b"\n_START_ARTICLE_\nVall de Camprodon\n_START_PARAGRAPH_\nL'Alta Vall del Ter, m\xc3\xa9s coneguda com a Vall de Camprodon, \xc3\xa9s una contrada geogr\xc3\xa0fica i humana situada al ter\xc3\xa7 nord-oriental del Ripoll\xc3\xa8s, centrat en la vila de Camprodon, que inclou l'alta vall del Ter i el seu afluent el Ritort, amb els municipis de Sant Pau de Seg\xc3\xbaries, Moll\xc3\xb3, Setcases, Vilallonga de Ter i Llanars. _NEWLINE_Limita amb l'Estat franc\xc3\xa8s pel pas natural del Coll d'Ares, on hi havia hagut una duana. Dins del Ripoll\xc3\xa8s \xc3\xa9s una unitat clarament diferenciada, amb vincles amb Olot (Garrotxa), i amb vincles hist\xc3\xb2rics amb el comtat de Besal\xc3\xba i el bisbat de Girona, mentre que les altres parts de la comarca han estat m\xc3\xa9s vinculades al comtat d'Osona i el bisbat de Vic (el sud) o al comtat de Cerdanya i el bisbat d'Urgell (l'extrem occidental)._NEWLINE_L'any 2000, l'Informe sobre la revisi\xc3\xb3 del model d'organitzaci\xc3\xb3 territorial de Catalunya, va proposar la creaci\xc3\xb3 de la comarca de la Vall de Camprodon, amb capital a Camprodon i que inclouria els municipis de Llanars, Moll\xc3\xb3, Sant Pau de Seg\xc3\xbaries, Setcases i Vilallonga de Ter, tots ells al Ripoll\xc3\xa8s._NEWLINE_La Vall de Camprodon \xc3\xa9s una contrada de relleu abrupte i muntany\xc3\xb3s, una caracter\xc3\xadstica que li ha perm\xc3\xa8s, al llarg dels anys, oferir fa\xc3\xa7anes paisatg\xc3\xadstiques i conques visuals m\xc3\xbaltiples i diverses. Precisament, \xc3\xa9s aquesta for\xc3\xa7a visual i paisatg\xc3\xadstica un dels elements m\xc3\xa9s tradicionals i m\xc3\xa9s representatius de l\xe2\x80\x99imaginari tur\xc3\xadstic de la vall. _NEWLINE_Les particularitats d\xe2\x80\x99altitud, de relleu i d\xe2\x80\x99orientaci\xc3\xb3 de la vall fan que la zona es vegi afectada pels vents de llevant, fet que propicia una elevada pluviometria. A l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea estudiada les precipitacions anuals s\xe2\x80\x99acosten als 1.000 mm i estan molt repartides al llarg de l\xe2\x80\x99any. Aquest fet permet que els paisatges de la vall destaquin per la seva varietat paisatg\xc3\xadstica i conseq\xc3\xbcentment, que augmenti un dels principals actius tur\xc3\xadstics de la zona, la seva riquesa visual._NEWLINE_Cal esmentar que factors com la posici\xc3\xb3 orogr\xc3\xa0fica, els relleus i el clima, fan que es pugui distingir entre \xc2\xabpaisatges d\xe2\x80\x99hivern\xc2\xbb, \xc2\xabpaisatges d\xe2\x80\x99estiu\xc2\xbb i \xc2\xabpaisatges de ribera\xc2\xbb. Els \xc2\xabpaisatges d\xe2\x80\x99hivern\xc2\xbb de les cotes altes, per sobre dels 1.600 metres, on els hiverns s\xc3\xb3n llargs i molt freds, estan dominats per pinedes de pi negre, tot i que tamb\xc3\xa9 hi ha algun enclavament d\xe2\x80\x99avets i de bedolls. Per contra, a les valls, on els hiverns no s\xc3\xb3n extremadament freds, hi destaquen el faig, el roure martinenc i el pi roig, \xc3\xa9s a dir, arbres caducifolis que a la temporada freda han perdut les fulles._NEWLINE_Per altra banda, podem parlar d\xe2\x80\x99uns \xc2\xabpaisatges d\xe2\x80\x99estiu\xc2\xbb amb clapes d\xe2\x80\x99herba als punts m\xc3\xa9s alts, amb unes valls amb arbres farcits de fulles i de flors, i amb uns prats de dall a les cotes m\xc3\xa9s baixes de la contrada._NEWLINE_I, en tercer lloc, hi ha els \xc2\xabpaisatges de ribera\xc2\xbb, on els pollancres i els verns creen unes bosquines fluvials que converteixen les lleres dels rius en uns terrenys f\xc3\xa8rtils molt idonis per al conreu.