una major escassetat dels accessoris necessaris per al funcionament del sistema. Quan la NES va deixar d\'existir al mercat, m\xc3\xa9s de 60.000.000 unitats havien estat comercialitzades a nivell mundial.\n_START_SECTION_\nRellan\xc3\xa7ament\n_START_PARAGRAPH_\nUna nova versi\xc3\xb3 de la NES va ser rellan\xc3\xa7ada l\'11 de novembre de 2016 sota el nom Nes Classic Mini amb una grand\xc3\xa0ria inferior i sortida HDMI amb 30 jocs integrats i sense la possibilitat d\'ampliar el cat\xc3\xa0leg.\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques f\xc3\xadsiques\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta consola va ser la primera videoconsola de Nintendo i f\xc3\xadsicament _NEWLINE_difereix molt en el seu disseny de la seva contrapart japonesa._NEWLINE_El seu disseny \xc3\xa9s b\xc3\xa0sicament quadrat: la part frontal, es troben a baix a l\'esquerra el led indicador d\'encesa i els botons POWER (enc\xc3\xa8s/apagat) i RESET (reinicia), a baix a la dreta els dos ports de control; cap a la part dreta hi ha l\'\xc3\xa0udio/v\xc3\xaddeo, darrere hi ha v\xc3\xaddeo compost i el seu selector de canal i finalment a baix en la base la badia EXT per a connectar additaments com una unitat de disquets que mai va sortir al mercat fora del Jap\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nComandaments\n_START_PARAGRAPH_\nEl disseny dels comandaments de la NES consistia en un control quadrat amb la seg\xc3\xbcent distribuci\xc3\xb3 de botons: a l\'esquerra el PAD direccional \xe2\x86\x91, \xe2\x86\x93, \xe2\x86\x90, \xe2\x86\x92, en el centre el bot\xc3\xb3 START (pausa) i SELECT, i a la dreta els botons A i B._NEWLINE_Addicionalment la Nintendo NES va tenir comandaments espec\xc3\xadfics per a alguns jocs, com una pistola d\'infrarojos (la Nintendo Zapper, la qual \xc3\xa9s molt apreciada actualment, i molt dif\xc3\xadcil de trobar en bon estat), a m\xc3\xa9s d\'un tapet de ball i un guant anomenat Power Glove entre altres.\n_START_SECTION_\nVersions\n_START_PARAGRAPH_\nLa Nintendo NES va ser venuda en dues versions: la versi\xc3\xb3 original NES-001, que va ser distribu\xc3\xafda durant la major part del cicle de vida de la consola, i una versi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s compacta llan\xc3\xa7ada a principis dels noranta. Cal destacar que tamb\xc3\xa9 es van comercialitzar molts tipus de c\xc3\xb2pies pirates d\'aquesta consola, provinents majorit\xc3\xa0riament d\'\xc3\x80sia i venudes principalment en pa\xc3\xafsos subdesenvolupats.\n_START_SECTION_\nConjunts nord-americans\n_START_PARAGRAPH_\nPer al seu llan\xc3\xa7ament a Am\xc3\xa8rica del Nord el 1985, es va llan\xc3\xa7ar en dues diferents configuracions o \xc2\xabconjunts\xc2\xbb. De fet, la coberta era id\xc3\xa8ntica, nom\xc3\xa9s que cada conjunt era empaquetat amb diferents cartutxos i accessoris. El primer d\'aquests sets, el Control Deck, era comercialitzat per 199,99 d\xc3\xb2lars (xifra que equival a 396 d\xc3\xb2lars contemporanis), consistint \xc3\xbanicament en la consola, mentre que l\'altre (anomenat Deluxe Set) estava conformat per la consola, un accessori rob\xc3\xb2tic (R.O.B.), una pistola de llum i dos cartutxos: Duck Hunt i Gyromite, arribant a vendre\'s per 249,99 d\xc3\xb2lars (igual a 495 d\xc3\xb2lars en l\'actualitat)._NEWLINE_Per a la resta del per\xc3\xadode comercial de Nintendo NES a Am\xc3\xa8rica del Nord, es va reempaquetar en noves configuracions amb la finalitat d\'aprofitar accessoris m\xc3\xa9s nous o t\xc3\xadtols m\xc3\xa9s populars. Un altre paquet subseg\xc3\xbcent va ser el NES Action Set, llan\xc3\xa7at al novembre de 1988 pel preu de 149,99 d\xc3\xb2lars (equivalent a 270 d\xc3\xb2lars d\'avui dia), el qual hauria de reempla\xc3\xa7ar als primers dos conjunts, incloent la consola, la pistola de llum, dues controls i una versi\xc3\xb3 multicart (terme per referir-se a un cartutx que inclo\xc3\xafa dos jocs diferents) de Super Mario Bros i Duck Hunt. D\'aquesta manera, l\'Action Set va passar a convertir-se en la configuraci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s reeixida dels paquets llan\xc3\xa7ats per Nintendo. Un mes despr\xc3\xa9s, al desembre de 1988, per coincidir amb el llan\xc3\xa7ament del controlador en forma de catifeta (denominat Power Pad), Nintendo va distribuir el nou conjunt Power Set, que estava integrat per la consola, la Power Pad, la pistola de llum, dos controls i un multicart que contenia els jocs Super Mario Bros, Duck Hunt i World Class Track Meet. El 1990, va apar\xc3\xa8ixer la configuraci\xc3\xb3 Sports Set, que al seu torn va incloure la consola, un adaptador de diverses pulsacions sense fil per infrarojos (NES Satellite), quatre controls i un multicart amb O.S. Championship V\'Ball i Nintendo World Cup._NEWLINE_Es van llan\xc3\xa7ar un total de dos conjunts m\xc3\xa9s usant la NES original; el Challenge Set que inclo\xc3\xafa la consola, dos controls i un