b"\n_START_ARTICLE_\nAndroceu\n_START_PARAGRAPH_\nL'androceu (del llat\xc3\xad androceum, que designava un lloc destinat als homes) \xc3\xa9s el conjunt dels estams, que s\xc3\xb3n els \xc3\xb2rgans reproductors de la flor que generen les g\xc3\xa0metes m\xc3\xb2bils. \xc3\x89s el conjunt d'estams, formats cadascun per l'antera i el filament. Cada antera consta de dues teques unides per un teixit est\xc3\xa8ril anomenat connectiu que serveix de suport al filament. A cada teca hi ha dos sacs pol\xc2\xb7l\xc3\xadnics que contenen el pol\xc2\xb7len. Algunes flors, a m\xc3\xa9s dels estams normals, f\xc3\xa8rtils, en tenen d'altres d'est\xc3\xa8rils i a vegades for\xc3\xa7a modificats o transformats en esquames o nectaris; aquestes estructures s\xc3\xb3n conegudes pel nom d'estaminodis. Quan els estams s\xc3\xb3n madurs, es produeix la dehisc\xc3\xa8ncia de les anteres, proc\xc3\xa9s d'obertura que permet sortir els grans de pol\xc2\xb7len. Aquest fenomen pot tenir lloc per una fenedura al llarg de cada teca (longitudinal), per porus apicals (poral) o a trav\xc3\xa9s de petites finestres (per ventalles o ventalloles)._NEWLINE_En les angiospermes es presenta una tend\xc3\xa8ncia menys marcada que altres verticils a la reducci\xc3\xb3_NEWLINE_de peces. Sovint els estams s\xc3\xb3n molt nombrosos (poli\xc3\xa0ndria) i estan disposats_NEWLINE_helico\xc3\xafdalment, malgrat que les altres peces florals siguin c\xc3\xadcliques. Quan els estams s\xc3\xb3n c\xc3\xadclics,_NEWLINE_el cas primitiu \xc3\xa9s que formin dos verticils. En diferents fam\xc3\xadlies, es d\xc3\xb3na una multiplicaci\xc3\xb3_NEWLINE_secund\xc3\xa0ria del nombre d'estams (poli\xc3\xa0ndria secund\xc3\xa0ria), que tenen maduraci\xc3\xb3 centr\xc3\xadfuga i sovint_NEWLINE_s'agrupen en feixos. El nombre comparativament alt d'estams t\xc3\xa9 sentit quan la pol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s_NEWLINE_poc espec\xc3\xadfica (anem\xc3\xb2fil\xc2\xb7la) o mitjan\xc3\xa7ant animals que mengen molt pol\xc2\xb7len._NEWLINE_L'estam o els estams constitueixen l'androceu, \xc3\xa9s a dir, \xc3\xa9s l'\xc3\xb2rgan mascul\xc3\xad d'una flor._NEWLINE_El pol\xc2\xb7len \xc3\xa9s el responsable de la fecundaci\xc3\xb3 de l'\xc3\xb2vul de dins l'ovari. Aquest proc\xc3\xa9s pot tenir lloc al cap d'un breu per\xc3\xadode de la pol\xc2\xb7linitzaci\xc3\xb3 (al cap de l'hora en l'ordi) o al cap d'uns mesos (l'avellaner \xc3\xa9s pol\xc2\xb7linitzada al final de la tardor i la fecundaci\xc3\xb3 no es realitza fins a la primavera seg\xc3\xbcent).\n_START_SECTION_\nEstructura\n_START_PARAGRAPH_\nA les gimnospermes l'estam t\xc3\xa9 formes molt diverses (de br\xc3\xa0ctea, de peduncle capitat, etc.), i amb un nombre variable de sacs pol\xc2\xb7l\xc3\xadnics, segons la fam\xc3\xadlia. En les angiospermes, l'estam, que correspon sempre a un microsporofil\xc2\xb7le, consta t\xc3\xadpicament d'un filament, d'ordinari llarg i prim que es fa de suport, i una antera; aquesta amb dues teques que porten, cadascuna, dos sacs pol\xc2\xb7l\xc3\xadnics i que es correspon amb la part f\xc3\xa8rtil. Cada sac pol\xc2\xb7l\xc3\xadnic equival a un eusporangi, i consta d'una paret formada, de fora cap endins, per l'epidermis, l'endoteci o capa fibrosa, la capa interm\xc3\xa8dia i el tapet, i d'un arquespori amb les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules mare del gra de pol\xc2\xb7len. _NEWLINE_\xc3\x89s for\xc3\xa7a freq\xc3\xbcent la concresc\xc3\xa8ncia o soldadura dels filaments amb el tub de la corol\xc2\xb7la i \xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment observable a la majoria de flors simp\xc3\xa8tales. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s possible la soldadura dels estams entre ells que es pot veure en les fab\xc3\xa0cies, aster\xc3\xa0cies i malv\xc3\xa0cies entre altres fam\xc3\xadlies.\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3 dels estams\n_START_PARAGRAPH_\nEls estams que se situen enfront dels p\xc3\xa8tals s'anomenen opositip\xc3\xa8tals i els que hi alternen, alternip\xc3\xa8tals. Semblantment, i respecte dels s\xc3\xa8pals, els estams poden ser opositis\xc3\xa8pals o alternis\xc3\xa8pals. Si els estams no sobresurten respecte de la corol\xc2\xb7la, s'anomenen inclusos. Si la depassen, exserts._NEWLINE_Els grans de pol\xc2\xb7len poden dispersar-se per unitats independents (m\xc3\xb2nades), en grups de quatre (t\xc3\xa8trades) o en grups m\xc3\xa9s nombrosos (pol\xc3\xadades). En alguns casos particulars, com els de les orqu\xc3\xaddies, tots els grans de pol\xc2\xb7len d'un sac pol\xc2\xb7l\xc3\xadnic s\xc3\xb3n reunits en una estructura anomenada pol\xc2\xb7lini."