b"\n_START_ARTICLE_\nEconomia planificada\n_START_PARAGRAPH_\nL'economia planificada o centralitzada \xc3\xa9s aquella en qu\xc3\xa8 les decisions de les autoritats (generalment les dels governs), determinen l'assignaci\xc3\xb3 dels recursos escassos i disponibles en tal economia. Representa el concepte contrari al de les economies de mercat, en qu\xc3\xa8 l'assignaci\xc3\xb3 dels recursos t\xc3\xa9 lloc mitjan\xc3\xa7ant una presa de decisions descentralitzada dels milions de consumidors i productors que intercanvien b\xc3\xa9ns i serveis en l'economia. \xc3\x89s a dir, es prescindeix d'un mercat per a l'assignaci\xc3\xb3 de recursos. _NEWLINE_Hi ha diversos models de planificaci\xc3\xb3: des del que sorgeix del consens entre els actors econ\xc3\xb2mics a trav\xc3\xa9s de la socialitzaci\xc3\xb3 dels mitjans de producci\xc3\xb3 en un entorn descentralitzat i de participaci\xc3\xb3 activa dels productors (planificaci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva o comunit\xc3\xa0ria) i ciutadans, fins a l'imposat per una autoritat central dirigida per tecn\xc3\xb2crates i bur\xc3\xb2crates (planificaci\xc3\xb3 centralitzada).\n_START_SECTION_\nEls sistemes econ\xc3\xb2mics dirigits o planificats\n_START_PARAGRAPH_\nL'economia de mercat funciona mitjan\xc3\xa7ant un proc\xc3\xa9s en qu\xc3\xa8 els agents econ\xc3\xb2mics, de manera individual, decideixen quins productes comprar i en quines quantitats, i les empreses al seu torn, decideixen quins b\xc3\xa9ns i serveis produir. Per aix\xc3\xb2, al seu torn, empren factors productius que els mateixos propietaris ofereixen amb les condicions que considerin oportunes. La totalitat de decisions d'aquests milions d'agents econ\xc3\xb2mics que es coordinen a trav\xc3\xa9s del mercat, constitueix l'anomenada economia de mercat. _NEWLINE_En un sistema econ\xc3\xb2mic dirigit \xc3\xa9s una autoritat central la que determina el comportament de l'economia. L'autoritat en si s'encarrega d'establir quins b\xc3\xa9ns i serveis produir, com produir-los (\xc3\xa9s a dir, quins factors productius s'empraran) i qui podr\xc3\xa0 tenir acc\xc3\xa9s a tals b\xc3\xa9ns i serveis. Economia dirigida i planificada se solen emprar com a sin\xc3\xb2nims, ja que els sistemes dirigits requereixen l'establiment de complexos plans on queda reflectit el comportament que es desitja imposar. Per una altra banda, tal com va senyala el Premi Nobel d'Economia Milton Friedman, pare del neoliberalisme i membre de l'Escola de Chicago, aquest tipus de sistemes econ\xc3\xb2mics s\xc3\xb3n contraris a la llibertat, i tendeixen a consolidar el poder coercitiu dels governants sobre els ciutadans._NEWLINE_Una bona planificaci\xc3\xb3 requereix la utilitzaci\xc3\xb3 d'una gran quantitat d'informaci\xc3\xb3, per poder tenir en compte les necessitats de la totalitat dels agents econ\xc3\xb2mics presents en aquesta, i tamb\xc3\xa9 per a poder anticipar tend\xc3\xa8ncies futures en els gustos o els desenvolupaments tecnol\xc3\xb2gics. Com que aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s possible tal com ha demostrat l'evid\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica, aquest tipus de sistemes econ\xc3\xb2mics no han aconseguit sobreviure al pas del temps, entre altres motius perqu\xc3\xa8 no permeten una assignaci\xc3\xb3 eficient dels recursos (o almenys no tan bona com en altres sistemes). De fet si a mitjans del segle XX m\xc3\xa9s d'una tercera part de la poblaci\xc3\xb3 mundial residia en pa\xc3\xafsos amb economies planificades, actualment aquest tipus d'economies constitueixen l'excepci\xc3\xb3. Fins i tot les poques economies que en l'actualitat es declaren com economies planificades (com per exemple la Xina Popular), s'han vist obligades a obrir-se a l'economia de mercat capitalista.