b'\n_START_ARTICLE_\nFausta (Donizetti)\n_START_SECTION_\nContext\n_START_PARAGRAPH_\nEl paper protagonista va ser escrit per a la prima donna Giuseppina Ronzi de Begnis, de qui es deia que era l\'amant del rei. Tot i que el llibret no havia estat del gust del cap de la censura, la producci\xc3\xb3 va anar endavant, probablement gr\xc3\xa0cies a la influ\xc3\xa8ncia de De Begnis. Donizetti va escriure aquesta \xc3\xb2pera per l\'aniversari del rei Ferran II de les Dues Sic\xc3\xadlies. L\'escriptor Walter Scott va ser present a l\'estrena i s\'ha estat suggerit que el rei li va presentar al compositor. Scott va comentar que Fausta no contenia cap m\xc3\xbasica remarcable. L\'\xc3\xb2pera va suposar el comen\xc3\xa7ament d\'una col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 important i fruct\xc3\xadfera amb Ronzi de Begnis. Nom\xc3\xa9s 18 dies separen l\'estrena de  Norma de Bellini a La Scala i la de la nova \xc3\xb2pera de Donizetti, ambdues ambientades a la Roma antiga i el seu Imperi. L\'objectiu de Donizetti no va ser el de competir amb Bellini, sin\xc3\xb3 simplement aprofitar l\'\xc3\xa8xit de la seva Anna Bolena de 1830._NEWLINE_L\'\xc3\xb2pera, basada en esdeveniments hist\xc3\xb2rics, explica els fets esdevinguts quan Fausta, la dona de l\'emperador Constant\xc3\xad, s\'enamora del seu fillastre. L\'argument no segueix la hist\xc3\xb2ria real, en la qual Maximi\xc3\xa0, pare de Fausta, ja havia mort molt abans de l\'esclat de l\'esc\xc3\xa0ndol incestu\xc3\xb3s que va implicar Fausta i Crisp.\n_START_SECTION_\nRepresentacions\n_START_PARAGRAPH_\nPer a la representaci\xc3\xb3 al Teatro del Fondo, del 30 d\'agost i 2 de setembre de 1832, Donizetti va afegir un duet per a Luigi Lablache, qui hi havia substitu\xc3\xaft Tamburini en el paper de Costant\xc3\xad. Donizetti no va quedar satisfet de la seva interpretaci\xc3\xb3, sent un dels pocs casos als quals el compositor va fer un comentari negatiu sobre el fam\xc3\xb3s baix._NEWLINE_Fausta va ser interpretada per primer cop a La Scala de Mil\xc3\xa0 el 26 de desembre de 1832. Va ser un gran \xc3\xa8xit de p\xc3\xbablic i es va representar un total de 31 vegades. Per l\'ocasi\xc3\xb3 Donizetti va afegir una obertura i la cavatina Par che mi dica ancor per a la soprano Adelaide Tosi. El compositor va manllevar aquesta \xc3\xa0ria di sortita de la seva obra primerenc Elisabetta al castello di Kenilworth i va canviar les paraules per Ah, se d\'amor potessi. A m\xc3\xa9s es va afegir una \xc3\xa0ria per a tenor, Se crudel cos\xc3\xac m\'estimi, sense el consentiment de Donizetti._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, els texts van ser reciclats m\xc3\xa9s tard per Donizetti per una \xc3\xa0ria de tenor afegida la producci\xc3\xb3 de gener de 1834 al Teatro Regio de Tor\xc3\xad. L\'any 1833, Fausta va ser interpretada a La Fenice de Ven\xc3\xa8cia, amb Giuditta Pasta fent de Fausta i Domenico Donzelli com Crisp, amb cr\xc3\xadtiques dispars. Per aquesta ocasi\xc3\xb3 Donizetti va afegir una escena nova al comen\xc3\xa7ament de