cartutx amb el joc Super Mario Bros 3 i el Basic Set (llan\xc3\xa7at el 1987), que \xc3\xbanicament comptava amb la consola i dos controls, sense cap cartutx en el paquet. En canvi, contenia un llibre anomenat \xc2\xabGuia de l\'Usuari de Nintendo\xc2\xbb, que al seu torn tenia informaci\xc3\xb3 detallada per a cada joc NES existent fins a aquest moment. Finalment, es va redissenyar tant per al mercat nord-americ\xc3\xa0 com per al japon\xc3\xa8s com a part d\'un \xc3\xbaltim set concebut per Nintendo. Aix\xc3\xad, la nova NES es va rellan\xc3\xa7ar sota el nom de Control Deck a Am\xc3\xa8rica del Nord i AV Family Computer al Jap\xc3\xb3. El paquet inclo\xc3\xafa la nova consola i un control dissenyat a manera d\'un \xc2\xabos de gos\xc2\xbb. Aquest \xc3\xbaltim es va llan\xc3\xa7ar a l\'octubre de 1993 a Am\xc3\xa8rica del Nord, sent venut per 49,99 d\xc3\xb2lars (equivalent a 74 d\xc3\xb2lars en l\'\xc3\xa8poca contempor\xc3\xa0nia), i arribant a produir-se fins al cessament de la distribuci\xc3\xb3 de la consola, el 1995.\n_START_SECTION_\nControls de joc\n_START_PARAGRAPH_\nEls controls per la NES i la Famicom tenien un disseny a manera de ma\xc3\xb3 oblong amb una simple disposici\xc3\xb3 de quatre botons: dos botons rodons amb les lletres \xc2\xabA\xc2\xbb i \xc2\xabB\xc2\xbb en la seva superf\xc3\xadcie, un bot\xc3\xb3 \xc2\xabSTART\xc2\xbb i un bot\xc3\xb3 \xc2\xabSELECT\xc2\xbb. Aquests utilitzaven el pad (entengui\'s per \xc2\xabcomandament\xc2\xbb) direccional en forma de creu dissenyat per Gunpei Yokoi, emprat de Nintendo, per als sistemes Game & Watch de l\'empresa, amb el prop\xc3\xb2sit de reempla\xc3\xa7ar a les voluminoses palanques de control, les quals es venien usant de manera tradicional en consoles pr\xc3\xa8vies._NEWLINE_El model original de la companyia Famicom tenia dos controls de joc connectats a la part posterior. El segon control mancava dels botons \xc2\xabstart\xc2\xbb i \xc2\xabselect\xc2\xbb, encara que comptava amb un petit micr\xc3\xb2fon. No obstant aix\xc3\xb2, se sap amb certesa que pocs jocs van fer \xc3\xbas d\'aquesta funcionalitat. D\'igual forma, els botons A i B de les primeres unitats Famicom tenien forma quadrada. Temps despr\xc3\xa9s, haurien d\'adoptar una forma circular despr\xc3\xa9s que es fes evident el fet que els botons quadrats es quedaven atrapats en la carcassa del control en pressionar-se, aspecte que provocava fallades en el maquinari i, a \xc3\xbaltimes inst\xc3\xa0ncies, el congelament del sistema mentre es trobava en plena execuci\xc3\xb3 d\'un joc._NEWLINE_Per evitar els controls amb cablejat fix, Nintendo NES presentava un disseny amb dos ports personalitzats de set pins situats en el frontal. A m\xc3\xa9s, els dos controls de la NES eren id\xc3\xa8ntics entre si, a difer\xc3\xa8ncia dels controladors usats per la Famicom original._NEWLINE_En endavant, es van llan\xc3\xa7ar diversos dispositius especials dissenyats precisament per usar-se amb jocs espec\xc3\xadfics, encara que molt pocs d\'aquests es van tornar populars. Entre aquests estan el NES Zapper (una pistola de llum), el Power Pad, el R.O.B., el LaserScope, el Vaus (control dissenyat per al joc Arkanoid) i el Power Glove (considerat com el primer perif\xc3\xa8ric d\'interf\xc3\xadcie a recrear moviments de la m\xc3\xa0 en una pantalla de televisi\xc3\xb3 o d\'ordinador en temps real, aix\xc3\xad com antecessor del Wiimote). Al seu torn, la Famicom original era compatible amb certs dispositius a trav\xc3\xa9s d\'un port d\'expansi\xc3\xb3 D-sub situat en la part frontal de la unitat. En el sistema NES, aquests dispositius es connectaven generalment en un dels dos ports usats per a la connexi\xc3\xb3 dels controls, situats tamb\xc3\xa9 en el frontal._NEWLINE_A poc temps del cessament de Nintendo NES al mercat, i despr\xc3\xa9s del llan\xc3\xa7ament de l\'AV Famicom i la NES 2, es va modificar una mica el disseny dels controls. Tot i que el disseny dels botons va romandre intacte, els nous dispositius van abandonar l\'aparen\xc3\xa7a f\xc3\xadsica d\'un \xc2\xabma\xc3\xb3\xc2\xbb per adoptar la forma d\'un \xc2\xabos de gos\xc2\xbb, un disseny reminiscent dels controls que s\'haurien d\'usar en la successora Super Nintendo. L\'AV Famicom va imitar al seu equivalent internacional i va deixar d\'usar els controladors de cablejat fix en favor de ports per desmuntar el controlador. No obstant aix\xc3\xb2, els seus controls (malgrat imitar el disseny d\'un \xc2\xabos de gos\xc2\xbb) tenien cables que eren d\'aproximadament 91,4 cent\xc3\xadmetres de llarg, en contradicci\xc3\xb3 amb la mesura est\xc3\xa0ndard d\'1,8 metres de longitud que tenien els controls de la NES._NEWLINE_En anys recents, el control original de la NES s\'ha convertit en un dels s\xc3\xadmbols m\xc3\xa9s reconeguts del sistema. Nintendo ha imitat l\'aspecte del control en productes recents, des de mercaderia promocional fins a versions d\'edici\xc3\xb3 limitada per les consoles port\xc3\xa0tils Game Boy Advance SP i Game Boy Micro.