b"\n_START_ARTICLE_\nInstitut Secular d'Oper\xc3\xa0ries Parroquials\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFou fundat a Banyoles en 1933 per Magdalena Aulina i Saurina per dur a terme tasques d'ensenyament i catequesi. En 1922, ja havia fundat a Banyoles el Patronat d'Obreres, que combinava el foment de la vida religiosa amb la formaci\xc3\xb3 humana i cristiana de les nenes i noies; oferia un lloc de recolliment i esbarjo per a les nenes a la sortida de l'escola o a les que no estaven escolaritzades, com tamb\xc3\xa9 a les noies en sortir de la feina; especialment, per a aquestes s'oferia, a partir de quarts de vuit del vespre, classes d'alfabetitzaci\xc3\xb3 i formaci\xc3\xb3 professional, per augmentar les possibilitats de millorar-ne la vida. Aulina havia copsat la mis\xc3\xa8ria i deixadesa de les condicions de vida i educaci\xc3\xb3 dels sectors obrers de la Banyoles en vies d'industriatitzaci\xc3\xb3, i especialment de les dones, i ja havia organitzat en 1916 la devoci\xc3\xb3 del Mes de Maria per als nens de la seva vila, a m\xc3\xa9s d'un grup de catequesi a la seva parr\xc3\xb2quia, i de vegades es d\xc3\xb3na aquesta data com la de fundaci\xc3\xb3 de l'institut._NEWLINE_La catequesi era un factor important de l'institut, i Aulina organitz\xc3\xa0 els nens i nens en petits grups: els m\xc3\xa9s petits en els Servidors de Jes\xc3\xbas i Servidors de Maria; els mitjans en Servidors de Sant Gabriel de la Dolorosa, i de la Beata Gemma de Jes\xc3\xbas, i els grans en Servidors de l'\xc3\x80ngel de la Guarda. Poc despr\xc3\xa9s de 1926, amb donacions de fam\xc3\xadlies benestants, s'adquir\xc3\xad una casa on s'instal\xc2\xb7la una resid\xc3\xa8ncia i escola per a joves obreres a la que anomen\xc3\xa0 Casa Nostra; en 1929 s'hi comen\xc3\xa7aren a fer classes di\xc3\xbcrnes i nocturnes i cursos de formaci\xc3\xb3 a l'estiu, amb una plantilla de catorze persones. En juliol de 1933, s'obr\xc3\xad un dispensari m\xc3\xa8dic._NEWLINE_Per dur a terme aquestes tasques, des de 1931, Aulina i algunes de les noies que compartien el seu ideal de vida i d'apostolat comen\xc3\xa7aren a viure en comunitat; eren: Montserrat, Carme i Soledat Boada, Montserrat i Roser Agell, Maria Cervera, etc., unes vint o trenta joves, a m\xc3\xa9s de les col\xc2\xb7laboracions en casos concrets d'altres fam\xc3\xadlies de la ciutat. En 1933, tres d'elles pronunciaren vots privats de castedat, pobresa i obedi\xc3\xa8ncia. Llavors, l'escola tenia 536 alumnes, i el curs 1933-1934, 796.\n_START_SECTION_\nConflicte amb el bisbat de Girona\n_START_PARAGRAPH_\nAviat, per\xc3\xb2, va haver-hi conflictes amb les autoritats eclesi\xc3\xa0stiques, que volien controlar l'institut i desconfiaven de l'orientaci\xc3\xb3 que volia donar-s'hi, potser massa moderna, i de les suposades visions i aparicions de la fundadora. El bisbe de Girona Josep Cartany\xc3\xa0, durant el proc\xc3\xa9s contra l'institut, va separar la lloable activitat ben\xc3\xa8fica de la instituci\xc3\xb3 de les revelacions sobrenaturals de la fundadora, que resultaven sospitoses i que en 1935 foren considerades de car\xc3\xa0cter proper al protestantisme. El gener de 1936, el bisbe, davant la impossibilitat d'Aulina d'aclarir detalladament els requeriments demanats (objectius i recursos de l'obra, fonaments teol\xc3\xb2gics, etc.), va negar l'aprovaci\xc3\xb3 de la instituci\xc3\xb3 i va prohibir als preveres que hi col\xc2\xb7laboressin. A m\xc3\xa9s, prohibia a Aulina que entr\xc3\xa9s en q\xc3\xbcestions religioses i li exigia que declar\xc3\xa9s formalment que no tenia cap missi\xc3\xb3 sobrenatural, la qual cosa no volgu\xc3\xa9 fer._NEWLINE_Durant la Guerra