l\'\xc3\xb2pera amb una nova \xc3\xa0ria per a Fausta i al segon acte un nou duet, Per te rinunzio al soglio, per Fausta i Crisp. Aquest duet el va fer servir m\xc3\xa9s tard per Buondelmonte i finalment a Maria Stuarda per l\'estrena d\'aquesta \xc3\xb2pera, al duet de Maria i Leicester Ben io comprendi. M\xc3\xa9s tard, el 1865, per la producci\xc3\xb3 a N\xc3\xa0pols, es va canviar el text a la que seria la versi\xc3\xb3 definitiva, coneguda actualment, Da tutti abbandonata. A m\xc3\xa9s, per a la producci\xc3\xb3 de Ven\xc3\xa8cia, Donizetti va escriure un duet per l\'acte segon, amb Constant\xc3\xad i Crisp, T\'amo ancora, reempla\xc3\xa7ant l\'\xc3\xa0ria de bar\xc3\xadton Se di regnar desio. Finalment, va afegir tamb\xc3\xa9 al segon acte l\'\xc3\xa0ria de tenor  Ah! perche dirmi crudel._NEWLINE_Per la producci\xc3\xb3 de La Scala de 1841, Donizetti va afegir un duet per a tenor i bar\xc3\xadton,  E che mi valse..., manllevat de les \xc3\xb2peres primerenques Pia de Tolomei i Il diluvio universale. Altres important estrenes inclouen Madrid en 1833, Lisboa i Barcelona el 1834; Palerm, G\xc3\xa8nova i Bolonya tamb\xc3\xa9 el 1834; Berl\xc3\xadn el 1835; La Havana el 1837; Viena el 1841; Londres el 1841 (descrit com a "frac\xc3\xa0s"); i Rio de Janeiro el 1850.\n_START_SECTION_\nActe 1\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble d\xc3\xb3na la benvinguda a Crisp, que retorna victori\xc3\xb3s. \xc3\x89s el fill de l\'Emperador Constant\xc3\xad i la seva primera esposa Minervina. Un sacerdot espera coronar Crisp, pels seus \xc3\xa8xits a la seva campanya contra el Gals. Fausta, la segona esposa de Constant\xc3\xad i el seu pare Maximi\xc3\xa0 (rival de l\'emperador), aix\xc3\xad com Licinia, Constant\xc3\xad i els presoners captius presencien el triomf de Crisp. Fausta el mira i sent els ardors del seu amor incestu\xc3\xb3s. Constant\xc3\xad gaudeix el triomf i Beroe, una de les presoneres, recorda el seu amor a primera vista per Crisp. Constant\xc3\xad es fixa en ella i li pregunta sobre la presonera. Crisp explica que ella \xc3\xa9s la filla d\'un pr\xc3\xadncep i li declara el seu amor. Fausta resta decebuda i l\'emperador demana a Beroe que es presenti davant ell. Beroe declara el seu amor per Crisp i Constant\xc3\xad li diu que es casar\xc3\xa0 amb ell aquell mateix dia. Fausta es mostra devastada per l\'anunci i li diu al seu marit que el casament s\'haur\xc3\xa0 de celebrar l\'endem\xc3\xa0, perqu\xc3\xa8 la deessa Vesta aix\xc3\xad ho requereixi. Despr\xc3\xa9s de la celebraci\xc3\xb3 del triomf, marxen tots excepte Maximi\xc3\xa0, que conspira contra l\'emperador, i encara que no va aconseguir en el seu primer intent matar Constant\xc3\xad i Crisp, ara est\xc3\xa0 segur que tindr\xc3\xa0 \xc3\xa8xit._NEWLINE_Escena 2: Els apartaments imperials_NEWLINE_Les criades de l\'emperadriu es pregunten per qu\xc3\xa8 ella ja no somriu. Fausta, profundament deprimida, demana a les criades i a Licinia que la deixen sola. Un cop sola, Fausta es lamenta pel seu amor per Crisp i sent que les seves \xc3\xbaniques