\n_START_SECTION_\nAccessoris de la NES\n_START_PARAGRAPH_\nA continuaci\xc3\xb3 es descriuen alguns accessoris de la NES:_NEWLINE_Nintendo Zapper: \xc3\xa9s una pistola de llum amb format de pistola, venuda com a accessori de l\'original Nintendo Entertainment System el 1985 i el Nintendo Famicom el 1984. Alguns dels jocs, per a aquest accessori s\xc3\xb3n\xc2\xa0: Hogan\'s Alley, Chiller, Operation Wolf, Freedom Force i Laser Invasion._NEWLINE_R.O.B. (Robotic Operating Buddy): va ser un accessori creat per Nintendo per a la consola Nintendo Entertainment System. Es va llan\xc3\xa7ar el 1984 al Jap\xc3\xb3 com Famicom Robot, i un any despr\xc3\xa9s va apar\xc3\xa8ixer als Estats Units, amb el nom amb el qual ha passat a la hist\xc3\xb2ria, el joc "Gyromite" Va ser llan\xc3\xa7at el 1985. Dins del joc Gyromite, hav\xc3\xadem d\'acomodar algunes peces, les mateixes que R.O.B. movia en rebre les instruccions mitjan\xc3\xa7ant un sistema de llum semblant al de la Zapper. _NEWLINE_NES Cleaning Kit: Nintendo va intentar oferir un producte per arreglar els defectes de disseny, principalment el que ocasionava que els connectors de cada cartutx es tornessin susceptibles a la interfer\xc3\xa8ncia per acci\xc3\xb3 de la brut\xc3\xadcia i la pols._NEWLINE_Power Glove: Aquest accessori tractava d\'un guant que ens permetia controlar els fets en pantalla amb moviments dels dits; va ser desenvolupat per Mattel i llan\xc3\xa7at al mercat el 1990; gr\xc3\xa0cies al seu disseny pod\xc3\xadem guardar algunes accions en el moviment dels dits. Per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s servia en dos jocs, Super Glove Ball i Bad Street Brawler. Fora d\'aquests jocs no servia per res m\xc3\xa9s. En altres t\xc3\xadtols servia com un pad tradicional.\n_START_SECTION_\nDefectes en el disseny del maquinari\n_START_PARAGRAPH_\nQuan Nintendo va distribuir la NES als Estats Units, el disseny era deliberadament diferent al d\'altres consoles de videojocs. Aix\xc3\xb2 amb tal de distingir el seu producte dels competidors i prevenir la mala reputaci\xc3\xb3 que aquests sistemes havien adquirit a partir de la fallida financera de la ind\xc3\xbastria el 1983. Com a resultat d\'aquesta filosofia va sorgir el s\xc3\xb2col (socket) frontal Zero Insertion Force (ZIF), dissenyat de tal forma que s\'assembl\xc3\xa9s al mecanisme de c\xc3\xa0rrega frontal d\'un VCR. Certament, el connector ZIF funcionava molt b\xc3\xa9, sempre que tant el connector com el cartutx estiguessin nets i els pins del connector fossin nous. Desafortunadament, el ZIF no treballava realment amb \xc2\xabfor\xc3\xa7a d\'inserci\xc3\xb3 zero\xc2\xbb: quan un usuari introdu\xc3\xafa el \xc2\xabGame Pak\xc2\xbb en la NES, la for\xc3\xa7a exercida en pressionar el cartutx feia a baix i endins doblegava lleugerament els pins de contacte, a m\xc3\xa9s de pressionar el tauler ROM del cartutx contra el cartutx mateix. Aix\xc3\xad, les insercions i extraccions repetides dels cartutxos ocasionaven que els pins s\'erosionessin relativament r\xc3\xa0pid, per la qual cosa el ZIF resultava ser m\xc3\xa9s propens a la interfer\xc3\xa8ncia per la brut\xc3\xadcia i la pols en comparaci\xc3\xb3 a un connector industrial est\xc3\xa0ndard. De fet, l\'elecci\xc3\xb3 de materials que va fer Nintendo per a la manufactura de la NES va exacerbar el problema citat. A manera d\'exemple, la ranura d\'expansi\xc3\xb3 estava feta d\'un aliatge altament propens a la corrosi\xc3\xb3. Fins i tot certs perif\xc3\xa8rics, com el popular cartutx manipulable Game Genie, tendien a incrementar encara m\xc3\xa9s el problema, ja que doblegaven el mecanisme de c\xc3\xa0rrega frontal durant l\'execuci\xc3\xb3 del cartutx. Recentment, fabricadores third party van estar produint clons daurats del connector de la NES per reempla\xc3\xa7ar la pe\xc3\xa7a existent i prevenir aix\xc3\xad la corrosi\xc3\xb3 inherent._NEWLINE_Un altre inconvenient era el circuit de tancament 10NES, doncs provocava un infame problema de funcionament del sistema: la llum parpellejant vermella, que indicava si s\'estava executant algun Game Pak, s\'apagava i s\'encenia cont\xc3\xadnuament. El xip era en si molt sensible, en requerir un moment prec\xc3\xads per permetre l\'arrencada del sistema. De nou compte, els connectors bruts, vells i doblegats podien interrompre la sincronitzaci\xc3\xb3, provocant l\'efecte de parpelleig. De forma alternada, la consola s\'encenia nom\xc3\xa9s per mostrar una pantalla de color blanc, gris o verd. Els usuaris tractaven de solucionar aquesta fallada bufant en els connectors del cartutx, llepant el connector de vora, copejant un dels costats laterals del sistema despr\xc3\xa9s d\'haver inserit un cartutx, movent el cartutx d\'un costat a un altre despr\xc3\xa9s de la seva inserci\xc3\xb3, empenyent el s\xc3\xb2col ZIF cap amunt i a baix de manera repetida, o