b"\n_START_ARTICLE_\nLemgo\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2009 va excavar-se una tumba d'una persona sebollida segons un ritu cristi\xc3\xa0 al cementiri de l'Esgl\xc3\xa9sia de Joan, la m\xc3\xa9s antiga de la ciutat. El cos va datar-se a l'entorn de l'any 780, el que indica per cert un primer assentament permanent d'origen carolingi._NEWLINE_Els primers esments escrits descrivint  la zona on es va desenvolupar la ciutat, Limgauwe o Limga daten de l'inici del segle XI, el mot baix alemany \xc2\xabgauwe\xc2\xbb indica una regi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s llarga, a la qual hi havia uns quants assentaments dispersos. El Castell de Brake va erigir-se abans del 1190, per\xc3\xb2 en trobar-se al mig de prats molls i pantans a la vall del Bega, el terra era proc apropiat per a crear una ciutat. El comte Bernat II de Lippe va crear la ciutat a una zona seca, a la cru\xc3\xaflla de dues rutes comercials importants: de llevant a ponent Hameln-Herford i de nord a migdia Rinteln-Paderborn, el que en va fer durant segles la ciutat m\xc3\xa9s important del comtat de Lippe. El 1215 va consagrar-se l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Nicolau._NEWLINE_El 1231 la di\xc3\xb2cesi de Paderborn hi va instal\xc2\xb7lar la seu d'un ardiaca. El 1235 va encunyar la seva pr\xc3\xb2pia moneda i el 1245 va obtenir els drets de ciutat. El 1295 va postular com a membre de la lliga hanse\xc3\xa0tica, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s el 1324 la ciutat va ser acceptada. Els productes principals eren teixits, fils i fibres de lli. Els negociants exportaven cap a Escandin\xc3\xa0via al nord i cap al comtat de Flandes al sud. Per la riquesa podia influir la pol\xc3\xadtica dels comtes i contribuir a assegurar la pau a les rutes comercials i obtenir una autonomia fiscal. A l'entorn de l'any 1300 el nombre d'habitants s'estima a uns 3500. La ciutat va crear-se segons un pla de tres carrers paral\xc2\xb7leles, de llevant a ponent. El 1265 ja va caldre un eixample, la Neustadt (ciutat nova) inicialment una entitat independent que el 1365 va fusionar dins muralles i fossats comuns. Aquesta estructura determina fins avui el mapa de la ciutat.\n_START_SECTION_\nReforma i ca\xc3\xa7a de bruixes\n_START_PARAGRAPH_\nLa prosperitat de la ciutat es veu en les fa\xc3\xa7anes de pedra i d'entramat de fusta amb la seva decoraci\xc3\xb3 rica i policrom. Per la seva independ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica els ciutadans van emancipar-se dels comtes i de l'esgl\xc3\xa9sia. Ja a l'entorn dels anys 1520, divuit anys abans que tot el comtat de Lippe, seg\xc3\xbcint el seu comit\xc3\xa9, es va haver de convertir a la reforma protestant luterana ja hi va haver un moviment reformatori entre la ciutadania lemgoana. El 1605 el compte Sim\xc3\xb3 VI va convertir-se oficialment a l'esgl\xc3\xa9sia reformada de tend\xc3\xa8ncia calvinista el 1605, i aleshores va aplicar-se el principi cuius regio, eius religio a tota la poblaci\xc3\xb3 del seu comtat. Va seguir un conflicte amb la ciutat de Lemgo, que simpatitzava m\xc3\xa9s amb el moviment luter\xc3\xa0. Despr\xc3\xa9s d'anys de conflicte, es va concloure el pacte de R\xc3\xb6hrentrup el 1617 que va acordar a la