\n_START_SECTION_\nPaisatge antr\xc3\xb2pic\n_START_PARAGRAPH_\nLa Vall de Camprodon, com moltes zones rurals i de muntanya de Catalunya, ha sofert canvis molt importants en l\xe2\x80\x99estructura social i econ\xc3\xb2mica, i, actualment, la poblaci\xc3\xb3 de la contrada no arriba als 5.000 habitants. Els nuclis de poblaci\xc3\xb3 que formen la vall, desenvolupats en les escasses zones planes i fons de vall del territori, presenten, a excepci\xc3\xb3 de Sant Pau de Seg\xc3\xbaries, un baix grau de concentraci\xc3\xb3 de poblaci\xc3\xb3. A la Vall de Camprodon, com a la majoria de les zones rurals de muntanya del Pirineu, el sector primari ha patit una recessi\xc3\xb3 molt important. Actualment, el sector ramader est\xc3\xa0 completament dedicat a la producci\xc3\xb3 ramadera extensiva, principalment de vaques de llet, en detriment de les explotacions intensives de bov\xc3\xad i de porc\xc3\xad, que gaireb\xc3\xa9 han desaparegut. Aquesta realitat \xc3\xa9s un dels motius pels quals a les imatges actuals dels visitants nom\xc3\xa9s s\xe2\x80\x99hi observen vaques, mentre que, a les imatges de la primera meitat del segle XX s\xe2\x80\x99hi poden veure altres animals de granja, com porcs o ovelles._NEWLINE_Durant els darrers anys, les explotacions ramaderes amb bestiar equ\xc3\xad han augmentat, des de la creaci\xc3\xb3 el 2008 de la marca de Garantia \xc2\xabPoltre de Muntanya del Ripoll\xc3\xa8s\xc2\xbb i l'augment del seu consum._NEWLINE_Les altres activitats econ\xc3\xb2miques del sector primari tenen una pres\xc3\xa8ncia molt redu\xc3\xafda. L\xe2\x80\x99agricultura i l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 forestal sempre han estat un complement de l\xe2\x80\x99activitat ramadera, \xc3\xa9s a dir, han estat emprades per a l\xe2\x80\x99autoconsum de les fam\xc3\xadlies. Per una banda, l\xe2\x80\x99agricultura \xc3\xa9s poc important, ja que les condicions clim\xc3\xa0tiques i els pronunciats desnivells del terreny fan que s\xe2\x80\x99hagin de construir feixes, la qual cosa dificulta els conreus. Per altra banda, el sector forestal \xc3\xa9s pr\xc3\xa0cticament inexistent at\xc3\xa8s que la majoria de les forests no es destinen a l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 de fusta perqu\xc3\xa8 la seva rendibilitat \xc3\xa9s molt baixa, sin\xc3\xb3 que s\xe2\x80\x99usen per al pasturatge d\xe2\x80\x99animals i per a la producci\xc3\xb3 de llenyes pel consum propi._NEWLINE_Evidentment, per\xc3\xb2, el paisatge hum\xc3\xa0 actual de la contrada no nom\xc3\xa9s est\xc3\xa0 lligat als canvis experimentats al sector primari, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 mostra l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99una certa activitat industrial. Durant la primera meitat del segle XX, el desenvolupament de la ind\xc3\xbastria del t\xc3\xa8xtil va comportar un intens despoblament dels nuclis rurals disseminats, que encara avui perdura, provocant que la poblaci\xc3\xb3 urbans es concentr\xc3\xa9s al nucli de Camprodon i a les terrasses baixes del Ter, com ara a Sant Pau de Seg\xc3\xbaries. Actualment, segons dades de l\xe2\x80\x99Institut d'Estad\xc3\xadstica de Catalunya, el sector secundari nom\xc3\xa9s ocupa unes 13 hect\xc3\xa0rees de s\xc3\xb2l especialitzat industrial, una representaci\xc3\xb3 molt escassa si es compara