b"\n_START_ARTICLE_\nRosa Julieta Monta\xc3\xb1o Salvatierra\n_START_SECTION_\nInicis\n_START_PARAGRAPH_\nRosa Julieta Monta\xc3\xb1o Salvatierra va n\xc3\xa9ixer el 16 d'agost de 1946 a Quillacollo, Cochabamba, Bol\xc3\xadvia. Despr\xc3\xa9s de cursar estudis b\xc3\xa0sics es va llicenciar en Humanitats per la Universidad Mayor de San Sim\xc3\xb3n l'any 1965. Va completar els seus estudis llicenciant-se en dret a la mateixa universitat l'any 1972. Monta\xc3\xb1o va obtenir una menci\xc3\xb3 en Drets Humans i Ci\xc3\xa8ncies Pol\xc3\xadtiques a la Universidad Mayor de San Sim\xc3\xb3n i a la Universidad de Huelva. Posteriorment, va passar a treballar en el seu doctorat en Drets Humans a la Universidad Pablo de Olavide de Sevilla.\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nMonta\xc3\xb1o ha exercit els c\xc3\xa0rrecs de vicepresidenta de l'Assemblea de Drets Humans de Bol\xc3\xadvia i de contralor de Cochabamba, Bol\xc3\xadvia. De 1997 a 2002 va formar part de la Cambra de Diputats de Bol\xc3\xadvia representant el departament de Cochabamba._NEWLINE_L'any 1981, durant el cop d'estat de Bol\xc3\xadvia, Julieta Monta\xc3\xb1o, al front de la Uni\xc3\xb3 de Dones de Bol\xc3\xadvia en aquell moment, va ser posada sota arrest domiciliari. La dictadura va acabar el 4 d'agost de 1981 i Monta\xc3\xb1o va tornar a la seva pr\xc3\xa0ctica legal._NEWLINE_L'11 d'abril de 1985 Monta\xc3\xb1o va fundar l'Oficina Jur\xc3\xaddica per a la Dona (UJM) per promoure els drets de les dones i treballar cap a l'eliminaci\xc3\xb3 de l'explotaci\xc3\xb3 sexual i la viol\xc3\xa8ncia contra les dones. Amb l'educaci\xc3\xb3 i la creaci\xc3\xb3 de pol\xc3\xadtiques p\xc3\xbabliques, aix\xc3\xad com de l'assist\xc3\xa8ncia social, psicol\xc3\xb2gica i jur\xc3\xaddica, l'organitzaci\xc3\xb3 promou la igualtat de g\xc3\xa8nere. Des de la seva fundaci\xc3\xb3, l'organitzaci\xc3\xb3 ha proporcionat ajuda legal per a casos de violaci\xc3\xb3, abusos sexuals i viol\xc3\xa8ncia masclista a m\xc3\xa9s de 30.000 dones i ha treballat amb la Legislatura boliviana en la redacci\xc3\xb3 de lleis per protegir les dones d'aquest tipus de q\xc3\xbcestions. Nom\xc3\xa9s, com a exemple, el govern de Bolivia va aprovar un reglament per castigar els autors de feminicidi amb una pena m\xc3\xa0xima de trenta anys sense possibilitat de llibertat condicional. \xc3\x89s la pena m\xc3\xa9s dura permesa per la llei del pa\xc3\xads._NEWLINE_Malgrat ser empresonada durant la dictadura boliviana, Monta\xc3\xb1o ha treballat cont\xc3\xadnuament per canviar les pol\xc3\xadtiques p\xc3\xbabliques. D'acord amb el Departament d'Estat dels Estats Units, ha influ\xc3\xaft en gaireb\xc3\xa9 totes les peces de legislaci\xc3\xb3 sobre els drets de les dones que han avan\xc3\xa7at en els \xc3\xbaltims 30 anys a Bol\xc3\xadvia."