gent de Lemgo d'optar per al luteranisme._NEWLINE_La Guerra dels Trenta Anys (1618-1648) entre cat\xc3\xb2lics i protestants va provocar una crisi econ\xc3\xb2mica per epid\xc3\xa8mies de pesta, l'acantonament obligatori de soldats i contribucions a l'esfor\xc3\xa7 de guerra. El comer\xc3\xa7, font de riquesa de la ciutat va patir i la ciutat va decaure r\xc3\xa0pidament._NEWLINE_L'insecuritat i la crisi van fomentar la recerca de bocs expiatoris, i sota la conducta del burgmestre Hermann Cothmann (1629-1683) va organitzar-se una de les caces de bruixes m\xc3\xa9s virulent de la regi\xc3\xb3. Fins al 1681 272 dones i homes van ser condemnats i assassinats a la foguera. La darrera acusada, Maria Rampendahl, despr\xc3\xa9s de tortura fero\xc3\xa7 \xc2\xabnom\xc3\xa9s\xc2\xbb va ser condemnada a l'exili. La casa de Cothmann, anomenada Hexenb\xc3\xbcrgermeisterhaus (casa del burgmestre de les bruixes) avui dia \xc3\xa9s un museu, on s'exposa, entre d'altres, aquest episodi obscurantista de la hist\xc3\xb2ria de la ciutat. L'arxiu de la ciutat cont\xc3\xa9 encara molt documents sobre aquest jutjats. El 18 de juny de 2012, el consell municipal va rehabilitar les v\xc3\xadctimes de la persecuci\xc3\xb3 i va erigir La pedra d'esc\xc3\xa0ndol, en comemoraci\xc3\xb3 de Maria Rampendahl i totes les bruixes.\n_START_SECTION_\nTemps nous\n_START_PARAGRAPH_\nRedu\xc3\xaft a un paper de petita ciutat de mercat rural, no va poder restablir l'edat d'or de la passada \xc3\xa8poca hanse\xc3\xa0tica. Els comtes van instal\xc2\xb7lar-se a Detmold, que en esdevenir ciutat de resid\xc3\xa8ncia aviat va superar Lemgo en nombre d'habitants i pes econ\xc3\xb2mic. La ind\xc3\xbastria i el comer\xc3\xa7 de lli varen esdevenir insignificants, i les poques manufactures locals de carruatges, de pipes de sepiolita o de tabac no van tornar a conquerir una import\xc3\xa0ncia supraregional. L'establiment el 1664 de l'empremta dels germans Meyer, la futura Meyersche Hofbuchhandlung (llibreria de la cort dels Meyer) va tornar a crear una certa esplendor a la ciutat adormida. Al segle XVIII va editar les llibres de viatge del lemgo\xc3\xa0 Engelbert Kaempfer sobre P\xc3\xa8rsia, \xc3\x8dndia i Jap\xc3\xb3 que van esdevenir un veritable \xc3\xa8xit al m\xc3\xb3n de parla alemanya._NEWLINE_La tradicional ind\xc3\xbastria del lli es va delocalitzar cap a Bielefeld i Osnabr\xc3\xbcck. Un primer refloriment modest va comen\xc3\xa7ar al segle XVIII quan els Kracht, una vella nissaga de negociants lemgoans van tornar i construir dues f\xc3\xa0briques modernes. La construcci\xc3\xb3 del ferrocarril el 1896 va desenclavar la ciutat i contribuir a una nova industrialitzaci\xc3\xb3 amb f\xc3\xa0briques I moltes empreses artesanals, a l'entorn de l'estaci\xc3\xb3. Al costat de petites empreses, a la fi del segle XIX hi havia sis f\xc3\xa0briques de mobles, dues d'encoixinats i set segadores, per\xc3\xb2 malgrat aix\xc3\xb2, l'atur quedava alt.