b"\n_START_ARTICLE_\nAndrea Mantegna\n_START_SECTION_\nJoventut i educaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMantegna va n\xc3\xa0ixer a Isola di Carturo, prop de P\xc3\xa0dua, a la Rep\xc3\xbablica de Ven\xc3\xa8cia, i fou el segon fill d'un fuster, Biagio. Als onze anys, va entrar com a aprenent de Francesco Squarcione, pintor de P\xc3\xa0dua. Squarcione, que inicialment va ser sastre, sembla que tenia una gran afici\xc3\xb3 per l'art antic. Com el seu fam\xc3\xb3s compatriota Petrarca, Squarcione era quelcom semblant a un fan\xc3\xa0tic de l'antiga Roma: va viatjar per tot It\xc3\xa0lia, i potser per Gr\xc3\xa8cia, recollint est\xc3\xa0tues antigues, relleus, peces de cer\xc3\xa0mica, etc., formant una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, fent dibuixos de les peces, obrint els seus magatzems perqu\xc3\xa8 altres estudiosos hi pogueren accedir i produint obres sota comanda, en qu\xc3\xa8 la participaci\xc3\xb3 dels seus pupils era determinant. Almenys 137 pintors i estudiants de pintura van passar per la seua escola, establerta al voltant de 1440 i que esdevingu\xc3\xa9 famosa en tot It\xc3\xa0lia. Mantegna va ser el deixeble favorit de Squarcione, que li va ensenyar llat\xc3\xad i el va instruir en l'estudi de l'escultura romana. Squarcione tamb\xc3\xa9 preferia la perspectiva for\xc3\xa7ada._NEWLINE_A l'edat de disset anys va abandonar l'escola de Squarcione. Despr\xc3\xa9s diria que Squarcione s'havia aprofitat de la seva producci\xc3\xb3 sense pagar-li. P\xc3\xa0dua era una ciutat atractiva per als artistes, no sols del V\xc3\xa8neto sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 de la Toscana: com en el cas de Paolo Uccello, Filippo Lippi i Donatello. De fet, al principi de la seua carrera, Mantegna va rebre la influ\xc3\xa8ncia de les obres dels artistes florentins._NEWLINE_La seua primera obra, actualment perduda, va ser un retaule per a l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Sofia, l'any 1448. El mateix any va ser reclamat, en companyia de Nicol\xc3\xb2 Pizolo, per treballar junt a un gran nombre de pintors en la decoraci\xc3\xb3 de la capella Ovetari, en l'absis de l'esgl\xc3\xa9sia dels Eremitani. Despr\xc3\xa9s d'una s\xc3\xa8rie de coincid\xc3\xa8ncies, Mantegna va acabar la major part de l'obra a soles. Aquesta obra es va perdre gaireb\xc3\xa9 completament arran d'un bombardeig de les tropes aliades sobre P\xc3\xa0dua l'any 1944. La pe\xc3\xa7a m\xc3\xa9s espectacular del conjunt de frescos era una pintura en perspectiva amb un punt d'observaci\xc3\xb3 molt baix, Sant Jaume condu\xc3\xaft a l'execuci\xc3\xb3. L'esb\xc3\xb3s d'aquest fresc va sobreviure i \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s primerenc esb\xc3\xb3s conegut del pintor que puga comparar-se amb el seu corresponent fresc. Malgrat l'aparen\xc3\xa7a d'autenticitat del monument rom\xc3\xa0 que hi apareix, no \xc3\xa9s cap c\xc3\xb2pia d'una estructura existent. Mantegna tamb\xc3\xa9 va adoptar la forma del drapat humit, que era una invenci\xc3\xb3 grega, per a les vestimentes de les seues figures, tot i que la tensi\xc3\xb3 i les interaccions entre aquestes deriven de Donatello. El dibuix demostra que, per a la concepci\xc3\xb3 de les obres, durant el Renaixement s'empraven cossos nus. En l'esb\xc3\xb3s preliminar, la perspectiva est\xc3\xa0 menys desenvolupada i el punt de visi\xc3\xb3 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xim al mitj\xc3\xa0. Aquesta perspectiva for\xc3\xa7ada des d'un punt de vista molt baix tamb\xc3\xa9 es troba en la seua obra La Sant\xc3\xadssima Trinitat amb la Mare de D\xc3\xa9u, sant Joan i dos oferents. Ansuino da Forl\xc3\xac, que va col\xc2\xb7laborar amb Mantegna