b"\n_START_ARTICLE_\nLa Torre Roja (Caldes de Montbui)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom primitiu del puig fortificat on s'alcen les ru\xc3\xafnes de la torre era Puig Castellar i correspon a un establiment ben segur d'\xc3\xa8poca ib\xc3\xa8rica, reutilitzat posteriorment pels romans. A partir d'aquesta edificaci\xc3\xb3 es produ\xc3\xad una continu\xc3\xaftat d'ocupaci\xc3\xb3 en temps medievals. No hi ha documentaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica fins a l'any 1529 del top\xc3\xb2nim si b\xc3\xa9 a Caldes existeixen dos llinatges dits \xc2\xabPenya Roja\xc2\xbb i \xc2\xabTurre Rubea\xc2\xbb durant els segles XI i XII.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLa base de fonamentaci\xc3\xb3 de la torre de guaita \xc3\xa9s feta amb carreus regulars que recorden tipol\xc3\xb2gicament les construccions romanes. Torre situada al l\xc3\xadmit entre Caldes de Montbui i Sentmenat. Est\xc3\xa0 formada per dues construccions: una torre exterior amb un di\xc3\xa0metre de 10,5 metres, amb un gruix de mur de 155 cent\xc3\xadmetres i 170 cent\xc3\xadmetres d'al\xc3\xa7ada, i una torre interior, tamb\xc3\xa9 de planta circular amb un di\xc3\xa0metre interior de 360 cent\xc3\xadmetres, els murs fan 190 cent\xc3\xadmetres de gruix i fa 140 cent\xc3\xadmetres de m\xc3\xa9s al\xc3\xa7ada que la torre exterior. Conserva restes d'arrebossat a l'exterior. La base de fonamentaci\xc3\xb3 de la torre de guaita \xc3\xa9s feta amb carreus regulars que recorden tipol\xc3\xb2gicament les construccions romanes. Tant a la torre exterior com a l'interior s'observen filades d'opus spicatum._NEWLINE_Quant a l'evoluci\xc3\xb3 d'aquesta construcci\xc3\xb3, hi ha dues hip\xc3\xb2tesis. La dels precedents romans establiria que una primera torre d'\xc3\xa8poca romana (ara l'exterior), s'inclogu\xc3\xa9 a l'interior una torre de l'alta edat mitjana, reconstruint, a m\xc3\xa9s, bona part de la vella. L'altra hip\xc3\xb2tesi \xc3\xa9s que a la torre altmedieval interior, durant la mateixa edat mitjana, s'hagu\xc3\xa9s afegit, per tal de consolidar-la, una torre exterior. Per a construir la cara m\xc3\xa9s desprotegida pel relleu potser s'aprofitaren alguns carreus m\xc3\xa9s antics provinents del jaciment ib\xc3\xa8ric proper. Aix\xc3\xb2 permet comprendre el fet que bona part dels murs de la torre exterior siguin fets amb \xc2\xabopus spicatum\xc2\xbb i que no tinguin una cara interna. Tamb\xc3\xa9 explicaria que la torre interna, que es pot datar cap al s. X, tingui un arrebossat exterior, cosa que no seria l\xc3\xb2gica si no hagu\xc3\xa9s estat a l'aire lliure en una etapa inicial. Hi ha altres exemples de processos de recobriment d'una torre prerom\xc3\xa0nica en les fortificacions d'Ard\xc3\xa8vol i de Vallferosa."