recompenses s\xc3\xb3n les ll\xc3\xa0grimes i una desesperaci\xc3\xb3 inacabable._NEWLINE_Escenes 3, 4, 5, i 6: El pavell\xc3\xb3_NEWLINE_Licinia acompanya Crisp al pavell\xc3\xb3 on Fausta planeja veure\'l. Despr\xc3\xa9s d\'arribar, s\'assegura que ning\xc3\xba sigui a la vista i li diu al seu fillastre que li ha de descobrir un secret que li ha causat una gran seva aflicci\xc3\xb3. No es tracta de cap secret d\'estat, sin\xc3\xb3 del seu amor per alg\xc3\xba._NEWLINE_De sobte apareix Beroe i explica a l\'emperadriu que Maximi\xc3\xa0 necessita veure-la. Fausta li diu a la seva rival que marxi i els deixi. Sols un altre cop ella i Crisp, l\'emperadriu implora a Crisp que oblidi Beroe i dirigeixi el seu amor a una dona que est\xc3\xa0 veritablement apassionada per ell. Llavors ell comen\xc3\xa7a a entendre quin era el secret de l\'emperadriu i s\'horroritza davant d\'aquest fet. Intenta marxar, per\xc3\xb2 ella li agafa la m\xc3\xa0 i li diu que si li refusa Beroe morir\xc3\xa0. Crisp cau de genolls i li suplica que no ho faci._NEWLINE_Arriben Constant\xc3\xad, Beroe, Maximi\xc3\xa0, membres de la casa imperial, Licinia i les criades. L\'emperador sospita veient el fill de genolls davant l\'emperadriu. Ella explica que Crisp l\'ha confessat el seu amor per ella. Tots queden horroritzats, i fins i tot Beroe creu que Crisp \xc3\xa9s culpable. L\'emperadriu diu d\'amagat a Crisp que si ell l\'estima ella es retractar\xc3\xa0 i morir\xc3\xa0 per ell. Maximi\xc3\xa0 est\xc3\xa0 content perqu\xc3\xa8 el gir dels esdeveniments \xc3\xa9s molt favorable als seus plans per enderrocar Constant\xc3\xad, el qual sembla a favor de decretar l\'exili del seu fill. Crisp, al seu torn, culpa Fausta de la maledicci\xc3\xb3 del pare sobre ell. Fausta comen\xc3\xa7a a veure els primers signes de la gran trag\xc3\xa8dia que ha desencadenat.\n_START_SECTION_\nActe 2\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s de nit. Maximi\xc3\xa0, qui somia esdevenir Emperador abans de l\'alba, ha convocat els seus seguidors per assassinar Crisp i Constant\xc3\xad._NEWLINE_Mentre Maximi\xc3\xa0 i els seus homes es preparen per sortir, arriben Crisp i Beroe. L\'antiga princesa, ara captiva, explica que Licinia ha confessat les maquinacions de Fausta. Maximi\xc3\xa0 sospita que hi ha altres persones en l\'arbreda i, quan ell i Crisp es troben ambd\xc3\xb3s, sospitant de l\'altre, treuen les seves espases._NEWLINE_Portant torxes, apareixen els seguidors de Maximi\xc3\xa0, juntament amb Constant\xc3\xad. En veure\'l amb el seu major enemic, l\'emperador declara que el seu fill est\xc3\xa0 conspirant per desfer-se\'n d\'ell. Crisp s\'agenolla als seus peus dient que est\xc3\xa0 disposat a morir. Es declara innocent de totes les acusacions. El pare respon que els jutges i el Senat decidiran el seu dest\xc3\xad. Crisp \xc3\xa9s detingut i portat pels pretorians._NEWLINE_A l\'alba, Beroe i Licinia parlen sobre el judici imminent que condemnar\xc3\xa0 a mort a Crisp._NEWLINE_Escenes 5 i 6: Sala del Senat_NEWLINE_Els senadors es troben