b\xc3\xa9 pressionant-ho m\xc3\xa9s a baix del que hauria d\'estar, aix\xc3\xad com netejant els connectors amb alcohol (tot i que Nintendo no recomanava fer aix\xc3\xb2 \xc3\xbaltim, tal com es mostrava en un av\xc3\xads situat en la part posterior del cartutx). Molts dels anteriors intents eren contraproduents, doncs es corria el risc de danyar la consola o el cartutx. Analitzant la situaci\xc3\xb3, el 1989, Nintendo va llan\xc3\xa7ar un conjunt oficial denominat NES Cleaning Kit, amb el qual pretenia ajudar als usuaris en la neteja dels cartutxos i dels sistemes NES que funcionaven deficientment._NEWLINE_Amb el llan\xc3\xa7ament de la NES 2, cap al final del cicle de vida comercial de la NES, Nintendo va resoldre els problemes en canviar el circuit de bloqueig per un connector estandarditzat. Cal esmentar-se que els sistemes Famicom ja usaven connectors est\xc3\xa0ndard abans que aparegu\xc3\xa9s la NES, un aspecte que hauria de reincidir en les seg\xc3\xbcents videoconsoles de Nintendo: Super Nintendo i Nintendo 64._NEWLINE_En resposta a aquests defectes en el maquinari, van apar\xc3\xa8ixer els primers \xc2\xabCentres autoritzats de reparaci\xc3\xb3 de Nintendo\xc2\xbb en territori nord-americ\xc3\xa0. Segons Nintendo, el programa d\'autoritzaci\xc3\xb3 es va dissenyar per garantir que les consoles fossin reparades apropiadament. Nintendo havia de proveir les peces de recanvi necess\xc3\xa0ries \xc3\xbanicament a les botigues adscrites al programa d\'autoritzaci\xc3\xb3. En la pr\xc3\xa0ctica, el proc\xc3\xa9s d\'autoritzaci\xc3\xb3 solament consistia a pagar una quota a Nintendo pel privilegi. En tend\xc3\xa8ncies contempor\xc3\xa0nies, han sorgit diversos llocs que ofereixen peces de reparaci\xc3\xb3, guies i serveis de Nintendo, amb el que s\'hauria de substituir als centres establerts oficialment per Nintendo.\n_START_SECTION_\nLlic\xc3\xa8ncies a third-parties\n_START_PARAGRAPH_\nEl monopoli que Nintendo va aconseguir al mercat dels videojocs dom\xc3\xa8stics li va brindar un grau significatiu d\'influ\xc3\xa8ncia sobre la ind\xc3\xbastria que va arribar a excedir fins i tot a l\'aconseguit per Atari en la seva \xc3\xa8poca m\xc3\xa9s reeixida (a finalitats dels anys 1970). No obstant aix\xc3\xb2, a difer\xc3\xa8ncia de Atari, la qual mai va recolzar activament a desenvolupadors third-party (recorrent inclusivament a mitjans legals per obligar a Activision que cess\xc3\xa9s la producci\xc3\xb3 de jocs per al sistema Atari 2600), Nintendo va concebre i va sustentar el involucramiento amb aquest tipus desenvolupadors baix estrictes termes. Aix\xc3\xad, podia instal\xc2\xb7lar-se un circuit 10NES en cada consola, i un altre addicional en cada cartutx amb llic\xc3\xa8ncia oficial. Si el xip de la consola no podia detectar al seu equivalent en el cartutx, el joc no s\'iniciaria. A causa de la producci\xc3\xb3 controlada dels seus cartutxos, Nintendo era capa\xc3\xa7 de fer valer estrictes regles imposades als seus desenvolupadors third-party. Aquests \xc3\xbaltims havien de signar aix\xc3\xad mateix un contracte fet per Nintendo amb el qual es comprometien a desenvolupar exclusivament per al sistema. Aquest tipus de producci\xc3\xb3 extremadament restringida hauria d\'acabar per perjudicar a diverses third-parties petites: \xc3\xa0dhuc si la demanda dels seus jocs era elevada, aquestes nom\xc3\xa9s podien obtenir els guanys que Nintendo els permetia aconseguir.\n_START_SECTION_\nJocs sense llic\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nDiverses empreses que, o b\xc3\xa9 es refusaven a pagar la quota de llic\xc3\xa8ncia, o que simplement havien estat rebutjades per Nintendo, aviat van trobar la forma d\'eludir el seu sistema d\'autenticaci\xc3\xb3. La majoria d\'aquest conjunt va crear circuits que usaven un pic de voltatge per desactivar temporalment el circuit 10NES en la NES. Alguns jocs sense llic\xc3\xa8ncia llan\xc3\xa7ats a Europa i Austr\xc3\xa0lia venien en forma d\'un cadenat electr\xc3\xb2nic que podia connectar-se amb un joc sense llic\xc3\xa8ncia, amb tal d\'utilitzar el xip 10NES del joc patentat per al proc\xc3\xa9s d\'autenticaci\xc3\xb3._NEWLINE_Amb un enfocament diferent i sota la denominaci\xc3\xb3 de Tengen, Atari Games va produir una l\xc3\xadnia de productes relacionats amb Nintendo NES. Aix\xc3\xad, l\'empresa va aplicar enginyeria inversa per analitzar el mecanisme de bloqueig del sistema NES i amb l\'objectiu de desenvolupar el seu propi circuit. No obstant aix\xc3\xb2, Tengen tamb\xc3\xa9 va obtenir una descripci\xc3\xb3 de l\'Oficina de Patents i Marques Registrades nord-americana mitjan\xc3\xa7ant la falsa reclamaci\xc3\xb3 que necessitaven aquesta informaci\xc3\xb3 per defensar-se contra acusacions d\'infracci\xc3\xb3 en un cas legal. Com a resultat, Nintendo va demandar a Tengen per infringir els seus drets d\'autor; Tengen no va poder provar que els documents patentats que havia obtingut il\xc2\xb7legalment