\n_START_SECTION_\nNacionalsocialisme i Segona Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1933, el Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys (NSDAP) va purgar els socialistes i altres ciutadans \xc2\xabinadequats\xc2\xbb de la vida p\xc3\xbablica, per\xc3\xb2 va deixar el burgmeste Wilhelm Gr\xc3\xa4fer (1885-1945) en c\xc3\xa0rrec. Hi havia una resist\xc3\xa8ncia clandestina, de la qual el sastre Willy Langenberg (1910-1944) va ser una de les figures emblem\xc3\xa0tiques._NEWLINE_A la nit dels vidres trencats la sinagoga de Lemgo va ser incendiada i les cases dels jueues van ser malmeses i les tombes als cementiri jueu van ser profanades i set monuments funeraris van ser destru\xc3\xafts. Al museu del Frenkelhaus hi ha una commemoraci\xc3\xb3 admonit\xc3\xb2ria a aquests esdeveniments. Del 65 jueus que vivien a Lemgo el 1933, els darreres 22 sobrevivents van ser deportats a Theresienstadt el 28 de juliol de 1942. Nom\xc3\xa9s tres van sobreviure l'holocaust._NEWLINE_A la primavera del 1945, la ciutat va quedar-se quasi indemne. El 3 d'abril de 1945 la segona divisi\xc3\xb3 de l'Ex\xc3\xa8rcit dels Estats Units d'Am\xc3\xa8rica va apropar-se des del sud de la ciutat. El capit\xc3\xa0 Walter Heckmann i el general Paul Goerbig volien defensar la ciutat fins al darrere home. L'industrial Herbert L\xc3\xbcpke i el burgmestre Wilhelm Gr\xc3\xa4fer, ans al contrari van temptar de pactar la rendici\xc3\xb3. Quan tornaven van ser arrestats per Heckmann. L\xc3\xbcpke va poder escapar-se, per\xc3\xb2 en un crim de la fase final Gr\xc3\xa4fer va ser condemnat a mort el 4 d'abril del 1945 en un judici sumar\xc3\xadssim i executat l'endem\xc3\xa0 per militants del Schutzstaffel (SS) a Bodenwerder, unes poques hores abans que les forces armades americanes van ocupar la ciutat. 603 soldats alemanys van ser capturats.\n_START_SECTION_\nEl postguerra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la guerra, Lemgo va ser incorporat en al zona d'ocupaci\xc3\xb3 brit\xc3\xa1nica, sota l'ordre del comandant Harwey. L'ex\xc3\xa8rcit brit\xc3\xa0nic va quedar-s'hi en la caserna Stornoway fins al 1993 quan la caserna brit\xc3\xa0nica va tancar-se i transformar-se en habitatges. Als inicis dels anys 1950 la reindustrialitzaci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7a per unes f\xc3\xa0briques d'equipament el\xc3\xa8ctric i d'enllumenat i d'odontologia. El pol\xc3\xadgon prop de l'estaci\xc3\xb3 aviat va esdevenir massa petit i un pol\xc3\xadgon nou va crear-se al municipi de Lieme. De la ind\xc3\xbastria del moble tradicional, no va en quedar gaireb\xc3\xa9 res. De 1939 a 1949 la poblaci\xc3\xb3 es va quasi doblar de 13.500 a 20.000, sobretot per l'arrivada de molts expulsats dels territoris a ponent de la L\xc3\xadnia Oder-Neisse despr\xc3\xa9s del tractat de Potsdam dels quatre aliats del 1945. La fusi\xc3\xb3 administrativa amb els municipis ve\xc3\xafns del 1969 va pujar la poblaci\xc3\xb3 a 38.000 habitants._NEWLINE_La ciutat eixamplada va desenvolupar-se segons quatre eixos: ind\xc3\xbastria, ensenyament, cultura i turisme. La restauraci\xc3\xb3 del patrimoni hist\xc3\xb2ric va ser estimulada pel Verein Alt Lembo (Associaci\xc3\xb3 Vell Lemgo) que des del 1920 va comen\xc3\xa7ar a treure la coberta d'estuc, posada al segle XIX a causa d'un canvi de gust, de les antigues fa\xc3\xa7anes d'entramat de fusta. Tot i aix\xc3\xb2, fins als anys 1970 encara desenes d'edificis hist\xc3\xb2rics van ser enderrocats per crear p\xc3\xa0rquings, per manca d'inspiraci\xc3\xb3 o per manca de mitjans per a sanejar-les."