reunits quan l\'emperador arriba escortat per la seva gu\xc3\xa0rdia. Constant\xc3\xad s\'adona que encara t\xc3\xa9 sentiments profunds pel seu fill i adverteix Maximi\xc3\xa0 contra donar una versi\xc3\xb3 tergiversada dels fets. No obstant aix\xc3\xb2, durant la seva narraci\xc3\xb3 Maximi\xc3\xa0 al\xc2\xb7lega que Crisp tenia la intenci\xc3\xb3 de matar a l\'emperador. Crisp respon que aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s una mentida i anima Beroe a explicar els fets. Ella explica que Crisp \xc3\xa9s innocent i que est\xc3\xa0 a punt per exiliar-se amb ell, i la veritat \xc3\xa9s que Maximi\xc3\xa0 i els seus assassins estaven a punt de matar tots dos, l\'emperador ei seu fill. Crisp confirma aquesta explicaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 el pare demana als senadors que recordin tot el que s\'ha dit. Constant\xc3\xad vol parlar amb Crispo i demana a tots que surtin, per\xc3\xb2 tot i que professa amor pel fill, quan veu que no hi ha ll\xc3\xa0grimes als ulls de Crisp, tornar a conv\xc3\xa8ncer-se de qu\xc3\xa8 el fill \xc3\xa9s culpable. Crisp respon que una persona innocent no t\xc3\xa9 ll\xc3\xa0grimes. Els senadors s\xc3\xb3n convocats de nou a la sala i lliuren un veredicte de culpabilitat. Constant\xc3\xad s\'adona que est\xc3\xa0 a punt d\'enviar al seu fill al botx\xc3\xad i, tremolant, signa la sent\xc3\xa8ncia de mort._NEWLINE_Escenes 7, 8, 9, 10 i 11: L\'atri de la pres\xc3\xb3_NEWLINE_El carceller Albino sent molta tristor per Crisp, un jove de 20 anys. Fausta entra i li demana poder veure el seu fillastre. S\'adona que aquesta pot ser la seva \xc3\xbaltima oportunitat. Crisp no pot donar cr\xc3\xa8dit als seus ulls mentre ella li confessa l\'amor per ell en un deliri desesperat. Fausta li diu que ell pot fugir, per\xc3\xb2 ell li mostra el ver\xc3\xad dins del seu anell. Ella agafa l\'anell i crida: "L\'amor et salvar\xc3\xa0"._NEWLINE_Arriben Maximi\xc3\xa0 i quatre gu\xc3\xa0rdies armats. Ordenen a Fausta que marxi, per\xc3\xb2 ella es resisteix i suplica al seu pare que no executi a Crisp. Un dels gu\xc3\xa0rdies torna de la cel\xc2\xb7la de Crisp i confirma que l\'execuci\xc3\xb3 ha estat duta a terme. Fausta veu el ver\xc3\xad de l\'anell i cau, Maximi\xc3\xa0 corre cap a la cel\xc2\xb7la i sent unes veus que demanen la seva pr\xc3\xb2pia mort._NEWLINE_Constant\xc3\xad ha sentit la veritat dels sicaris de Maximi\xc3\xa0 i arriba amb Beroe, Licinia, les criades de l\'emperadriu i els seus pretorians. A la m\xc3\xa0 hi ha el perd\xc3\xb3 del seu fill signat, per\xc3\xb2 Maximi\xc3\xa0 amb orgull i cinisme confirma que Crisp ja \xc3\xa9s mort. Mentrestant, Fausta ha recuperat m\xc3\xadnimament les seves forces i explica a Constant\xc3\xad les seves mentides. Quan l\'emperador enfurismat proclama que ella pagar\xc3\xa0 el preu m\xc3\xa9s alt, l\'emperadriu confessa que ha pres un ver\xc3\xad mortal. Tothom s\'horroritza i responen a l\'un\xc3\xadson: "Dona malvada, cap monstre no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran que tu a la terra".'