a la capella Ovetari, va adquirir aquest estil a l'Escola de Pintura de Forl\xc3\xac._NEWLINE_A mesura que progressava en els seus estudis, va veure's influ\xc3\xaft per Jacopo Bellini, pare dels c\xc3\xa8lebres pintors Giovanni i Gentile, i d'una filla, Nicolosia; la qual va esdevenir muller de Mantegna l'any 1453. _NEWLINE_Entre els primers frescos de Mantegna, cal destacar els dos sants sobre el porxo de l'entrada de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Antoni de P\xc3\xa0dua (1452), i un retaule de sant Lluc i altres sants per a l'esgl\xc3\xa9sia de S. Giustina, actualment a la Pinacoteca di Brera de Mil\xc3\xa0 (1453). Per\xc3\xb2, Francesco Squarcione, ara cr\xc3\xadtic, va censurar agrament aquestes primeres obres de Mantegna dient que les figures eren com de pedra, i que hagu\xc3\xa9s estat millor que de fet haguessen estat pintats de color pedra. \xc3\x89s probable, aix\xc3\xb2 no obstant, que anteriorment alguns pupils de Squarcione, incloent-hi Mantegna, ja hagueren realitzat una s\xc3\xa8rie de frescos a la capella de sant Crist\xc3\xb2fol de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant'Agostino degli Eremitani, actualment considerada la seua obra mestra.\n_START_SECTION_\nEst\xc3\xa8tica\n_START_PARAGRAPH_\nAndrea sembla haver estat influ\xc3\xaft per les restriccions del seu vell preceptor; que en els darrers temes de la llegenda de sant Crist\xc3\xb2fol combina, entre altres de les seues qualitats, un car\xc3\xa0cter m\xc3\xa9s natural i viva\xc3\xa7. At\xc3\xa8s que Mantegna havia estat educat en l'estudi dels marbres i la severitat de l'art antic, i havent confessat obertament l'opini\xc3\xb3 que considerava l'art antic superior a la natura en ser m\xc3\xa9s ecl\xc3\xa8ctic en la forma, durant tota la seua carrera va tenir cura de la precisi\xc3\xb3 dels contorns, la dignitat de la idea i de les figures, i per tant va tendir vers la rigidesa i vers una austera integritat que li restava gr\xc3\xa0cia i sensibilitat en l'expressi\xc3\xb3. Les vestidures de les seues figures estan estretament i abundantment plegades i hom diu que les estudiava mitjan\xc3\xa7ant models coberts de paper doblegat i teixits engomats. Les figures esprimatxades, musculoses i ossudes, amb una acci\xc3\xb3 impetuosa per\xc3\xb2 mancada d'energia, els paisatges vermellosos, coberts de c\xc3\xb2dols, s\xc3\xb3n testimoni de l'al\xc3\xa7ada atl\xc3\xa8tica del seu art. Mai no va canviar l'estil que adopt\xc3\xa0 a P\xc3\xa0dua; el seu colorit \xe2\x80\x94al principi neutral i indec\xc3\xads\xe2\x80\x94 punyent i madur. S'hi troba en les seues obres m\xc3\xa9s l'equilibri en el color que la finor de to. Un dels seus grans cavalls de batalla van ser les il\xc2\xb7lusions \xc3\xb2ptiques, portades a terme amb una mestria en la perspectiva que, tot i que no sempre era impecablement correcta ni absolutament superior en principi als seus contemporanis millor dotats en la mat\xc3\xa8ria, va ser treballada amb un art vigor\xc3\xb3s, i produ\xc3\xad uns efectes que continuen sorprenent avui dia._NEWLINE_Tot i ser admirat i reeixit a P\xc3\xa0dua, Mantegna aviat va abandonar la seua ciutat nativa, i mai m\xc3\xa9s no hi va tornar a viure; l'hostilitat de Squarcione n'ha estat indicada com la causa. Va passar la resta de la seua vida a Verona, M\xc3\xa0ntua i Roma; no s'ha confirmat que visitara Ven\xc3\xa8cia i Flor\xc3\xa8ncia. A Verona, al voltant de 1459, va pintar un gran retaule, el Retaule de sant Zeno per a l'esgl\xc3\xa9sia de San Zeno Maggiore: una Mare de D\xc3\xa9u i \xc3\xa0ngels amb quatre sants a cada banda.