no havien estat utilitzats per l\'equip d\'enginyeria inversa. Les reclamacions antimonopolistes de Tengen contra Nintendo finalment mai es van resoldre._NEWLINE_No va ser sin\xc3\xb3 fins a la introducci\xc3\xb3 de la Sega Mega Drive que Nintendo va comen\xc3\xa7ar a encarar a una compet\xc3\xa8ncia real a nivell comercial, per la qual cosa a principis dels anys 1990 va haver de reconsiderar la seva postura cap als seus desenvolupadors, molts dels quals havien comen\xc3\xa7at a desertar per altres sistemes. A partir de la reedici\xc3\xb3 de la NES 2, es va eliminar el circuit 10NES com una mesura financera per reduir els costos. Els jocs llan\xc3\xa7ats per la NES despr\xc3\xa9s d\'aquest canvi encara inclo\xc3\xafen un xip 10NES per poder funcionar amb la base instal\xc2\xb7lada de les consoles originals.\n_START_SECTION_\nVersions Clonades\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els anys de major popularitat de la NES va sorgir un mercat pr\xc3\xb2sper de clons il\xc2\xb7legals d\'ella. Al principi, aquests sistemes van tenir una cobertura acceptable en aquells llocs on Nintendo no havia publicat una versi\xc3\xb3 aut\xc3\xa8ntica de Nintendo NES. Particularment, la versi\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica \xc2\xabDendy\xc2\xbb (en rus: \xd0\x94\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xbd\xd0\xb4\xd0\xb8) \xe2\x80\x94un clon sense llic\xc3\xa8ncia produ\xc3\xaft a Taiwan i comercialitzat a la desapareguda Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica\xe2\x80\x94 va emergir com la videoconsola m\xc3\xa9s popular de la seva \xc3\xa8poca en aquest mateix g\xc3\xa8nere (versions clonades), arribant fins i tot a tenir una fama equiparable a l\'experimentada per la NES/Famicom a Am\xc3\xa8rica del Nord i Jap\xc3\xb3. De manera similar, l\'adaptaci\xc3\xb3 Family Game, el disseny de la qual s\'assemblava considerablement al de la NES original, es va vendre a l\'Argentina, igual que la NASA, una altra c\xc3\xb2pia de la NES, es podia trobar en altres pa\xc3\xafsos d\'Europa, com Espanya. Al Sud-est Asi\xc3\xa0tic va apar\xc3\xa8ixer la Micro Genius (xin\xc3\xa8s simplificat: \xe5\xb0\x8f\xe5\xa4\xa9\xe6\x89\x8d), mentre que en regions com Europa Central i Pol\xc3\xb2nia van sorgir sistemes com \xc2\xabSamurai\xc2\xbb i \xc2\xabPegasus\xc2\xbb, respectivament._NEWLINE_El mercat de les versions clonades sense llic\xc3\xa8ncia ha persistit fins i tot despr\xc3\xa9s que Nintendo cess\xc3\xa9s la seva producci\xc3\xb3. Alguns dels sistemes resultants m\xc3\xa9s ex\xc3\xb2tics han anat m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la funcionalitat del maquinari original, incloent variacions tals com un sistema port\xc3\xa0til amb pantalla LCD en color (conegut com a \xc2\xabPocketFami\xc2\xbb). Uns altres han estat produ\xc3\xafts amb tal d\'abastar mercats especialitzats, com els \xc2\xabconjunts educatius per a ordinador\xc2\xbb, una s\xc3\xa8rie de c\xc3\xb2pies dels jocs educatius de la NES que inclouen un teclat clonat de la Famicom BASIC, amb el que es transforma el sistema en una computadora personal primitiva. La creaci\xc3\xb3 de la tecnologia \xc2\xabNES On A Chip\xc2\xbb, que permetia reduir la placa mare de la NES a un petit circuit, va suposar un suport addicional important per aquest sistema. _NEWLINE_Igual que ocorregu\xc3\xa9s amb el cas dels cartutxos sense llic\xc3\xa8ncia, Nintendo va rec\xc3\xb3rrer a accions legals per prohibir la manufactura i comercialitzaci\xc3\xb3 de maquinari clonat sense llic\xc3\xa8ncia. La majoria dels comerciants que distribueixen aquestes versions han incl\xc3\xb2s c\xc3\xb2pies internes del programari llicenciat de Nintendo, la qual cosa hauria de considerar-se com una infracci\xc3\xb3 als drets d\'autor en la major part del m\xc3\xb3n. El 2004 Nintendo of America va entaular una s\xc3\xa8rie de demandes contra els productors de la l\xc3\xadnia Power Player Super Joy III, la qual es distribu\xc3\xafa a Am\xc3\xa8rica del Nord, Europa i Austr\xc3\xa0lia._NEWLINE_Encara que la majoria dels clons de maquinari no es van produir sota la llic\xc3\xa8ncia de Nintendo, algunes empreses s\xc3\xad van obtenir l\'autoritzaci\xc3\xb3 per produir dispositius compatibles amb la NES. L\'empresa Sharp Corporation va produir almenys dues versions d\'aquest tipus: la Twin Famicom i la televisi\xc3\xb3 SHARP 19SC111. La primera era compatible tant amb els cartutxos de la Famicom com amb els discos del Famicom Disk System. Aix\xc3\xad mateix, venia en dos colors (vermell i negre) i feia \xc3\xbas de controladors amb cablejat fix (com la Famicom original), encara que la carcassa tenia un disseny diferent. La Sharp 19SC111 era una televisi\xc3\xb3 amb una Famicom integrada. Un acord semblant es va realitzar amb Hyundai Electronics, la qual la va distribuir sota el nom \xc2\xabComboy\xc2\xbb a Corea del Sud. Aquesta resoluci\xc3\xb3 amb Hyundai era necess\xc3\xa0ria, ja que en aquest moment, per mandat governamental, estaven prohibits tots els \xc2\xabproductes culturals\xc2\xbb japonesos en territori sud-core\xc3\xa0. Aquesta pol\xc3\xadtica va continuar vigent fins a 1998, convenint que, fins a aquest any, l\'\xc3\xbanica manera que poguessin ingressar productes japonesos a la regi\xc3\xb3 era a trav\xc3\xa9s de la llic\xc3\xa8ncia amb distribu\xc3\xafdors third-parties, el tret principal dels quals era no ser japonesos.