b"\n_START_ARTICLE_\nRatpenat p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid nord-americ\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls adults d'aquesta esp\xc3\xa8cie fan entre 60 i 85 mm de longitud corporal, als que cal afegir entre 35 i 57 mm de la cua. La longitud de l'avantbra\xc3\xa7 varia entre 45 i 60 mm i el pes oscil\xc2\xb7la 17 i 28 grams. El pelatge t\xc3\xa9 un tacte llan\xc3\xb3s i un color que va del groc crema al marr\xc3\xb3 clar a l'esquena i \xc3\xa9s blanc o gaireb\xc3\xa9 blanc al ventre. Aquesta esp\xc3\xa8cie t\xc3\xa9 una cresta en forma d'U a la part superior del musell, just per sobre de les fosses nasals, les quals estan situades a la part frontal del musell. Al rostre t\xc3\xa9 unes gl\xc3\xa0ndules, semblants a unes petites berrugues, que produeixen una secreci\xc3\xb3 odor\xc3\xadfera, que es creu que utilitza com a mecanisme de defensa. Les orelles s\xc3\xb3n grans i tenen unes vores dentades a l'exterior i tenen un trague llarg i puntegut, que fa gaireb\xc3\xa9 la meitat que la pr\xc3\xb2pia orella. \xc2\xb4T\xc3\xa9 un total de 28 dents, amb la seg\xc3\xbcent f\xc3\xb3rmula dental:   Totes 7 subesp\xc3\xa8cies presenten una petita variaci\xc3\xb3 de coloraci\xc3\xb3 entre elles.\n_START_SECTION_\nEcologia\n_START_PARAGRAPH_\nEls individus d'aquesta esp\xc3\xa8cie sovint s\xc3\xb3n coneguts popularment com a ratpenats del desert at\xc3\xa8s que viuen principalment en h\xc3\xa0bitats des\xc3\xa8rtics. Dins del seu h\xc3\xa0bitat, se'ls pot trobar a diferents llocs, i tot i que prefereixen viure en zones rocoses, tamb\xc3\xa9 viuen en boscos de pins o roure, terres de cultiu, coves, mines, forats als arbres o edificis, en funci\xc3\xb3 de la seva disponibilitat._NEWLINE_Durant el dia viuen en llocs mig foscos que tinguin alguna mena de cobertura. Els llocs de descans que ocupen de nit entre els intervals d'alimentaci\xc3\xb3 estan a prop d'on viuen de dia, encara que s\xc3\xb3n llocs diferents. Aquests llocs que trien per viure s\xc3\xb3n for\xc3\xa7a foscos, estan protegits de la pluja i vent, tenen una sortida per si s\xc3\xb3n pertorbats i estan a prop de fonts d'aigua, tot i que no sembla ser un requisit principal alhora de ser triats._NEWLINE_Un estudi realitzat per Vaughan i O'Shea (1976) va mostrar que arriben a Arizona en algun moment entre els mesos de mar\xc3\xa7 i abril, i marxen cap al novembre._NEWLINE_El ratpenat p\xc3\xa0l\xc2\xb7lid nord-americ\xc3\xa0 viu des del sud de la Col\xc3\xbambia Brit\xc3\xa0nica fins al centre de M\xc3\xa8xic, a la vall d'Okanagan, l'est de l'estat de Washington, Oregon, Calif\xc3\xb2rnia, Baja California, Sonora, Sinaloa, Nayarit, Jalisco, Quer\xc3\xa9taro, Nuevo Le\xc3\xb3n a M\xc3\xa8xic. Tamb\xc3\xa9 viuen a l'oest de Texas, Oklahoma, el sud de Kansas, el sud de Wyoming i el sud d'Idaho, i hi ha algunes poblacions disperses per l'illa de Cuba._NEWLINE_Els individus d'aquesta esp\xc3\xa8cie viuen, a la natura, durant gaireb\xc3\xa9 9 anys, mentre que en captivitat poden viure fins a 11 anys.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esp\xc3\xa8cie de ratpenat \xc3\xa9s molt social. Una \xc3\xbanica col\xc3\xb2nia pot variar entre 12 i m\xc3\xa9s de 100 individus. Aproximadament el 95% dels grups estan formats per un m\xc3\xadnim de 20 individus. Aquests ratpenats romanen als seus refugis fins ben entrada la nit, abans de sortir a ca\xc3\xa7ar, moment que canviar en funci\xc3\xb3 de l'estaci\xc3\xb3. Durant l'estiu, els mascles i les femelles descansen junts o en col\xc3\xb2nies d'un sol genere. Els mascles no solen estar-se amb femelles fins que els joves han comen\xc3\xa7at a cercar aliment pel seu compte. Aquesta esp\xc3\xa8cie de ratpenat \xc3\xa9s molt h\xc3\xa0bil grimpant i gatejant, per\xc3\xb2 volen lentament i tenen poca maniobrabilitat en comparaci\xc3\xb3 amb altres ratpenats m\xc3\xa9s petits. Quan arriben als seus refugis