b"\n_START_ARTICLE_\nFutuna\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 era de 4.871 habitants segons el cens de 2003, dels quals 2.991 residien a Alo i 1.880 a Sigave. El pont m\xc3\xa9s alt \xc3\xa9s el Mont Puke amb 524 m.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nFutuna i Alofi foren posats als mapes europeus per Willem Schouten i Jacob Le Maire durant la seva circumnavegaci\xc3\xb3 del globus amb el vaixell Eendracht el 1616.  Despr\xc3\xa9s d'haver vingut de Niuafo\xca\xbb ou, sobtadament canviaren el seu curs d'oest al nord-oest i ensopegaren amb les dues illes. Les anomenaren Hoorn Eylanden, per la ciutat de Hoorn, lloc de naixement de Schouten, transformada en Horne en franc\xc3\xa8s i angl\xc3\xa8s.  Com que havien apr\xc3\xa8s de les seves primeres experi\xc3\xa8ncies, van comen\xc3\xa7ar amb una demostraci\xc3\xb3 de for\xc3\xa7a als nadius que se'ls aproximaren, i en result\xc3\xa0 un intercanvi pac\xc3\xadfic de cocos, nyame i porcs a canvi de claus de ferro, cereals i ganivets. Hi van trobar una badia bonica, un port natural al llarg de la costa sud-oest de Futuna, a la que anomenaren Eendrachts baai (badia de la Unitat). Potser \xc3\xa9s l'Anse de Sigave, vora Leava.  Van baixar a terra a buscar aigua i es va reunir amb el rei, que va dir als seus s\xc3\xbabdits que els seus convidats no havien de ser pertorbats per petits furts. D'aquesta manera amable els neerlandesos van ser capa\xc3\xa7os de mantenir les seves reserves. Pocs dies despr\xc3\xa9s, el rei de l'altra illa, Alofi, els va venir a visitar amb 300 homes. Els dos reis van ser molt cortesos l'un a l'altre, i es van preparar una gran festa amb una cerim\xc3\xb2nia kava i un \xca\xbb umu. Schouten i LeMaire probablement foren els primers testimonis europeus d'aquestes cerim\xc3\xb2nies, i la descripci\xc3\xb3 que van donar encara perviu en la tradici\xc3\xb3 local.  _NEWLINE_Sense ser molestats per robatoris i hostilitats, Schouten i Lemaire va tenir l'oportunitat d'estudiar Futuna una mica m\xc3\xa9s acurada que les Niuas (no van anar a Alofi).  Per\xc3\xb2 la seva descripci\xc3\xb3 dels illencs no \xc3\xa9s afalagadora.  Malgrat que lloaren els homes per ser ben proporcionats, van trobar les dones lletges, malaltisses amb els pits penjant dels seus ventres com carteres buides.  Tots anaven despullats i copulaven en p\xc3\xbablic, fins i tot davant del seu rei venerat.\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nL'illa \xc3\xa9s governada per dos reis, elegits cada pocs anys amb molta enveja de la noblesa local, que governa la poblaci\xc3\xb3 sota la mirada benvolent dels francesos. S\xc3\xb3n el rei de Sigave, la prov\xc3\xadncia occidental, i el rei d'Alo, la prov\xc3\xadncia oriental que inclou Alofi.  A excepci\xc3\xb3 de Poi totes les aldees s\xc3\xb3n al llarg de la costa sud-oest, i d'oest a est s\xc3\xb3n: Toloke, Fiua, Vaisei, Nuku, i Leave (capital) a Sigave i Taoa, i Mala, Ono, Koli i Vele (la pista d'aterratge) a Alo._NEWLINE_Com a \xca\xbb Uvea els futunians s\xc3\xb3n profundament cat\xc3\xb2lics i tenen moltes esgl\xc3\xa9sies, capelles i oratoris. Encara que l'illa \xc3\xa9s propera a Tonga i m\xc3\xa9s lluny de S\xc4\x81moa que \xca\xbb Uvea, la cultura vernacla se sembla m\xc3\xa9s a la de S\xc4\x81moa. Els idiomes parlats s\xc3\xb3n el futuni\xc3\xa0 i el franc\xc3\xa8s."