\n_START_SECTION_\nCarcassa Original\n_START_PARAGRAPH_\nLa Famicom original japonesa estava feta predominantment de pl\xc3\xa0stic blanc, amb adorns en un to vermell\xc3\xb3s fosc. T\xc3\xa8cnicament, tenia una ranura de c\xc3\xa0rrega per al cartutx en la part superior i solcs en tots dos costats de la carcassa, en els quals es podien guardar els controladors de cablejat mentre no eren usats._NEWLINE_D\'altra banda, la versi\xc3\xb3 original de la NES nord-americana tenia un disseny radicalment diferent; el seu esquema de colors consistia en dos tons diferents de gris, amb adorns en color negre. La ranura per als cartutxos estava coberta per una petita porta a for\xc3\xa7a de frontisses que podia obrir-se per inserir o extreure un cartutx, aix\xc3\xad com tancar-se a qualsevol moment. Les dimensions d\'aquest model eren d\'aproximadament deu polzades d\'ample per vuit de llarg i 3,5 d\'alt. Quan s\'obria, la porta del cartutx augmentava en una polzada l\'altitud de la unitat.\n_START_SECTION_\nModel redissenyat\n_START_PARAGRAPH_\nEl model NES-101 de la Nintendo NES \xe2\x80\x94conegut com a HVC-101 al Jap\xc3\xb3, aix\xc3\xad com top-loader (trad. lit. \xc2\xabcarregador superior\xc2\xbb) en algunes regions nord-americanes, o informalment com NES 2\xe2\x80\x94 usa la mateixa combinaci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica de colors, encara que guarda diverses difer\xc3\xa8ncies de car\xc3\xa0cter subtil. L\'interruptor de poder s\'il\xc2\xb7lumina amb un color vermell brillant, i es llisca en les posicions d\'enc\xc3\xa8s i apagat, de manera semblant a la Super Nintendo, en lloc del bot\xc3\xb3 original que requeria pr\xc3\xa9mer-se. A m\xc3\xa9s, no comptava amb cap indicador de poder LED en la unitat. De manera similar a la Family Computer original, els cartutxos s\'inserien en una ranura situada en la part superior. De fet, la NES 2 es va redissenyar a partir de la Super Nintendo, la qual cosa explica que tots dos sistemes tinguin en com\xc3\xba diverses caracter\xc3\xadstiques de disseny. A m\xc3\xa9s, el model NES-101 \xc3\xa9s considerablement m\xc3\xa9s compacte que el model original, mesurant sis polzades d\'ample per set de llarg i 1,5 d\'alt. Tamb\xc3\xa9 oferia tan sols sortides RF, contrari a les sortides RF i RCA que venien en la consola inicial, mentre que el model japon\xc3\xa8s HVC-101 de la Family Computer posse\xc3\xafa \xc3\xbanicament connectors RCA.\n_START_SECTION_\nCartutxos\n_START_PARAGRAPH_\nTots els cartutxos oficialment patentats a Am\xc3\xa8rica del Nord (NTSC) i Europa (PAL), tamb\xc3\xa9 coneguts com a \xc2\xabcarts\xc2\xbb, mesuren 5,25 polzades (13,3 cm) d\'alt, 4,75 (12 cm) d\'ample i 0,75 polzades (2 cm) de gruix. En un inici, els carts de la NES eren assemblats amb cinc petits cargols ranurats; jocs posteriors (despr\xc3\xa9s de 1987) es van redissenyar de tal manera que incorporessin a un parell de clips de pl\xc3\xa0stic modelats en el propi material, amb el que ja no eren necessaris els dos cargols de la part superior. Aquesta \xc3\xa9s la ra\xc3\xb3 per la qual els cartutxos de la NES m\xc3\xa9s antics s\xc3\xb3n referits com \xc2\xab5-screw\xc2\xbb en angl\xc3\xa8s, diferenciant-se d\'uns altres per les seves superf\xc3\xadcies planes i, com el seu nom suggereix, pels cinc cargols que posse\xc3\xafen. En aquest mateix per\xc3\xadode, els cargols est\xc3\xa0ndard es van modificar a peces de 3,8 mm les quals, per les seves caracter\xc3\xadstiques, van venir a afermar les ROM per evitar la seva manipulaci\xc3\xb3. La part posterior del cartutx t\xc3\xa9 una etiqueta amb instruccions de maneig, la qual era de color gris per als jocs est\xc3\xa0ndard i daurada (o en rars casos, platejada) per als t\xc3\xadtols que requerien el suport d\'una bateria. Amb l\'excepci\xc3\xb3 de The Legend of Zelda i Zelda II: The Adventure of Link, que poden aconseguir-se en carts de pl\xc3\xa0stic daurat, tots els cartutxos NTSC i PAL tenien una tonalitat de pl\xc3\xa0stic gris estandarditzada. Els carts que no tenien llic\xc3\xa8ncia eren produ\xc3\xafts en els colors negre (Tengen, American Video Entertainment i Wisdom Tree), blau (Color Dreams i Wisdom Tree), daurat (Camerica) i transparent (jocs Action 52 i Cheetahmen II), sent una miqueta diferents en la forma i estil en comparaci\xc3\xb3 dels carts originals. Nintendo va produir tamb\xc3\xa9 cartutxos grocs per al seu \xc3\xbas en els Nintendo Service Centers, encara que aquests