\n_START_SECTION_\nTreball a M\xc3\xa0ntua\n_START_PARAGRAPH_\nEl marqu\xc3\xa8s Ludovico II Gonzaga de M\xc3\xa0ntua havia estat pressionant Mantegna perqu\xc3\xa8 entrara al seu servei; i l'any seg\xc3\xbcent, 1460, Mantegna va ser nomenat artista de la cort. Al principi residia de tant en tant a Goito, per\xc3\xb2 des del desembre de 1466 va traslladar-se amb la seua fam\xc3\xadla a M\xc3\xa0ntua. Pel seu treball, rebia un salari de 75 lires mensuals, una suma molt elevada per a l'\xc3\xa8poca, que indica clarament l'alta estima en qu\xc3\xa8 hom tenia el seu art. De fet, va ser el primer pintor de certa categoria domiciliat a M\xc3\xa0ntua. _NEWLINE_La seua obra mestra a M\xc3\xa0ntua va ser realitzada per a la cambra del castell de la ciutat, coneguda com la Camera degli Sposi (literalment, 'cambra de noces'): una s\xc3\xa8rie de composicions al fresc que inclouen diversos retrats dels Gonzaga i algunes figures de genis. _NEWLINE_La decoraci\xc3\xb3 de la cambra va finalitzar presumiblement l'any 1474. Els deu anys seg\xc3\xbcents no van ser uns anys afortunats per a M\xc3\xa0ntua, ni tampoc per al mateix Mantegna: el seu car\xc3\xa0cter es va anar agrint, el seu fill Bernardino va morir, aix\xc3\xad com el marqu\xc3\xa8s Ludovico, la seua muller Barbara i el seu successor Federico (que havia declarat Mantegna cavaliere, 'cavaller'). Nom\xc3\xa9s amb l'elecci\xc3\xb3 de Francesc II de Gonzaga les comandes art\xc3\xadstiques van tornar a cr\xc3\xa9ixer a M\xc3\xa0ntua. Mantegna es va construir una casa prop de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Sebasti\xc3\xa0 a  M\xc3\xa0ntua, i la va adornar amb multitud de pintures. Aquesta casa encara existeix, tot i que les pintures s'han perdut. Durant aquest per\xc3\xadode, va comen\xc3\xa7ar a col\xc2\xb7leccionar busts romans antics (que van ser donats a Lloren\xc3\xa7 el Magn\xc3\xadfic quan aquest l\xc3\xadder florent\xc3\xad va visitar M\xc3\xa0ntua, l'any 1483), va pintar alguns fragments arquitect\xc3\xb2nics i decoratius i va acabar el seu intens Sant Sebasti\xc3\xa0, actualment al Museu del Louvre._NEWLINE_L'any 1488, va ser reclamat pel papa Innocenci VIII per pintar frescos a la capella Belvedere, al Vatic\xc3\xa0. Aquests frescos, incloent-hi un destacat Bateig de Crist, van ser destru\xc3\xafts pel papa Pius VI el 1780. El papa va tractar Mantegna amb menys liberalitat de l'acostumada a la cort de M\xc3\xa0ntua; per\xc3\xb2, amb tot, la relaci\xc3\xb3, que cess\xc3\xa0 l'any 1500, no va resultar insatisfact\xc3\xb2ria per a ambdues parts. Mantegna tamb\xc3\xa9 va con\xc3\xa8ixer a Roma el fam\xc3\xb3s ostatge turc Jem i va estudiar atentament els monuments antics, tot i que la impressi\xc3\xb3 de la ciutat en conjunt no va ser bona. Va tornar a M\xc3\xa0ntua l'any 1490, on va tornar a lliurar-se a la seua m\xc3\xa9s liter\xc3\xa0ria i amarga visi\xc3\xb3 de l'antiguitat, i on va establir una forta relaci\xc3\xb3 amb la nova marquesa, la culta i intel\xc2\xb7ligent Isabel d'Este._NEWLINE_En la que de nou era la seua ciutat va realitzar les cinc pintures al tremp sobre Els triomfs del C\xc3\xa8sar, que probablement havia iniciat abans de la seua partida a Roma, i que va finalitzar al voltant de 1492. Aquestes composicions, d'una invenci\xc3\xb3 i dibuix superbs, reflecteixen de manera magn\xc3\xadfica els temes tractats i la mestria i destresa d'un dels millors artistes de l'\xc3\xa8poca. Considerades la millor obra de Mantegna, van ser venudes l'any 1628 junt amb el nucli dels tresors art\xc3\xadstics de M\xc3\xa0ntua al rei Carles I d'Anglaterra. Actualment es troben al palau de Hampton Court, una mica deteriorades, tot i que la major part dels repintats han estat eliminats en una recent restauraci\xc3\xb3. El seu taller va produir una s\xc3\xa8rie de gravats basats en aquestes pintures, que van contribuir a estendre la seua fama per tot Europa.