b'\n_START_ARTICLE_\nFrancesca Torrent\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer al mas Can Gen\xc3\xads d\xe2\x80\x99Agullana en el si d\xe2\x80\x99una fam\xc3\xadlia de propietaris rurals. Reb\xc3\xa9 una completa formaci\xc3\xb3 religiosa i moral i m\xc3\xa9s tard es va traslladar a Girona per estudiar Magisteri, encara que no va exercir mai. De molt jove, influ\xc3\xafda per l\xe2\x80\x99exemple del seu avi patern, el poeta Joaquim Torrent, va comen\xc3\xa7ar a publicar poesia i prosa de tema rural i costumista a publicacions com Lo Geron\xc3\xa9s, Gent Nova, El Deber i El Tradicionalista. Coincidint amb l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 de les primers revistes en catal\xc3\xa0 per a dones, Torrent va iniciar les seves col\xc2\xb7laboracions per a Or y Grana i Feminal. Al llarg de la seva carrera va obtenir diversos premis: la novel\xc2\xb7la \xc3\x80nimes pariones (Girona 1910), per exemple, fou guardonada als Jocs Florals de Banyoles. El 1907 es cas\xc3\xa0 amb el propietari rural Jeroni Figa Sala, amb qui tingu\xc3\xa9 10 fills. La parella, que es trasllad\xc3\xa0 a Banyoles i posteriorment a Girona, va patir dificultats econ\xc3\xb2miques a mesura que la fam\xc3\xadlia augmentava. Als anys 20 i 30, malgrat les feixugues tasques familiars, Francesca va continuar escrivint tena\xc3\xa7ment poemes de circumst\xc3\xa0ncies per celebrar esdeveniments familiars i publicant amb certa regularitat a diaris i revistes com Avant, Joventut Obrera, El Eco de Gerona i El Nord de Girona, entre altres._NEWLINE_La posici\xc3\xb3 social i la ideologia conservadora de l\xe2\x80\x99autora entr\xc3\xa0 en conflicte amb els ideals de la Segona Rep\xc3\xbablica, cosa que va afectar la seva producci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria, que amb els anys an\xc3\xa0 prenent un caire cada vegada m\xc3\xa9s religi\xc3\xb3s. Durant la Guerra Civil, dos fills allistats al Ter\xc3\xa7 de Requet\xc3\xa8s de la Mare de D\xc3\xa9u de Montserrat van morir al front. La trag\xc3\xa8dia familiar, seguida per la prohibici\xc3\xb3 de les publicacions en catal\xc3\xa0, va provocar un silenci que no es trenc\xc3\xa0 fins al 1953, quan Torrent va acceptar escriure el preg\xc3\xb3 de la Festa Major d\xe2\x80\x99Agullana, que inclou quatre estrofes en la seva llengua materna. El 1955 obtingu\xc3\xa9 un premi de la Diputaci\xc3\xb3 de Girona al Certamen Mari\xc3\xa0 de Figueres amb l\xe2\x80\x99obra Sonets marians._NEWLINE_Francesca Torrent va morir a Barcelona el 15 d\xe2\x80\x99abril de 1958, deixant cinc filles i dos fills. Rest\xc3\xa0 in\xc3\xa8dita una voluminosa obra en prosa i diversos reculls de poesia que s\xc3\xb3n testimoni de la fecunda creativitat de l\xe2\x80\x99autora. Els escrits in\xc3\xa8dits es troben dipositats a l\xe2\x80\x99Arxiu Hist\xc3\xb2ric Comarcal de Figueres. Amb l\xe2\x80\x99excepci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un article de Narc\xc3\xads-Jordi Arag\xc3\xb3 i l\xe2\x80\x99antologia de poesia de dones Les cinc branques (1975), que inclou una biografia i un poema de l\xe2\x80\x99autora, la seva obra gaireb\xc3\xa9 no ha tingut repercussi\xc3\xb3 entre la cr\xc3\xadtica. La prosa i la poesia de Torrent, majorit\xc3\xa0riament de tema rural, costumista i religi\xc3\xb3s es va mantenir al marge dels corrents culturals del segle XX, ja que la inspiraci\xc3\xb3 principal prov\xc3\xa9 de la Renaixen\xc3\xa7a i de la poesia popular.'