prototips mai van estar disponibles a la venda per als consumidors._NEWLINE_D\'altra banda, els cartutxos de la Famicom es diferenciaven en les mides \xe2\x80\x94 nom\xc3\xa9s 3 polzades de llarg (7,6  cm) i 5,3 (13,5 cm) d\'ample\xe2\x80\x94 i en la interf\xc3\xadcie (els jocs de la NES usaven una de 72 pins, mentre els de Famicom tenien un disseny de 60 pins). Alguns dels seus jocs primerencs (principalment Gyromite) eren realment PCBs i ROMs propis de la Famicom amb una interf\xc3\xadcie de 60 pines, que posse\xc3\xafen un convertidor intern per a la seva execuci\xc3\xb3 en el sistema. A difer\xc3\xa8ncia dels jocs de la Nintendo NES, els carts oficials de la Famicom eren produ\xc3\xafts en diversos colors de pl\xc3\xa0stic. Posteriorment, es van posar a la venda uns adaptadors que permetien que els t\xc3\xadtols de la Famicom fossin reprodu\xc3\xafts en les consoles NES, i que eren semblants en el seu disseny als de l\'accessori Game Genie.\n_START_SECTION_\nUnitat central de proc\xc3\xa9s\n_START_PARAGRAPH_\nPer la seva unitat central de proc\xc3\xa9s, la NES usa un microprocessador de 8 bits produ\xc3\xaft per Ricoh i basat en un nucli MOS Technology 6502. Aix\xc3\xad mateix, incorpora un maquinari est\xc3\xa0ndard de so i un controlador de DMA on-die. Per estalviar una mica d\'espai en el silici, la CPU Ricoh va ometre el comando BCD (codi binari decimal) del nucli 6502. Les versions NTSC (Am\xc3\xa8rica del Nord i Jap\xc3\xb3) usen la Ricoh 2A03 (o RP2A03), que funciona a 1,79 MHz. D\'altra banda, les versions PAL (Europa i Austr\xc3\xa0lia) utilitzen la Ricoh 2A07 (o RP2A07), que \xc3\xa9s id\xc3\xa8ntic al model 2A03 excepte pel fet que funcionen a una freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de rellotge m\xc3\xa9s lenta, 1,66 Mhz i, per tant, presenten un ajust en el seu maquinari de so.\n_START_SECTION_\nMem\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa Nintendo NES cont\xc3\xa9 dues KB de mem\xc3\xb2ria d\'acc\xc3\xa9s aleatori (RAM) interna. Un cartutx de joc pot arribar a contenir RAM expandida per incrementar aquesta xifra. Aix\xc3\xad mateix, compta amb 2 KB de RAM de v\xc3\xaddeo que s\xc3\xb3n utilitzats per la unitat de processament d\'imatges (PPU), 256 bytes de RAM sprite i una mica de RAM de paleta (usada per mostrar els gr\xc3\xa0fics en la pantalla). El sistema suporta fins a 32 KB del programa ROM, encara que pot ser ampliat per ordres de magnitud mitjan\xc3\xa7ant el proc\xc3\xa9s de commutaci\xc3\xb3 de bancs (en angl\xc3\xa8s, bank switching) \xe2\x80\x94consistent a augmentar la quantitat de mem\xc3\xb2ria RAM i ROM adre\xc3\xa7able sense estendre el bus de dades; aquesta t\xc3\xa8cnica tamb\xc3\xa9 s\'utilitzava per configurar un sistema en moments diferents, per exemple, una ROM indispensable per iniciar un sistema des d\'un disquet podia ser canviada una vegada que ja no es requer\xc3\xads\xe2\x80\x94. A m\xc3\xa9s, els cartutxos podien contenir 8 KB de SRAM (coneguda tamb\xc3\xa9 com a \xc2\xabmem\xc3\xb2ria est\xc3\xa0tica\xc2\xbb) i 8.168 bytes (aproximadament 8 KB) d\'espai de dades reservat com a \xc2\xabzona d\'expansi\xc3\xb3\xc2\xbb. Un altre tipus de mem\xc3\xb2ria disponible en el cartutx era la VRAM (Video Random Access Memory) \xe2\x80\x94el maquinari de mapatge incl\xc3\xb2s en el cartutx permetia expandir la mem\xc3\xb2ria de v\xc3\xaddeo m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de 12 KB)\xe2\x80\x94.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xaddeo\n_START_PARAGRAPH_\nLa NES utilitza una unitat de processament d\'imatges (PPU) est\xc3\xa0ndard desenvolupada per Ricoh. La versi\xc3\xb3 del processador usada en els models NTSC, designada com RP2C02, opera a 5,37 MHz, mentre que la versi\xc3\xb3 utilitzada en els models PAL, cridada RP2C07, funciona a 5,32 MHz. Tant el RP2C02 com el RP2C07 tenen una sortida de v\xc3\xaddeo compost. Les versions especials del maquinari de la NES, dissenyades per al seu \xc3\xbas en jocs arcade, usen altres variacions de la PPU. La PlayChoice-10 usa el RP2C03, que funciona a 5,37 MHz amb una sortida de v\xc3\xaddeo RGB en freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies NTSC. Dues variacions diferents es van usar en el conjunt Nintendo Vs: el RP2C04 i el RP2C05. Ambdues operen a 5,37 MHz i proporcionen una sortida de v\xc3\xaddeo RGB en freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies NTSC. A m\xc3\xa9s, tots dos fan \xc3\xbas de paletes irregulars per prevenir l\'intercanvi f\xc3\xa0cil de ROM dels jocs.