b'\n_START_ARTICLE_\nArribes (vi)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen fets hist\xc3\xb2rics que fan creure que la zona d\'Arribes del Duero fou una de les \xc3\xa0rees vitivin\xc3\xadcoles m\xc3\xa9s antigues de la conca del Duero. Pel que fa a la introducci\xc3\xb3 dels conreus, hi existeixen dues teories, la primera es basa en el fet que els romans hi van introduir les vinyes tot just la colonitzaci\xc3\xb3 del territori. L\'altra teoria planteja que aquests fets es remunten a l\'\xc3\xa8poca de les rutes comercials dels fenicis .El fet que la cap\xc3\xa7alera del riu sigui a la ciutat de Porto, fa pensar que l\'expansi\xc3\xb3 dels conreus van anant pujant riu amunt fins a Arribes. Totes dues teories, per\xc3\xb2, poden ser compatibles i per tant, que hi hagu\xc3\xa9s una fusi\xc3\xb3 d\'aquestes cultures, la qual cosa explicaria el fet que aquesta zona i les adjacents tinguin una gran varietat de tipus de ra\xc3\xafms. No va ser fins al periode medieval quan s\'hi tingueren testimonis amb certa contund\xc3\xa8ncia de la cultura del vi, sobretot al segle XV, quan el comer\xc3\xa7 es va legislar al respecte. En aquesta \xc3\xa8poca la riba del riu s\'hi trobava en part, amb conreus de la vinya, generant-ne excedents, for\xc3\xa7ant els productors a la comercialitzaci\xc3\xb3 fora dels l\xc3\xadmits del seu mercat tradicional. _NEWLINE_Al segle XVI la viticultura hi assoleix ser el cultiu hegem\xc3\xb2nic respecte al cereal, substituint-lo definitivament._NEWLINE_Amb l\'arribada de la fil\xc2\xb7loxera ,els comerciants francesos va fer que aquest vi fora demanat i ampliar-hi els conreus fins que la plaga va afectar Arribes el 1888, recuperant-se anys despr\xc3\xa9s , afavorint-se del comer\xc3\xa7 portugu\xc3\xa8s i l\'ampliaci\xc3\xb3 dels mercats al nord-oest de la Pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica., situaci\xc3\xb3 que va fer que aquests conreus tingueren bons moments fins ben entrat el segle XX._NEWLINE_El 1988 obt\xc3\xa9 el qualificatiu "Vi de la Terra d\'Arribes del Duero" i anys m\xc3\xa9s tard, concretament el 2007, va obtenir-ne la Denominaci\xc3\xb3 d\'Origen Arribes.\n_START_SECTION_\nL\'entorn\n_START_PARAGRAPH_\nLa zona presenta un relleu molt accidentat, marcat pel fort encaixament del riu Duero i els seus afluents al bat\xc3\xb2lit zamor\xc3\xa0-salmant\xc3\xad. La vinya es situa dins d\'aquest marc geogr\xc3\xa0fic en diferents altituds i exposicions, des dels 810 msnm a Fermoselle fins als poc m\xc3\xa9s de 120 msnm a La Fregeneda. Els tipus de materials geol\xc3\xb2gics i de s\xc3\xb2ls s\xc3\xb3n for\xc3\xa7a complexos, tot i que es pot dir que principalment hi abunden s\xc3\xb2ls de textura llimo-sorrenca, de poc fons i abundant pedregositat. Tamb\xc3\xa9 s\'hi poden trobar  s\xc3\xb2ls m\xc3\xa9s profunds i amb millor aptitud agr\xc3\xadcola a zones puntuals normalment lligades a substrats pissarrosos._NEWLINE_El clima tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 condicionat pel relleu i per la situaci\xc3\xb3 a l\'oest de la pen\xc3\xadnsula. Les precipitacions s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s abundants que a la conca del Duero per la seva situaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s propera a l\'oce\xc3\xa0. Els valors oscil\xc2\xb7len entre els 500 i 800 mm sent el m\xc3\xa9s habitual que hi siguin al voltant de 600 mm. Les temperatures presenten uns valors molt m\xc3\xa9s dispars als de la conca del Duero. A les zones m\xc3\xa9s arrecerades de l\'arribanzo solen ser de mitjana entre 5 \xc2\xb0 C i 10 \xc2\xb0 C m\xc3\xa9s elevades que a l\'altipl\xc3\xa0 nord, per\xc3\xb2, donada la disparitat de zones on est\xc3\xa0 situat la vinya, es pot dir que una part d\'aquesta es cultiva en terrenys amb valors similars als de, per exemple, la zona de Toro o Terra del Vi, mentre que la zona m\xc3\xa9s abrigada t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s semblances amb a la seva ve\xc3\xafna comarca de l\'Alt Douro.'