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9altims anys\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat la decad\xc3\xa8ncia de la seua salut, Mantegna va continuar treballant. Entre les obres de la seua darrera \xc3\xa8poca cal esmentar la Mare de D\xc3\xa9u de les pedreres, el Sant Sebasti\xc3\xa0 i la famosa Lamentaci\xc3\xb3 sobre Crist mort, probablement pintada per a la seua capella funer\xc3\xa0ria personal. Altra obra tardana de Mantegna \xc3\xa9s l'anomenada Madonna della Vittoria, actualment al Museu del Louvre. Va ser pintada al tremp al voltant de 1495 en commemoraci\xc3\xb3 de la Batalla de Fornovo, els discutibles resultats de la qual Francesc Gonzaga estava ansi\xc3\xb3s de mostrar com una vict\xc3\xb2ria de la Lliga Italiana. L'esgl\xc3\xa9sia que inicialment va acollir aquesta obra va ser constru\xc3\xafda sobre disseny del mateix Mantegna. Ac\xc3\xad la Mare de D\xc3\xa9u est\xc3\xa0 representada amb diversos sants. L'arc\xc3\xa0ngel sant Miquel i sant Maurici sostenen el seu mantell, que s'est\xc3\xa9n vers un agenollat Francesc Gonzaga, enmig d'una profusi\xc3\xb3 de palissades amb fruites i d'altres rics accessoris. Tot i no situar-se entre les obres m\xc3\xa9s perfectes de la seua producci\xc3\xb3, es considera una de les m\xc3\xa9s belles i atractives de Mantegna, entre les quals sovint no abunda la planera bellesa i atractiu, com a resultat de la recerca d'altres excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncies m\xc3\xa9s aspres per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s adients al seu geni sever, en qu\xc3\xa8 la tensa energia es transforma en una passi\xc3\xb3 macilenta._NEWLINE_A partir de 1497, Isabella d'Este li va encarregar traduir a pintura els temes mitol\xc3\xb2gics escrits pel poeta de la cort, Paride Ceresara, per als seus apartaments privats del Palau Ducal de M\xc3\xa0ntua. Aquestes pintures es van dispersar durant els seg\xc3\xbcents anys. Una d'aquestes, la llegenda del d\xc3\xa9u Comus, va quedar inacabada per Mantegna i va ser finalitzada pel seu successor com a pintor de la cort de M\xc3\xa0ntua, Lorenzo Costa._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la mort de la seua muller, i a edat avan\xc3\xa7ada, Mantegna va ser pare d'un fill natural, Giovanni Andrea; i cap al final de la seua vida, a m\xc3\xa9s de continuar involucrant-se en negocis i despeses, va haver de patir serioses preocupacions, com l'expulsi\xc3\xb3 de M\xc3\xa0ntua del seu fill Francesco, que s'havia guanyat l'enemistat del marqu\xc3\xa8s. Potser el vell mestre i erudit va considerar una pena menor veure's en la dura necessitat de separar-se d'un vell i estimat bust rom\xc3\xa0 de Faustina. _NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s d'aquesta transacci\xc3\xb3 va morir a M\xc3\xa0ntua, el 13 de setembre de 1506. L'any 1516, els seus fills van erigir en el seu honor un bell monument a la bas\xc3\xadlica de Sant Andreu de M\xc3\xa0ntua, per a la qual havia pintat el retaule de la capella mortu\xc3\xb2ria. La volta est\xc3\xa0 decorada per Antonio da Correggio.\n_START_SECTION_\nGravats\n_START_PARAGRAPH_\nMantegna no va ser menys eminent com a gravador, tot i que la seua hist\xc3\xb2ria pel que fa a aquesta disciplina \xc3\xa9s un p\xc3\xa8l obscura, en part perqu\xc3\xa8 mai no va signar ni datar cap de les seues planxes, llevat d'un controvertit exemplar de 1472. La informaci\xc3\xb3 que ens ha arribat mitjan\xc3\xa7ant Giorgio Vasari (amb el seu habitual biaix: que tot emanava des de Flor\xc3\xa8ncia) \xc3\xa9s que Mantegna comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a gravar a Roma, estimulat pels gravats realitzats pel