b"\n_START_ARTICLE_\nLlesp (antic municipi)\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme del Pont de Suert\n_START_PARAGRAPH_\nComen\xc3\xa7a aquesta descripci\xc3\xb3 en el punt de trobada del terme municipal de Bonansa, de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a occidental, d'administraci\xc3\xb3 aragonesa, amb els antics termes de Llesp i el Pont de Suert, ara tots dos units en el terme actual de la capital ribagor\xc3\xa7ana. Es tracta del lloc de trobada de la Noguera Ribagor\xc3\xa7ana amb la Noguera de Tor._NEWLINE_Des d'aquest interfluvi, l'antic termenal entre Llesp i el Pont de Surt seguia 175 metres la Noguera de Tor i, en arribar al pont de la carretera N-230 damunt seu, torcia cap a l'est-sud-est, enfilant-se al Tossal de les Roques Collades, de 1.016,7 m. alt., i continuava en l\xc3\xadnia recta travessant el barranc de l'Oratori, passant pel nord del Serrat de la Gessera, travessant el cam\xc3\xad de Gotarta i anant abuscar el barranc de Raons just al sud de Gotarta, a la Solana del Pu\xc3\xa7o. Just en arribat al barranc de Raons es trobaven els tres municipis actualment fusionats en el Pont de Suert: Llesp, Malp\xc3\xa0s i el mateix Pont de Suert.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Malp\xc3\xa0s, del terme del Pont de Suert\n_START_PARAGRAPH_\nEl termenal amb Malp\xc3\xa0s comen\xc3\xa7ava en el triterme anterior i resseguia un bon tros aig\xc3\xbces amunt la llera del barranc de Raons, fins que aquest torrent trobava el cam\xc3\xad que de Malp\xc3\xa0s va cap a Gotarta i Ig\xc3\xbcerri, des d'on tra\xc3\xa7ava una l\xc3\xadnia recta cap al nord-nord-oest que passava just pel mig de Raons: la Borda de Servent i la de Mart\xc3\xad quedaven en terme de Malp\xc3\xa0s, i l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve i la Borda del Pei, en el de Llesp. Aquesta l\xc3\xadnia recta anava a parar al cim d'un tur\xc3\xb3 de 1.585,6 m. alt. del Grill\xc3\xb3, a llevant de la Roca de Corona._NEWLINE_En aquest punt, el termenal anava a buscar la carena que comen\xc3\xa7a a la Roca de Corona, de 1.623,9 m. alt., el Bony de Corona, de 1.661,1, i segueix cap al nord-est pel Tossal de la Tartera, la Calbera d'Irgo, de 1.895,3, i les Collades, on arriba als 2.014,3. Trenca cap a llevant per seguir totes les Collades, i en arribar al Tuc, de 2.058,8, torna a emprendre la direcci\xc3\xb3 nord-est. Puja al Serrat de Riconco, i el segueix fins a trobar el Pic de la Tartera, de 2.309,7 m. alt., on hi ha l'antic triterme entre Malp\xc3\xa0s, Llesp i Durro, actualment pertanyent aquest darrer antic terme al de Vall de Bo\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Durro, del terme de Vall de Bo\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nDes del Pic de la Tartera, el termenal entre Llesp i Durro, actualment entre el Pont de Suert i Vall de Bo\xc3\xad, segueix cap a l'oest-nord-oest, des d'on va a buscar la Serra Capitana per tal d'anar baixant cap a la vall de la Noguera de Tor. El termenal segueix tota aquesta serra, de manera que baixa en 3,8 quil\xc3\xb2metres dels 2.309,7 metres d'altitud del Pic de la Tartera als 985 de la llera del riu, on es troben actualment els termes municipals del Pont de Suert i de Vall de Bo\xc3\xad, i antigament, els de Durro, Barruera, tots dos integrats en el de Vall de Bo\xc3\xad, i Llesp, pertanyent actualment al Pont de Suert.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Barruera, del terme de Vall de Bo\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt anteriorment descrit, el termenal entre Llesp i Barruera seguia la llera del Noguera de Tor cap al sud-oest, fins a prop del quil\xc3\xb2metre 5 de la carretera L-500. D'aqu\xc3\xad, puja de sobte cap al nord-oest per anar a buscar un turonet de 1.010,7 m. alt. que hi ha al nord-est del poble de Llesp, des d'on s'enfila cap al nord-oest, per anar a buscar el costat de llevant del Tossal dels Porros, de 1.355,6 m. alt., que no arriba a tocar. Despr\xc3\xa9s encara puja, sempre cap al nord-oest, per un contrafort de la muntanya fins a arribar al triterme entre Vilaller, Barruera i Llesp (\xc3\xa9s a dir, Vall de Bo\xc3\xad i el Pont de Suert, en el cas dels dos darrers termes.