di\xc3\xbcrns, emeten sons prop de l'entrada del refugi entre 15 i 45 minuts, per cridar als altres perqu\xc3\xa8 tornin. Quan s'estableixen als refugis de descans di\xc3\xbcrn mantenen una temperatura corporal al voltant dels 30\xc2\xa0\xc2\xb0C. Si la temperatura s'eleva, es desplacen cap a parts m\xc3\xa9s fresques del refugi, per tal de mantenir la temperatura del cos. Durant els intervals de descans al refugis de nit, entren en una mena de letargia que pot durar entre 2 i 5 hores, variant en funci\xc3\xb3 de l'estaci\xc3\xb3._NEWLINE_Aquesta esp\xc3\xa8cie de ratpenat no \xc3\xa9s migrat\xc3\xb2ria, amb l'excepci\xc3\xb3 de dist\xc3\xa0ncies curtes.\n_START_SECTION_\nDieta\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esp\xc3\xa8cie de ratpenats t\xc3\xa9 un patr\xc3\xb3 d'alimentaci\xc3\xb3 que \xc3\xa9s \xc3\xbanic entre els ratpenats nord-americans. Volen baix prop del terra (entre 15 i 76 cm.), aleshores fan batudes per tal d'identificar preses terrestres o preses lentes en vol. Aquest patr\xc3\xb3 els permet escoltar passivament les preses del terra. Seguidament descendeixen per capturar preses terrestres grans. Tamb\xc3\xa9 s'alimenten d'insectes que es troben entre fulles i flors, que detecten utilitzant l'ecolocalitzaci\xc3\xb3. Les preses grans les porten als refugis, on els treuen les parts dures, com les ales, les potes i el cap, abans de menjar. Aquests ratpenats tenen dos per\xc3\xadodes nocturns d'alimentaci\xc3\xb3, separats per un temps de descans._NEWLINE_S'alimenten principalment de grans insectes voladors i que viuen a terra, entre els quals es troben cole\xc3\xb2pters, grills, llagostes, cigales, arnes, aranyes, escorpins i centpeus. De vegades capturen petites sargantanes i ratolins.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nA Calif\xc3\xb2rnia, els mascles experimenten un creixement en la mida dels testicles entre el mesos d'agost i setembre, els quals tornen a la seva mida normal cap a mitjans d'octubre. La cria t\xc3\xa9 lloc a principis d'octubre, continuant espor\xc3\xa0dicament durant tot l'hivern. En captivitat, s'aparellen a l'octubre i al novembre, encara que s'han observat aparellant-se al gener i al febrer, i les femelles aparellades ovulen i queden embarassades amb un augment en la temperatura ambient. La temperatura ambient pot tenir efecte quan les poblacions salvatges produeixen cries, especialment si les temperatures estacionals canvien d'any en any._NEWLINE_Les femelles poden retenir l'esperma a l'\xc3\xbater durant tot l'hivern, fins que arribada la primavera t\xc3\xa9 lloc la fertilitzaci\xc3\xb3. El per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 dura entre 53 i 71 dies, despr\xc3\xa9s dels quals els joves neixen entre el maig i el juny. La ventrada sol ser de bessons, encara que al voltant del 20% dels casos neix una sola cria. Els nounats tenen un pes aproximat de 3 grams, obren els ulls despr\xc3\xa9s del cinqu\xc3\xa8 dia i comencen a volar entre la quarta i cinquena setmana. A les 6 o 8 setmanes s\xc3\xb3n deslletades i durant el primer any s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os d'alimentar-se._NEWLINE_Els joves neixen en un estat altricial. Les mares porten a les cries durant els seus vols mentre cerquen aliment durant els seus primers dies de vida. Les femelles alleten nom\xc3\xa9s durant 2 o 3 mesos i crien nom\xc3\xa9s les cries pr\xc3\xb2pies. Els joves tenen c\xc3\xbaspides recorbades a les seves dents de llet. Aix\xc3\xb2 els permet subjectar-se al mugr\xc3\xb3 de la mare, per tal d'evitar caure en ple vol. Les mares romanen prop de les cries durant 12 mesos despr\xc3\xa9s d'aquestes comencen a volar pels seus propis mitjans. Els refugis de dia no s\xc3\xb3n sempre al mateix lloc, fet que permet als joves aprendre a recon\xc3\xa8ixer les vocalitzacions, quan la col\xc3\xb2nia \xc3\xa9s a prop del refugi de dia triat. Els mascles no tenen cura de les cries."