b"\n_START_ARTICLE_\nConcili de Girona (517)\n_START_SECTION_\nContext politicoreligi\xc3\xb3s\n_START_PARAGRAPH_\nA inicis del segle VI, el Regne visigot de Tolosa es trobava sota l'esfera d'influ\xc3\xa8ncia del Regne ostrogot de Teodoric. Lluny de crear la devastaci\xc3\xb3 atribu\xc3\xafda a les invasions b\xc3\xa0rbares, Teodosi aspirava a reactivar els romanents de l'administraci\xc3\xb3 romana, i a estendre el seu domini m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la pen\xc3\xadnsula It\xc3\xa0lica. Part d'aquesta reorganitzaci\xc3\xb3 estava vinculada a l'Esgl\xc3\xa9sia i la religi\xc3\xb3 cristiana, que les diferents tribus de gots van adoptar progressivament. La toler\xc3\xa0ncia vers el cristianisme era, doncs, alta, per part dels nous governants, i aquesta seguia el mateix proc\xc3\xa9s de reorganitzaci\xc3\xb3 de la seva estructura._NEWLINE_A tal efecte, per enfortir lligams amb Hisp\xc3\xa0nia, el papa S\xc3\xadmac nomena Cesari d'Arles vicari de la seu apost\xc3\xb2lica a la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia i la Hisp\xc3\xa0nia. I \xc3\xa9s sota l'auspici del nou vicari i amb aquesta nova connexi\xc3\xb3 amb Roma que tenen lloc el concili de Tarragona de 516 i aquest concili.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 i assistents\n_START_PARAGRAPH_\nEl concili va ser convocat pel 7 de juny o el 8 de juny, segons les fonts, i va ser presidit pel bisbe metropolit\xc3\xa0 de Tarragona, Joan. Organitzat pel bisbe Frontini\xc3\xa0 i copresidit amb el metropolit\xc3\xa0 de Tarragona, hi ha diverg\xc3\xa8ncia sobre els bisbes assistents. Segons l'Enciclop\xc3\xa8dia Catalana hi foren presents: Pau d'Emp\xc3\xbaries, Agrici de Barcelona, Nebridi d'Egara, Lleida i Osca. Ronchi, en canvi, menciona que els bisbats presents eren els esmentats d'Emp\xc3\xbaries, Barcelona i \xc3\x88gara, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 Ausona (amb Cinidi com a representant), Bigerra (representat per Nebridi) i Iliberis de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia Narbonesa. I en darrer terme, d'Abadal afirma que els bisbats assistents eren Tarragona, Girona, Barcelona, Emp\xc3\xbaries, Ausona, \xc3\x88gara, Lleida, Tortosa i el bisbat metropolit\xc3\xa0 de Cartagena (punt plausible aquest darrer, puix Cartagena estava aleshores m\xc3\xa9s sota la influ\xc3\xa8ncia de la Tarraconense que no de la B\xc3\xa8tica).\n_START_SECTION_\nObjectius del concili\n_START_PARAGRAPH_\nLa finalitat del concili radicava a extirpar de la di\xc3\xb2cesi l'heretgia de Vigilanci, que havia pervertit l'ordre de celebrar i cantar missa. Tot i que aquesta heretgia tenia ja dos segles d'antiguitat, encara perdurava en prov\xc3\xadncies. Per\xc3\xb2 la veritable ra\xc3\xb3 (oculta) del concili era fulminar Est\xc3\xa8fan com a regent visigot (que controlava el pa\xc3\xads en nom de Teodoric, mentre Amalaric era menor d'edat). Les queixes velades estaven en l'excessiva pressi\xc3\xb3 fiscal que Teodoric reclamava del Regne de Tolosa. A tal efecte, els bisbes presents van absoldre els fidels de les seves parr\xc3\xb2quies del jurament de fidelitat que els unia al regent."