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb el terme de Vilaller\n_START_PARAGRAPH_\nLa major part del termenal amb Vilaller discorre per carenes de muntanya. Des del punt anterior, el termenal va a buscar, sense pujar al capdamunt, el vessant sud-oriental de la Collada de Calbo, de 1.675,9 m. alt., i el Tossal de Sent\xc3\xbacia, de 1.710,9, i continua, sense acabar d'arribar a la carena m\xc3\xa9s alta, sempre cap al sud-oest, cap al barranc de Serreres, fins que, al capdamunt del bosc de Serreres, puja a un tur\xc3\xb3 de 1.484,8 m. alt._NEWLINE_Des d'aquest lloc, el termenal fa una estrany angle agut cap al nord per tornar a emprendre la direcci\xc3\xb3 sud-oest, cap al Tossal de Viuet, de 1.301,9 m. alt. Llavors gira cap a ponent, fins a arribar als Solans, on troba el cam\xc3\xad de Vilaller a Viuet, a 1.110 m. alt., lloc on tor\xc3\xa7 cap al sud-oest, just pel l\xc3\xadmit sud del bosc, i baixa fins a trobar la carretera N-230 just al lloc on se'n separa la carretera N-260, i acaba d'arribar a la Noguera Ribagor\xc3\xa7ana pel costat de migdia de la carretera. Just al riu es troben els termes municipals de Vilaller, el Pont de Suert (antic terme de Llesp) i Montanui, el darrer de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a occidental d'administraci\xc3\xb3 aragonesa.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb el terme de Montanui, de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a occidental\n_START_PARAGRAPH_\nEl termenal amb Montanui \xc3\xa9s exactament la mateixa Noguera Ribagor\xc3\xa7ana, des del punt anterior fins a prop de les bordes de Piquer i de Segabaix, al lloc on aflueix en el riu un barranquet que baixa del nord, dels Fronts. Trobem un nou triterme en aquest lloc: els municipis ribagor\xc3\xa7ans occidentals, d'administraci\xc3\xb3 aragonesa de Montanui i Bonansa i el de Llesp, \xc3\xa9s a dir, el Pont de Suert.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb el terme de Bonansa, de l'Alta Ribagor\xc3\xa7a occidental\n_START_PARAGRAPH_\nEl termenal amb Bonansa \xc3\xa9s semblant a l'anterior, entre el punt que acabem d'esmentar i l'aflu\xc3\xa8ncia de la Noguera de Tor en la Noguera Pallaresa, amb la sola difer\xc3\xa8ncia que el termenal no segueix exactament per la llera del riu, sin\xc3\xb3 per la seva riba dreta, en una al\xc3\xa7ada oscil\xc2\xb7lant, per\xc3\xb2 un xic per damunt de la llera. Quan es troben els dos rius esmentats, hom arriba al punt on hem comen\xc3\xa7at la descripci\xc3\xb3 de l'antic terme de Llesp.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFins a l'abolici\xc3\xb3 dels senyorius, el 1831, Tremp pertangu\xc3\xa9 senyorialment al bisbe de Lleida._NEWLINE_Llesp \xc3\xa9s un dels ajuntaments constitu\xc3\xafts el 1812 a ran de la promulgaci\xc3\xb3 de la Constituci\xc3\xb3 de Cadis, a partir de la universitat o com\xc3\xba existent a l'Edat Moderna. El 1845 es va aprovar una llei municipal que exigia un m\xc3\xadnim de 30 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) per tal de garantir la continu\xc3\xaftat dels ajuntaments, i Llesp va poder-ho fer at\xc3\xa8s que va sumar-ne 30 amb els seus 7 ve\xc3\xafns, els 5 de Castill\xc3\xb3 de Tor, 8 de Gotarta, 2 d'Ig\xc3\xbcerri, 4 d'Iran i 4 d'Irgo de Tor. Aix\xc3\xb2 va comportar la desaparici\xc3\xb3 de tots els altres ajuntaments, en ser agregats a Llesp._NEWLINE_En canvi, Raons en aquell moment formava part totalment de l'ajuntament de Malp\xc3\xa0s, i Cas\xc3\xb3s, Sarroqueta de Barrav\xc3\xa9s i Viuet del de Vilaller._NEWLINE_L'antic terme de Llesp tenia 215 habitants el 1970, i 109 el 1981.\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nL'activitat econ\xc3\xb2mica tradicional de Llesp era dins del sector primari: el 35% del territori s\xc3\xb3n boscos, la major part comunals i explotats en consorci amb l'estat. El bosc comunal de Sarroqueta i Viuet era de 113 ha.; el de Gotarta i Ig\xc3\xbcerri, 150; el d'Iran, 150, i el d'Irgo, 200._NEWLINE_La propietat de la terra de conreu \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 majorit\xc3\xa0riament comunal (el 55%): un ter\xc3\xa7 l'ocupen guarets i pastures, i la resta es reparteix entre prats naturals i terres llaurades. Farratges, cereals i patates s\xc3\xb3n les collites principals, avui dia._NEWLINE_La ramaderia ha estat tradicionalment l'activitat principal; si b\xc3\xa9 antigament el bestiar ov\xc3\xad era el m\xc3\xa9s abundant, ara ho \xc3\xa9s, percentualment, el bov\xc3\xad, de cara a la producci\xc3\xb3 de carn._NEWLINE_L'activitat industrial se circumscrivia a un mol\xc3\xad fariner i a unes mines, abandonades de molt enrere. En l'actualitat, \xc3\xa9s la producci\xc3\xb3 d'electricitat, l'activitat principal. En el terme de Llesp hi ha una central a la Noguera Ribagor\xc3\xa7ana, la de Navarri, i una altra a la Noguera de Tor, la de Llesp, de 12.840 kW de pot\xc3\xa8ncia, alimentada pel pant\xc3\xa0 de Cardet. El pant\xc3\xa0 de Llesp, a m\xc3\xa9s, serveix per a nodrir d'aigua la central del Pont de Suert."