amb el Baix Ripoll\xc3\xa8s o la Vall de Ribes, hist\xc3\xb2ricament, m\xc3\xa9s industrialitzades per la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99ind\xc3\xbastria metal\xc2\xb7l\xc3\xbargica, sobretot a Ripoll i a Campdev\xc3\xa0nol, de col\xc3\xb2nies t\xc3\xa8xtils que aprofitaven la for\xc3\xa7a de l\xe2\x80\x99aigua del riu per fer funcionar les m\xc3\xa0quines, i finalment, de l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 de la conca carbon\xc3\xadfera d\xe2\x80\x99Ogassa._NEWLINE_Tot i aix\xc3\xad, l\xe2\x80\x99agroind\xc3\xbastria t\xc3\xa9 un paper molt important al sector industrial de la vall i en destaquen la f\xc3\xa0brica de galetes Birba i diversos establiments d\xe2\x80\x99elaboraci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99embotits. Precisament, tant les galetes com els embotits s\xc3\xb3n dos elements que, tradicionalment, han format part de l\xe2\x80\x99imaginari tur\xc3\xadstic de la contrada, com palesen les captures fotogr\xc3\xa0fiques dels visitants i els escrits i les fotografies de les guies tur\xc3\xadstiques._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 no obstant, des de la d\xc3\xa8cada del 1970, la principal font d\xe2\x80\x99ingressos de la Vall de Camprodon \xc3\xa9s el turisme, un fet que ha provocat importants canvis al paisatge. Hi ha hagut un augment considerable de la superf\xc3\xadcie constru\xc3\xafda dins dels nuclis urbans per la forta demanda de segones resid\xc3\xa8ncies i d\xe2\x80\x99equipaments tur\xc3\xadstics (hotels, restaurants, botigues, etc.). L\xe2\x80\x99elevat \xc3\xadndex de construcci\xc3\xb3, que ha anat estretament lligat a la funcionalitat i a la distribuci\xc3\xb3 territorial, ha comportat la modificaci\xc3\xb3 de la fisonomia dels pobles de la vall, no nom\xc3\xa9s per l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99apartaments, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 pels nous accessos, enllumenats, petites depuradores, dip\xc3\xb2sits i xarxes de camins ve\xc3\xafnals._NEWLINE_Aix\xc3\xad, no hi ha dubte que el sector terciari, que aquestes darreres d\xc3\xa8cades ha estat el motor econ\xc3\xb2mic de la Vall de Camprodon, ha suposat, per una banda, l\xe2\x80\x99obertura de nous establiments de restauraci\xc3\xb3 i d\xe2\x80\x99allotjaments tur\xc3\xadstics, i per l\xe2\x80\x99altra, una certa recuperaci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 dispersa, b\xc3\xa9 com a segones resid\xc3\xa8ncies o b\xc3\xa9 com a establiments de turisme rural. Actualment, per\xc3\xb2, la recessi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica que est\xc3\xa0 afectant el nostre pa\xc3\xads ha provocat el tancament d\xe2\x80\x99establiments, b\xc3\xa0sicament de comer\xc3\xa7os i hotels, i com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, la reducci\xc3\xb3 de llocs de treball a la vall. _NEWLINE_Aix\xc3\xad, tal com assenyala la Diagnosi del mercat de treball a Catalunya (Servei d\xe2\x80\x99Ocupaci\xc3\xb3 de Catalunya, 2012), a la contrada hi ha diversos sectors amb oportunitat d\xe2\x80\x99inversi\xc3\xb3. La vall necessita, no \xc3\xbanicament invertir en nous sectors, com les energies renovables (principalment la biomassa) o el sector agroalimentari, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 replantejar l\xe2\x80\x99oferta tur\xc3\xadstica i basar-la en un producte vinculat a l\xe2\x80\x99elevada qualitat paisatg\xc3\xadstica de la zona."