b"\n_START_ARTICLE_\nBonp\xc3\xa0s\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Coromines estableix que Bomp\xc3\xa0s prov\xc3\xa9 del pas o gual per on discorria el cam\xc3\xad de Clair\xc3\xa0 i Bomp\xc3\xa0s a Perpiny\xc3\xa0, antigament passant per Castellrossell\xc3\xb3, concretament el Pas de la Colomina, prop de la Colomina d'Oms; segons Coromines, el que era anomenat un mal pas pels pobles ve\xc3\xafns, era anomenat bon pas pels del poble de Bonp\xc3\xa0s. El que est\xc3\xa0 documentat \xc3\xa9s que abans del segle\xc2\xa0xiii els documents parlen de Malp\xc3\xa0s, incl\xc3\xb2s el cognom dels senyors del lloc, i que a partir del 1300 la denominaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s comuna \xc3\xa9s la de Bomp\xc3\xa0s, sovint grafiada Bon pas, com encara fan alguns estudiosos.\n_START_SECTION_\nEl poble de Bonp\xc3\xa0s\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble s'inici\xc3\xa0 a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Esteve de Bonp\xc3\xa0s (situada a la zona sud-est de la cellera, no en el lloc on es troba l'actual) i del quasi desaparegut Castell de Malp\xc3\xa0s, del qual queden poques restes; entorn seu s'organitz\xc3\xa0 el poble vell, en forma de cellera, que inclo\xc3\xafa el cementiri vell, davant de l'esgl\xc3\xa9sia. Aquest nucli primigeni t\xc3\xa9 una forma rectangular, amb carrerons estrets en el seu interior. Era fortificat, i en el seu punt m\xc3\xa9s alt es dre\xc3\xa7ava el castell, ara desaparegut. Bonp\xc3\xa0s -Malp\xc3\xa0s, encara- \xc3\xa9s esmentada en diversos documents com un conjunt fortificat i amb castell a l'entorn de l'esgl\xc3\xa9sia i del seu cementiri. Uns primers eixamplaments del nucli vell es van donar ja abans del segle XV: el mot barri apareix diverses vegades, a la part forana del fossar._NEWLINE_Entorn d'aquest nucli vell s'estengueren, ja des del segle\xc2\xa0xix, els barris d'eixamplament del poble, com Mas Pams. Encara, des dels anys 70 del segle\xc2\xa0xx, s'anaren construint nous barris en forma d'urbanitzaci\xc3\xb3, que ocupen la major part del nucli actual del poble. Aquests barris nous s'han desenvolupat principalment al costat sud de la Bassa, a migdia del nucli antic. Les darreres zones de creixement urb\xc3\xa0 s\xc3\xb3n les anomenades ZAC (Zones d'Am\xc3\xa9nagement Concert\xc3\xa9: Zones de desenvolupament concertat). N'hi ha dues: la de la Granja i la del Camp d'en Barrer._NEWLINE_Al l\xc3\xadmit oriental del nucli urb\xc3\xa0 hi havia el Pont de les Palanques.\n_START_SECTION_\nCanomals\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc de Canomals, avui dia quasi del tot desaparegut, havia estat un poble en forma de cellera, al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Salvador de Canomals. Est\xc3\xa0 situat a llevant de Bonp\xc3\xa0s, a mig cam\xc3\xad de Torrelles. Al segle\xc2\xa0xiii ja era un lloc desaparegut; els cistercencs demanaren perm\xc3\xads per a fer-hi una poblaci\xc3\xb3 nova, que no s'arrib\xc3\xa0 a dre\xc3\xa7ar mai. Tanmateix, hi subsist\xc3\xad l'esgl\xc3\xa9sia i un monestir, fins \xc3\xa8poques modernes: encara apareix en el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812. Despr\xc3\xa9s continu\xc3\xa0 el poblament, per\xc3\xb2 ja en forma d'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola, de mas.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Bonp\xc3\xa0s, amb una superf\xc3\xadcie redu\xc3\xafda, conserva alguns masos, per\xc3\xb2 la llista no \xc3\xa9s gaire llarga: la Granja, o Mas de la Granja, Mas Boer, Mas Gafard, Mas Jofre, Mas Sant Salvador (l'antic poblat de Canomals) i Mas Pastor.