b'\n_START_ARTICLE_\nMestre d\'escola\n_START_SECTION_\nSegle XIX i XX\n_START_PARAGRAPH_\nA principis del segle XIX hi havia un 68\xc2\xa0% d\'analfabetisme, l\'ensenyament era obligatori, per\xc3\xb2 existia un elevat percentatge d\'absentisme escolar degut als alumnes que alternaven l\'aprenentatge amb el treball, molts d\'ells al camp i es va veure afectat a les escoles, ja que necessitaven diners per poder viure. El 1857 la Lley Moyano va ser fonamental per l\'ordre legislatiu en el sistema educatiu espanyol durant m\xc3\xa9s de cent anys i va perdurar fins a la Llei General de l\'Educaci\xc3\xb3 del 1970. Aquesta llei decidia tant les assignatures que es feien obligat\xc3\xb2riament en les escoles, com el dia que tenen festa setmanal. A finals del segle XIX, els professors van iniciar un proc\xc3\xa9s de construcci\xc3\xb3 d\'un cos professional homologat a altres funcionaris d\'Estat i va fer assumir els salaris encarregant-se de la seva formaci\xc3\xb3 i selecci\xc3\xb3, pel que van fer que s\'independitzin dels ajuntaments en l\'apartat del salari, pocs anys despr\xc3\xa9s es va crear la Direcci\xc3\xb3 General d\'Ensenyament Prim\xc3\xa0ria, al 1911._NEWLINE_La figura del professor d\'escola era la m\xc3\xa9s pobra de les denominades "forces vives", formades pel moss\xc3\xa8n, el farmac\xc3\xa8utic o el metge. Aquest treball estava mal retribu\xc3\xaft i poc considerat socialment rondant les 1000 pessetes anuals, inferior incl\xc3\xbas al d\'un paleta, per aquesta ra\xc3\xb3 era coneguda una frase que s\'escoltava molt per aquells anys: "passar m\xc3\xa9s gana que un professor d\'escola". Molts cops els professors obtenien recompenses per part de les fam\xc3\xadlies dels alumnes, li oferien productes del seu hort i granges._NEWLINE_Alhora de l\'aprenentatge, els alumnes mai q\xc3\xbcestionaven les explicacions o les decisions del seu professor, el poder que exercien molt de poder d\'autoritat i respecte, incl\xc3\xbas fora de l\'aula vigilaven la seva conducta._NEWLINE_Els c\xc3\xa0stigs en aquella \xc3\xa8poca eren molt usats, per exemple colocar-se de genolls cara a la paret amb llibres que pesaven molt a les mans o copiar mil vegades una frase com: "no parlar\xc3\xa9 a classe o no contestar\xc3\xa9 al meu professor"._NEWLINE_Cada dia del curs escolar eren lectius tant pels matins com per les tardes incl\xc3\xbas els diumenges, menys un dia per la tarda i  el periode de vacances d\'estiu, la jornada escolar durava sis hores en qu\xc3\xa8 els alumnes havien d\'estar quiets als seus pupitres i obve\xc3\xafnt als seus professors. Al 1904 sota la petici\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia, es va constituir el diumenge com a no lectiu i aix\xc3\xad podies atendre les obligacions religioses. Cada escola tenia les seves regles per apliar m\xc3\xa9s o menys hores lectives i que una assignatura tingui m\xc3\xa9s o menys implicaci\xc3\xb3 alhora de l\'aprenentatge als alumnes.\n_START_SECTION_\nSegona Rep\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arribada del partit pol\xc3\xadtic dret durant els anys 1934 i 1935 va suposar una pausa en l\'\xc3\xa0mbit educatiu, sobretot per una falta de pressupost, el 1936 hi va haver unes eleccions i va guanyar el Frente Popular. Amb l\'inici de la Guerra Civil Espanyola les escoles estaven tancades a l\'hivern per causa dels bombardejos, la falta de combustible i aix\xc3\xb2 feia que els professors no hi poguessin anar._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la proclamaci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica es va crear una nova Constituci\xc3\xb3 en la qual Espanya es declara estat laic. Rodolfo Llopis, Director General de l\'Ensenyament, va enviar una circular a tots els centres comunicant que han de suprimir l\'assignatura de religi\xc3\xb3 i el crucifix \xc3\xa9s retirat de les aules, aix\xc3\xb2 va comportar una forta reacci\xc3\xb3 entre els cat\xc3\xb2lics._NEWLINE_En el programa educatiu de la Rep\xc3\xbablica es va innovar i van encarar l\'aula com un espai obert a l\'exterior, els alumnes es van adaptar als models de l\'Escola Nova de Ferrer i de l\'Escola Activa assumits pel Govern. Per primera vegada l\'ensenyament es converteix universal i gratu\xc3\xaft, tamb\xc3\xa9 van exigir que hi hagu\xc3\xa9s un treball compartit entre els alumnes._NEWLINE_El 30 de gener del 1937, en plena Guerra Civil, es van crear les Milicies Confederals per continuar la feina que no podien fer els professors, el que feien era rec\xc3\xb3rrer els pobles d\'Espanya amb biblioteques, museus escolars, i feien classes improvisades, xerrades, obres de teatre, amb l\'objectiu de que hi hagi una culturitzaci\xc3\xb3 i no es deixi d\'ensenyar.\n_START_SECTION_\nDictadura de Franco\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1939 molts dels treballadors intel\xc2\xb7lectuals, professors, artistes es van veure obligats a abandonar Espanya,algun d\'ells van anar a Fran\xc3\xa7a. L\'adoctrinament ideol\xc3\xb2gic de la societat va ser la conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la vict\xc3\xb2ria del franquisme, van introduir el canvi en l\'\xc3\xa0mbit de lleis i de tot el que estigui relacionat amb la Rep\xc3\xbablica, es torna a posar el crucifix i molts quadres de Jos\xc3\xa9 Antonio Primo de Rivera i del Cap de l\'Estat, el General Franco, tamb\xc3\xa9 es va introduir en la ment de tots, la combinaci\xc3\xb3 nacional-cat\xc3\xb2lica. A partir d\'aquells anys el perfil del mestre no feia falta tenir uns estudis sin\xc3\xb3 que era ser obedient, temor\xc3\xb3s i legitimar el Nou Estat, tamb\xc3\xa9 van canviar confiscant cants, preg\xc3\xa0ries, s\xc3\xadmbols i celebracions amb l\'objectiu de tenir present la humiliaci\xc3\xb3 i sobretot el franquisme. (Federaci\xc3\xb3n de ense\xc3\xb1anza de C.C.O.O., Andaluc\xc3\xada.)\n_START_SECTION_\nTipus de mestre\n_START_PARAGRAPH_\nPodem trobar diferents tipus de mestre: mestre de llar d\'infants, mestre d\'escola i mestre de prim\xc3\xa0ria. Cada un d\'ells t\xc3\xa9 una s\xc3\xa8rie de necessitats, organitzacions i principis generals.'