b"\n_START_ARTICLE_\nJosep de Creeft i Champane\n_START_SECTION_\nTraject\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nNascut a Guadalajara, fill d'un militar de Sant Andreu de Palomar (Mari\xc3\xa0 De Creeft Masdeu), es va formar a Barcelona, al taller de Josep Maria Barnadas  i a la Foneria Masriera i Campins. Tamb\xc3\xa9 a Madrid, prop del tortos\xc3\xad Agust\xc3\xad Querol. El 1905 va exposar al Circulo de Bellas Artes madrileny i tot seguit es va instal\xc2\xb7lar a Par\xc3\xads on, aconsellat per Rodin, va anar a l'Acad\xc3\xa9mie Julian. Tamb\xc3\xa9 hi va tenir algun contacte amb Pablo Picasso, Juan Gris, Guillaume Apollinaire, etc. Estant a Par\xc3\xads, l'any 1925, va realitzar una escultura, El picador, amb ferros reciclats, per servir d'escenografia a un espectacle del ballar\xc3\xad Vicente Escudero (actualment a la Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 de Barcelona). A finals dels anys 20 i la primeria dels 30 va fer estades a Pollen\xc3\xa7a, col\xc2\xb7laborant amb  Roberto Ramaug\xc3\xa9 a La Fortalesa d'Albercutx. El 1929  va fer una exposici\xc3\xb3 a les Galeries Costa de Palma de Mallorca abans de viatjar per primera vegada als Estats Units, on es va establir de forma definitiva el 1936, en esclatar la Guerra Civil. El 1940 va obtenir la ciutadania nord-americana._NEWLINE_A Nova York va ser professor durant molts anys a la Art Students League_NEWLINE_El 1954 va rebre l'enc\xc3\xa0rrec d'una escultura per al Fairmount park de Filad\xc3\xa8lfia (The poet, plantada el 1959) Va seguir l'enc\xc3\xa0rrec de la seva obra m\xc3\xa9s coneguda\xcb\x90: el grup escult\xc3\xb2ric Al\xc3\xadcia en terra de meravelles, de Central Park (1959)  _NEWLINE_La seva obra, de car\xc3\xa0cter figuratiu, va gaudir d'un gran \xc3\xa8xit comercial\xcb\x90 al llarg de la seva traject\xc3\xb2ria va fer fins a 37 exposicions individuals (ass\xc3\xadduament a les Kennedy Galleries de Nova York). Destaca aix\xc3\xad mateix la retrospectiva que el 1960 li va dedicar el Whitney Museum i l'exposici\xc3\xb3-homenatge que despr\xc3\xa9s de la seva mort va tenir lloc a Washington (Museu Smithsonian d'Art Americ\xc3\xa0, 1983) _NEWLINE_A Espanya, va romandre pr\xc3\xa0cticament oblidat fins que va ser recuperat despr\xc3\xa9s de la caiguda del r\xc3\xa8gim de Franco. L'any 1976 se li va dedicar un homenatge a Guadalajara, la ciutat on va n\xc3\xa9ixer i on t\xc3\xa9 dedicat un petit parc. El 1980 la Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 de Barcelona li va dedicar una important exposici\xc3\xb3 retrospectiva promoguda per Carles Fontser\xc3\xa9. Anteriorment, el periodista Carles Sent\xc3\xads havia enregistrat un extens reportatge sobre De Creeft per a TVE\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nDe Creeft sobresurt com a especialista en la t\xc3\xa8cnica de la talla directa. Una t\xc3\xa8cnica escult\xc3\xb2rica que requereix un gran domini de l'ofici, ja que prescindeix del modelat previ. De Creeft va exercitar-la amb els m\xc3\xa9s diversos materials (pedra, marbre, fusta, vori, etc.). Tamb\xc3\xa9 va realitzar joies fent servir ferros reciclats.   _NEWLINE_La seva tem\xc3\xa0tica preferida \xc3\xa9s la figura femenina  _NEWLINE_La seva obra m\xc3\xa9s popular es el grup escult\xc3\xb2ric inspirat en Al\xc3\xadcia en terra de meravelles que es troba al Central Park de Nova York i que va ser posat al seu lloc l'any 1959. Juntament amb De Creeft, el signen Ferran Texidor (disseny del projecte) i la foneria Modern Art de Nova York. Una placa recorda que est\xc3\xa0 dedicat a la mem\xc3\xb2ria de Margarita Delacorte, esposa de l'editor George Delacorte, que va ser-ne el promotor. Al\xc3\xadcia hi apareix asseguda damunt d'un bolet, amb el Gat de Chesire a la falda. Prop seu, el conill blanc que mira el rellotge, el barreter boig i el lir\xc3\xb3. La mainada ha fet seu aquest grup escult\xc3\xb2ric i l'ha convertit en una zona de jocs, de manera que \xc3\xa9s habitual trobar-lo ple de xiquets que s'hi enfilen._NEWLINE_Hi ha obra de De Creeft a la Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 de Barcelona, al Museu de Pollen\xc3\xa7a, al Metropolitan Museum de Nova York, al MOMA (Saturnia, de 1939), al Museu Whitney d'Art Americ\xc3\xa0 i al Museu d'Art d'Asheville  entre d'altres."