b"\n_START_ARTICLE_\nCanonges Regulars de Sant Antoni\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nLa congregaci\xc3\xb3 fou fundada cap al 1095 per Gaston de Valloire, noble del Delfinat (llavors al Regne d'Arle, al Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic), i pel seu fill Girond, per agrair el guariment miracul\xc3\xb3s d'aquest darrer, que patia d'ergotisme o foc de Sant Antoni, i va \xc3\xa9sser guarit en visitar les rel\xc3\xadquies de sant Antoni Abat que s'havien dut a l'actual Saint-Antoine-l'Abbaye, abans La-Motte-Saint-Didier, prop de Viena del Delfinat. _NEWLINE_Es va crear com una congregaci\xc3\xb3 religiosa formada per llecs i va ser confirmada pel papa Urb\xc3\xa0 II el 1095. Tenia la seu al priorat benedict\xc3\xad de Saint-Antoine-l'Abbaye, els monjos del qual s'ocupaven del santuari, lloc de pelegrinatge amb motiu de les rel\xc3\xadquies que guardava. La comunitat laica de Gaston de Valloire hi va aixecar un hospital per als pelegrins, molts dels quals hi anaven per a guarir-se del mal anomenat Foc de Sant Antoni._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'\xc3\xa9sser una congregaci\xc3\xb3 de llecs, el 1218 es van convertir, per una butlla del papa Honori III, en orde mon\xc3\xa0stic. El 1248 van adoptar la Regla de Sant Agust\xc3\xad i, ja com a religiosos, el 1297 es van constituir en una comunitat de canonges regulars, amb una butlla de Bonifaci VIII Ad apostolicae dignitatis. Aleshores, la comunitat pren el nom d'Orde dels Canonges Regulars de Sant Antoni de Viena._NEWLINE_En aquell moment, les relacions entre els benedictins del santuari i els antonians havien arribat a un punt de conflicte, de manera que el papa va posar-hi fi tot expulsant els primers de La-Motte-Saint-Didier a l'abadia de Montmajor i atorgant la cust\xc3\xb2dia del santuari i les rel\xc3\xadquies als Germans Hospitalers de Sant Antoni.\n_START_SECTION_\nExpansi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa comunitat va obrir m\xc3\xa9s hospitals al regne d'Arle: Gap, Chamb\xc3\xa9ry ( Savoia) i Besan\xc3\xa7on (Franc Comtat); aix\xc3\xad com a la resta de Fran\xc3\xa7a i a Castella, la Corona d'Arag\xc3\xb3, Navarra, a diversos estats italians, a Flandes i al Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic. Tamb\xc3\xa9 va obrir cases a Xipre, Constantinoble i Atenes. La congregaci\xc3\xb3 va tenir un gran creixement durant el segle XIV, quan els hospitalers tamb\xc3\xa9 atengueren els malalts de pesta negra. Cap al segle XV van arribar a tenir 370 hospitals i comandes, amb m\xc3\xa9s de 10.000 monjos, entre els quals alguns d'erudits i prelats reconeguts. Entre els seus privilegis hi havia la cura dels malalts de la C\xc3\xbaria Pontif\xc3\xadcia.\n_START_SECTION_\nL'orde als regnes hisp\xc3\xa0nics\n_START_PARAGRAPH_\nEls hospitalers van obrir cases als regnes de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica ja al segle XII; en concret a Castella i Navarra, al llarg del Cam\xc3\xad de Sant Jaume. La primera va ser l'hospital de Castrojeriz, per als pelegrins, que va \xc3\xa9sser la seu del comanador major i preceptor general per a la Corona de Castella, Portugal i, despr\xc3\xa9s, les \xc3\x8dndies Occidentals. Amb el temps, a Castella, s'obriren hospitals a Salamanca, Medina del Campo, Toro, Valladolid, Benavente, Seg\xc3\xb2via, Madrid, Toledo, Ciudad Real, Talavera de la Reina, Cadalso de los Vidrios, Atienza, Conca, Alfaro, M\xc3\xbarcia, Albacete, Baeza, C\xc3\xb2rdova i Sevilla. _NEWLINE_A Navarra, el 1274 s'obr\xc3\xad la comanda d'Olite, el convent-hospital de la qual era la seu de la Comanda