\n_START_SECTION_\nPlanificaci\xc3\xb3 central i planificaci\xc3\xb3 indicativa\n_START_PARAGRAPH_\nAmb car\xc3\xa0cter general se solen diferenciar dos tipus de planificaci\xc3\xb3. El primer rep el nom de planificaci\xc3\xb3 central. T\xc3\xa9 car\xc3\xa0cter general coercitiu i en ella l'autoritat substitueix al mercat, no quedant lloc per a la iniciativa privada. El segon rep el nom de planificaci\xc3\xb3 indicativa, en el qual l'autoritat accepta el paper del mercat, i estableix uns plans amb car\xc3\xa0cter vinculant per al sector p\xc3\xbablic del qual dep\xc3\xa8n, i m\xc3\xadnimament indicatiu per al sector privat. Per tant, en la planificaci\xc3\xb3 indicativa el sector privat no desapareix de l'economia.\n_START_SECTION_\nLa planificaci\xc3\xb3 central\n_START_PARAGRAPH_\nEs sol identificar la planificaci\xc3\xb3 central amb la l'economia dels r\xc3\xa8gims comunistes, sent potser la m\xc3\xa9s coneguda l'economia de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica. La seva caracter\xc3\xadstica principal \xc3\xa9s la inexist\xc3\xa8ncia de la propietat privada. En aquest tipus d'economies l'habitatge no pertany al seu propietari, ni el vehicle pertany al seu conductor. Tots els b\xc3\xa9ns i serveis, aix\xc3\xad com els recursos productius necessaris per produir-los, pertanyen a l'autoritat, generalment al govern, que representa la col\xc2\xb7lectivitat. Amb aix\xc3\xb2 el que es pret\xc3\xa9n \xc3\xa9s impedir les injust\xc3\xadcies que es produeixen a trav\xc3\xa9s del mecanisme del mercat. Tot i aix\xc3\xad, la hist\xc3\xb2ria econ\xc3\xb2mica ens demostra que a la pr\xc3\xa0ctica aquest tipus de sistemes econ\xc3\xb2mics van substituir aquestes injust\xc3\xadcies per altres de car\xc3\xa0cter pol\xc3\xadtic. Si en el capitalisme els agents econ\xc3\xb2mics s'enriqueixen intercanviant b\xc3\xa9ns i serveis, en els sistemes comunistes la classe pol\xc3\xadtica es va enriquir a trav\xc3\xa9s dels favors que els ciutadans els hi procuraven per aconseguir el que necessitaven. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que actualment, exceptuant pa\xc3\xafsos com Corea del Nord o Cuba, no existeixen sistemes econ\xc3\xb2mics d'aquest tipus.\n_START_SECTION_\nLa planificaci\xc3\xb3 indicativa\n_START_PARAGRAPH_\nEn la planificaci\xc3\xb3 indicativa, a difer\xc3\xa8ncia de la central, s\xc3\xad que es reconeix l'exist\xc3\xa8ncia d'un sector privat que actua en el lliure mercat (per tant existeix el dret a la propietat privada). La seva principal caracter\xc3\xadstica \xc3\xa9s que incorpora indicacions per als agents econ\xc3\xb2mics privats, aix\xc3\xad com mesures vinculants per al sector p\xc3\xbablic (construcci\xc3\xb3 d'infraestructures, quins b\xc3\xa9ns produ\xc3\xafr\xc3\xa0n les empreses que pertanyen a l'Estat i a quin ritme i quant creixeran en un horitz\xc3\xb3 temporal a mitj\xc3\xa0 termini)."