florent\xc3\xad Baccio Baldini sobre obres de Sandro Botticelli. Aquesta afirmaci\xc3\xb3 es considera actualment inversemblant, perqu\xc3\xa8 suposaria que els nombrosos gravats de Mantegna haurien estat realitzats en els darrers setze o disset anys de la seua vida, cosa que sembla un per\xc3\xadode indubtablement redu\xc3\xaft, a m\xc3\xa9s que els seus primers gravats mostren un estil que es correspon a un per\xc3\xadode m\xc3\xa9s primerenc de la seua carrera. Efectivament, va poder comen\xc3\xa7ar amb el gravat quan encara era a P\xc3\xa0dua, sota la tutela d'un distingit orfebre, Niccol\xc3\xb2. En el seu taller va gravar al voltant de trenta planxes, d'acord amb l'atribuci\xc3\xb3 d'autoria habitual; grans, plenes de figures i molt estudiades. Avui dia, es considera que nom\xc3\xa9s set en van ser gravades per ell mateix, o fins i tot cap. Altre artista del seu taller que va realitzar diverses planxes s'ha identificat habitualment com Zoan Andrea._NEWLINE_Entre els principals exemples n'hi ha: Batalla dels monstres marins, Mare de D\xc3\xa9u i infant, una Festa bacanal, H\xc3\xa8rcules i Anteu, D\xc3\xa9us marins, Judit amb el cap d'Holofernes, el Davallament de la creu, l'Enterrament, la Resurrecci\xc3\xb3, el Crist dels dolors, la Mare de D\xc3\xa9u a la gruta i diverses escenes sobre el Triomf de Juli C\xc3\xa8sar sobre les seues pintures. Hom suposa que algunes de les planxes van ser gravades en un metall menys dur que el coure. La seua t\xc3\xa8cnica, i la dels seus seguidors, es caracteritza per les formes molt marcades del dibuix, aix\xc3\xad com pel tra\xc3\xa7at oblic de les ombres. Els gravats es poden trobar sovint en dos tiratges o edicions. Al primer tiratge, les peces s'han impr\xc3\xa8s amb corr\xc3\xb3 o per pressi\xc3\xb3 manual, i l'entintat \xc3\xa9s feble; al segon tiratge s'empra la premsa d'impressi\xc3\xb3, i l'entintat \xc3\xa9s m\xc3\xa9s abund\xc3\xb3s. _NEWLINE_Actualment s'ha descartat que ni Mantegna ni el seu taller foren els autors de l'anomenat Tarot de Mantegna.\n_START_SECTION_\nAvaluaci\xc3\xb3 i llegat\n_START_PARAGRAPH_\nGiorgio Vasari elogia Mantegna, assenyalant el seu car\xc3\xa0cter propens a l'enfrontament. Tanmateix, va ser molt afectu\xc3\xb3s amb els seus deixebles de P\xc3\xa0dua; i amb dos d'ells, Dario da Trevigi i Marco Zoppo, va mantenir una duradora amistat. Gaudia d'aficions cares que el van fer caure de vegades en dificultats econ\xc3\xb2miques, havent de sol\xc2\xb7licitar l'ajut dels marquesos per sortir-se'n._NEWLINE_De gust s\xc3\xb2lidament antic, Mantegna es va mantenir al marge de qualsevol disputa art\xc3\xadstica contempor\xc3\xa0nia. Tot i que b\xc3\xa0sicament hom l'identifica amb l'art del segle XV, la influ\xc3\xa8ncia de Mantegna i de la seua \xc3\xa8poca van ser decisives en l'art itali\xc3\xa0 en general. Giovanni Bellini, en les seues primeres obres, segueix el cam\xc3\xad marcat pel seu cunyat Andrea. Albrecht D\xc3\xbcrer es va veure influ\xc3\xaft pel seu estil durant els seus dos viatges a It\xc3\xa0lia. Leonardo da Vinci va prendre de Mantegna l'\xc3\xbas de decoracions amb garlandes i fruites. _NEWLINE_La principal aportaci\xc3\xb3 de Mantegna \xc3\xa9s la introducci\xc3\xb3 de les il\xc2\xb7lusions espacials, tant als frescos com a les pintures de la sacra conversazione: el seu estil de decoraci\xc3\xb3 de sostres va ser seguit durant gaireb\xc3\xa9 tres segles. Comen\xc3\xa7ant per la impressionant volta de la Camera degli Sposi al Palau Ducal de M\xc3\xa0ntua, Correggio es va deixar dur pel seu mestre i col\xc2\xb7lega en la investigaci\xc3\xb3 en construccions en perspectiva, i arrib\xc3\xa0 a produir l'obra mestra de la volta de la c\xc3\xbapula de la catedral de Parma."