General dels regnes de Navarra i la Corona d'Arag\xc3\xb3. En depenien els hospitals de Pamplona, Tudela, Saragossa, Calataiud, Osca, Val\xc3\xa8ncia, Oriola, Barcelona (Sant Antoni Abat), Cervera, Lleida, T\xc3\xa0rrega, Valls i Palma._NEWLINE_La comunitat d'antonians de Mallorca es va establir a la ciutat el mateix any de la conquista, a unes cases del carrer de Sant Miquel que els va cedir el rei en Jaume, de les quals no es mourien. El segle XV, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Antoni de P\xc3\xa0dua (coneguda com a Sant Antoniet de sa Porta pel fet que estava situada al costat d'una de les portes de la murada de la ciutat) va passar a dependre de la comunitat d'antonians. El 1729 es va comen\xc3\xa7ar a bastir un nou claustre, i el 1757 una nova esgl\xc3\xa9sia, bene\xc3\xafda el 1768. Amb la dissoluci\xc3\xb3 de la comunitat vint anys m\xc3\xa9s tard, l'esgl\xc3\xa9sia (coneguda com a Sant Antoni de Viana o Sant Antoniet) va passar a dependre de la parr\xc3\xb2quia de Sant Miquel, mentre que el claustre pertany, actualment, al Banc de Bilbao-Biscaia; al seu torn, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Antoni de P\xc3\xa0dua va ser enderrocada el 1904. A l'interior de Sant Antoniet hi ha dues representacions de Santa Quit\xc3\xa8ria, pel fet que, com Sant Antoni, era advocada contra l'ergotisme.\n_START_SECTION_\nDeclivi i extinci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Reforma protestant va portar una gran disminuci\xc3\xb3 dels ingressos obtinguts per les donacions i llegats. El descobriment de la relaci\xc3\xb3 entre el s\xc3\xa8gol banyut i el Foc de Sant Antoni va portar que la malaltia es pogu\xc3\xa9s prevenir i tractar, per la qual cosa la incid\xc3\xa8ncia que tenia en la poblaci\xc3\xb3 va minvar considerablement i l'objectiu primari de l'orde va desapar\xc3\xa8ixer. El 1616, l'orde es va reformar i el 1777, a Fran\xc3\xa7a, nom\xc3\xa9s comptava amb 220 monjos: llavors Pius VII] va integrar l'orde a l'Orde de Malta._NEWLINE_A Fran\xc3\xa7a, nom\xc3\xa9s restaren oberts uns pocs hospitals, a c\xc3\xa0rrec de l'Orde de Malta, que van ser suprimits durant la Revoluci\xc3\xb3 francesa. A Alemanya, tamb\xc3\xa9 van unir-se a l'Orde de Malta els 33 hospitals que hi havia, llevat dels de Col\xc3\xb2nia i H\xc3\xb6chst, que foren suprimits el 1803. A Espanya, l'orde desaparegu\xc3\xa9 el 1791, quan Pius VI emet\xc3\xa9 un breu a inst\xc3\xa0ncia de Carles III d'Espanya: els b\xc3\xa9ns i rendes de l'orde passaven als hospitals, esgl\xc3\xa9sies i ajuntaments dels llocs on eren les fundacions, i els municipis es comprometien a continuar la tasca hospital\xc3\xa0ria de l'orde._NEWLINE_Durant el segle XVI i XVII es va estendre la creen\xc3\xa7a que una branca de l'orde s'havia instal\xc2\xb7lat a Abiss\xc3\xadnia, dada que es va incorporar en algunes hist\xc3\xb2ries posteriors. Es tracta d'una narraci\xc3\xb3 fabulosa, vinculada a les hist\xc3\xb2ries del m\xc3\xadtic Joan el Prevere i que potser t\xc3\xa9 l'origen en la confusi\xc3\xb3 amb el monasticisme d'arrel antoniana que practicaven algunes comunitats coptes abiss\xc3\xadnies.\n_START_SECTION_\nEls hospitals\n_START_PARAGRAPH_\nLes fundacions eren hospitals, on hi havia una capella o esgl\xc3\xa9sia, normalment dedicada al culte de Sant Antoni Abat. Eren molt austeres i comprenien una cuina amb refetor o lloc per fer-hi els \xc3\xa0pats un dormitori, la capella i alguns locals de servei. Servien per a hostatjar-hi els pelegrins i, entre ells, els malalts. Amb el temps, la cura de malalts va acabar essent la tasca primordial dels establiments."