\xc2\xabUnisystem VS schematic\xc2\xbb (pdf). [Consulta: 6 juny 2007]. _NEWLINE_Totes les variacions de la PPU tenen dues KiB de RAM de video, 256 bytes de RAM on-die atribu\xc3\xafble (coneguda com a \xc2\xabOAM\xc2\xbb) per posicionar els sprites i 28 bytes addicionals de RAM on-die de paleta per permetre la selecci\xc3\xb3 del fons de pantalla i els colors dels mateixos mapes de bits ja esmentats. Aquesta mem\xc3\xb2ria s\'emmagatzema separadament en busos interns de la PPU. Els 2 KiB de mem\xc3\xb2ria RAM interna poden usar-se per dissenyar mapes i atributs en el tauler de la NES, aix\xc3\xad com 8 KiB de ROM o RAM poden incloure\'s en un cartutx a manera de patr\xc3\xb3 de mosaics. Usant el \xc2\xabm\xc3\xa8tode de paginaci\xc3\xb3\xc2\xbb (bank switching), es pot utilitzar virtualment qualsevol suma de mem\xc3\xb2ria addicional des d\'un cartutx, sent nom\xc3\xa9s limitat pels costos de fabricaci\xc3\xb3._NEWLINE_El sistema disposa tamb\xc3\xa9 d\'una paleta de colors formada per un conjunt de cinc grisos i 48 colors. Els colors vermell, verd i blau poden enfosquir-se de manera individual en regions espec\xc3\xadfiques de la pantalla, usant per a aix\xc3\xb2, i de forma acurada, codis temporals. Un total de fins a 25 colors poden ser usats en una sola l\xc3\xadnia d\'exploraci\xc3\xb3: un color de fons, quatre sets de tres colors de mosaic m\xc3\xa9s quatre conjunts de tres colors de sprite. Aquest total no inclou desacentuaci\xc3\xb3n o suavizamiento de contrastos._NEWLINE_Un total de 64 sprites poden mostrar-se en la pantalla al mateix temps sense que sprites recarregats apareguin en la meitat de la pantalla. Els sprites poden tenir una resoluci\xc3\xb3 de vuit per vuit p\xc3\xadxels, o de vuit per 16 p\xc3\xadxels, encara que l\'elecci\xc3\xb3 ha de fer-se globalment i afecta a tots els sprites. Fins a vuit sprites es poden presentar en una \xc3\xbanica l\xc3\xadnia d\'exploraci\xc3\xb3, usant un flag per indicar en quin moment els sprites addicionals han caigut. Aquest flag permet la rotaci\xc3\xb3 de les prioritats dels sprites al programari, incrementant la xifra m\xc3\xa0xima de sprites, encara que comunament ocasiona un efecte de parpelleig._NEWLINE_La PPU permet solament una capa de scrolling horitzontal, tot i que aquesta pot canviar-se per una capa basada en cada l\xc3\xadnia de pantalla. Certament, existeixen m\xc3\xa8todes de programaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7ats que permeten fer aquesta mateixa funci\xc3\xb3 amb el scrolling vertical._NEWLINE_La resoluci\xc3\xb3 de pantalla est\xc3\xa0ndard de la NES \xc3\xa9s de 256 p\xc3\xadxels horitzontals per 240 p\xc3\xadxels verticals. Comunament, els jocs dissenyats per al sistema NTSC tenien una resoluci\xc3\xb3 efectiva de nom\xc3\xa9s 256 per 224 p\xc3\xadxels, de manera que les vuit l\xc3\xadnies del fons i de la part superior de la pantalla no s\xc3\xb3n visibles en la majoria dels televisors. Per a mem\xc3\xb2ria addicional de video de banda ampla, era igualment possible apagar la pantalla abans que l\'escombratge de trama aconsegu\xc3\xads la part inferior de la pantalla._NEWLINE_Els connectors de sortida de video variaven d\'un model a un altre. La Famicom japonesa original nom\xc3\xa9s disposava d\'un modulador RF. Quan es va llan\xc3\xa7ar al mercat a Am\xc3\xa8rica del Nord i Europa, se li va afegir un connector RCA per video compost a m\xc3\xa9s del modulador RF. La AV Famicom no tenia modulador RF i va adoptar una sortida de video compost a trav\xc3\xa9s d\'un connector multisortida patentat de dotze pins, mateix que s\'havia introdu\xc3\xaft per primera vegada en la Super Famicom/Super Nintendo. D\'altra banda, la reedici\xc3\xb3 nord-americana de la NES, la NES 2, s\'assemblava m\xc3\xa9s al model de la Famicom original, en qu\xc3\xa8 disposava \xc3\xbanicament d\'un modulador RF per a la sortida de v\xc3\xaddeo. Finalment, la PlayChoice-10 utilitzava una sortida de video RGB invertida.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80udio\n_START_PARAGRAPH_\nLa placa basi de la NES suportava un total de cinc canals de so, entre els quals s\'inclo\xc3\xafen dos canals d\'ona de pols de cicle de treball variable \xe2\x80\x94un cicle de treball es defineix com la fracci\xc3\xb3 de temps que un sistema es troba en estat \xc2\xabactiu\xc2\xbb\xe2\x80\x94 (12,5%, 25%, 50% i 75%), amb un control de volum de 16 nivells i un maquinari de portament, suportant freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies en un rang de 54 Hz a 28 kHz. Els canals addicionals inclo\xc3\xafen un canal d\'ona triangular de volum fix que suportava freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de 27 Hz a 56 kHz, un canal de soroll blanc amb 16 nivells de volum que suportava dues maneres (ajustant les entrades en un LFSR) en 16 freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies preprogramades, i un canal de modulaci\xc3\xb3 d\'impulsos diferencials (DPCM) amb sis bits de rang, que feia \xc3\xbas d\'una codificaci\xc3\xb3 delta d\'un bit en 16 freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de mostreig preprogramades de 4,2 kHz a 33,5 Khz. Aquest \xc3\xbaltim canal era capa\xc3\xa7 aix\xc3\xad mateix de reproduir so est\xc3\xa0ndard PCM mitjan\xc3\xa7ant l\'escriptura dels valors individuals de set bits en intervals de temps.'