Civil espanyola, el proc\xc3\xa9s qued\xc3\xa0 aturat; l'obra d'Aulina havia despertat simpaties entre els partits esquerrans i republicans, i durant la persecuci\xc3\xb3 religiosa, la fundadora i les seves companyes foren protegides en alguns intents de detenci\xc3\xb3, i en 1937 es tornaren a l'institut les propietats confiscades. Aix\xc3\xb2 f\xc3\xa9u que, a partir de 1939, les noves autoritats miressin amb rezel la instituci\xc3\xb3, acusant-la de conniv\xc3\xa8ncies amb els rojo-separatistas. El juny de 1939, un nou dictamen del bisbat de Girona sobre Casa Nostra fou negatiu: el bisbe Cartany\xc3\xa0 torna a exigir a Aulina que signi la ren\xc3\xbancia a la seva missi\xc3\xb3 sobrenatural i Aulina fa una professi\xc3\xb3 de fe en qu\xc3\xa8 es declara cat\xc3\xb2lica i accepta la doctrina de l'Esgl\xc3\xa9sia, per\xc3\xb2 rebutja les imputacions del bisbe sobre la seva tasca. El bisbe, enutjat, va prohibir rebre els sagraments a Aulina i qui hi col\xc2\xb7labor\xc3\xa9s: es tractava ja d'una obsessi\xc3\xb3 personal, que feia que el bisbe negu\xc3\xa9s els valors de la tasca de l'escola, que altres eclesi\xc3\xa0stics veien com totalment coherent amb la doctrina cristiana.\n_START_SECTION_\nAprovaci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica i tasca posterior\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1941, el bisbe de Pamplona Marcelino Olaechea, admirador de l'obra d'Aulina, intervingu\xc3\xa9 per reconciliar-la amb Cartany\xc3\xa0, que n'aixec\xc3\xa0 l'excomuni\xc3\xb3 en desembre. Malgrat aix\xc3\xb2, Aulina deix\xc3\xa0 Banyoles i marx\xc3\xa0 amb algunes membres de la comunitat a Navarra, on continuaren la seva activitat d'apostolat i catequesi i d'educaci\xc3\xb3 dels necessitats, i on el bisbe aprov\xc3\xa0 la instituci\xc3\xb3 com a Pia Uni\xc3\xb3 de Senyoretes Oper\xc3\xa0ries Parroquials a Pamplona en 1945. La fundadora el pos\xc3\xa0 sota l'advocaci\xc3\xb3 de Santa Gemma Galgani i volia que, com ella, els membres de l'institut tamb\xc3\xa9 fossin laics. _NEWLINE_Les Oper\xc3\xa0ries s\xc3\xb3n laiques i viuen tant en comunitat, en grups de vida fraterna, com en les seves cases. Fan vots simples de pobresa, castedat i obedi\xc3\xa8ncia i es dediquen a l'apostolat, la catequesi i l'ensenyament i alfabetitzaci\xc3\xb3, i al suport a les parr\xc3\xb2quies i l'assist\xc3\xa8ncia als necessitats. _NEWLINE_Aulina fund\xc3\xa0 comunitats de l'institut a Osca, la Rioja i Val\xc3\xa8ncia. En 1951 fund\xc3\xa0 una casa a Roma, i el 6 de novembre de 1962 la Santa Seu aprov\xc3\xa0 la congregaci\xc3\xb3 com a institut secular femen\xc3\xad. En 1975 tornaren a Banyoles, obrint-hi una llar d'infants, on despr\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 es don\xc3\xa0 ensenyament primari i secundari.\n_START_SECTION_\nActivitat i difusi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes Oper\xc3\xa0ries Parroquials col\xc2\xb7laboren amb l'Esgl\xc3\xa9sia en organismes com c\xc3\xbaries o oficines; en hospitals i asils assistint els malalts, presos, ancians, etc.; en organismes civils, treballant per la millora de les condicions de sectors marginats, etc.; en escoles i tasques d'educaci\xc3\xb3, i en obres d'apostolat._NEWLINE_Actualment, hi ha comunitats a Europa --Espanya (Banyoles, Barcelona, Madrid, Saragossa, Val\xc3\xa8ncia, San Adri\xc3\xa1n (Navarra), Aldeanueva, M\xc3\xa0laga, Funes, Menorca, Alfaro, Osca, Valladolid i Las Palmas de Gran Canaria), It\xc3\xa0lia i Fran\xc3\xa7a--, Am\xc3\xa8rica (Puerto Rico i Paraguai) i \xc3\x80frica (Guinea Equatorial i Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica del Congo). La seu general \xc3\xa9s a Barcelona."