\n_START_SECTION_\nEls cursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xbanic riu que toca el terme de Bonp\xc3\xa0s \xc3\xa9s el Tet, que conforma un tros del l\xc3\xadmit meridional de la comuna. La resta de cursos d'aigua que solquen el terme s\xc3\xb3n recs de drenatge o d'irrigaci\xc3\xb3, com ara l'Agulla de la Bassa, o Rec de Torrelles, o, simplement, la Bassa, l'Agulla de l'Auca, el Rec del Mol\xc3\xad, o Rec del Viver Gros, antigament Rec dels Molins, i el Rec de Vilallonga.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de Bonp\xc3\xa0s conserva un bon nombre de top\xc3\xb2nims encara vius, per\xc3\xb2 tal vegada s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s els noms antics, desapareguts avui dia, i nom\xc3\xa9s conservats en la mem\xc3\xb2ria dels m\xc3\xa9s vells del poble. Entre els top\xc3\xb2nims vius es troben l'Agramenassa, el Cam\xc3\xad de Clair\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad de la Granja, el Cam\xc3\xad de Perpiny\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad de Pi\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad de Sant Lloren\xc3\xa7, la Canyissa, Casa Gran, Choisy-le-Job, o Mas Pams, la Dol\xc3\xa7olla, els Formigons, abans Cam\xc3\xad de Formigueres, la Granja, o Mas de la Granja, la Martina, Mas Gafard, Mas Pator, les Montinyes, el Noguer, les Pelades, Pont de les Palanques, la Roca Negada i Sant Salvador. D'altra banda, els ja desapareguts s\xc3\xb3n l'Aspre del Tixeire, l'Aspre d'en Just, l'Aspre d'en Sac\xc3\xb3, l'Aspre Gros, la Bassa, el Cam\xc3\xad de Torrelles (dues partides diferents d'aquest nom), el Cam\xc3\xad de Vilallonga (dues partides diferents d'aquest nom), Darrer l'Hort d'en Corretgera, Darrer l'Hort d'en Vidal, Dell\xc3\xa0 el Rec, la Figuerassa, la Figuereta, Gorg d'en Bouer, o de Bouers, Gorg d'en Padern, el Jonc\xc3\xa0s, el Jonc del Riu, la Millera, les Moreres, Pas de la Vella, el Passejador, la Pedra Dreta, Picapoll, Prop el Lloc, Prop el Mas, Prop la Casa, Rec de la Bassa, Rec del Mol\xc3\xad, Santa Caterina i la Solsora._NEWLINE_Un bon nombre d'aquests top\xc3\xb2nims fan refer\xc3\xa8ncia directa a camps de conreu, prats, vinyes, etc\xc3\xa8tera: els Aiguals, antigament Camps dels Aiguals, Camp de Casa, abans Camp de Cases, Camp de la Mata, abans Camp del Mater, Camp dels Pinyers, abans del Pinyer, Camp d'en Barrera, Camps Aiguals, la Closa Petita, la Colomina, o la Colomina del Mas de la Granja, abans Colomina d'en Gibert, la Colomina del Pomer, la Colomina de Saina, la Colomina del Salze, abans, de l'Arbre, la Colomina de Serra, la Colomineta, les Mananges, abans les Bananges, o Camp de les Bananges, les Palanques, abans Camp de les Palanques, les Vinyes i les Vuit Aiminades. Tamb\xc3\xa9 n'hi ha molts de ja caiguts en des\xc3\xbas, com el Benefici, o Camp del Benefici, Camp Aldai, Camp Darrere el Lloc, Camp de Cavaller, Camp de la Cura, Camp de la Bassa, Camp de la Creu, Camp de la Granja, Camp de la Llongaina, Camp de la Mare, Camp de la Quadr\xc3\xb3, Camp de la Vella, Camp del Colobrer, Camp de l'Era, Camp de les Amoreres, Camp de les Colibres, Camp de les Figueres, Camp de les Monges, Camp del Gorg d'en Padern, Camp de l'Hort, Camp del Manal, Camp del Noguer, Camp de l'Oliu, Camp de l'Oms, Camp del Potiner, Camp del Prat (tres de diferents), Camp del Riu (dos), Camp dels Bucs, Camp dels Capellans, Camp dels Cotius, Camp dels Desemparats, Camp dels Pobres, Camp dels Pomers, Camp del Tamariu, Camp de Masarel, Camp d'en Baldures, Camp d'en Barber, Camp d'en Bissiera, Camp d'en Botes, Camp d'en Capot, Camp d'en Cerd\xc3\xa0, Camp d'en Cirac, Camp d'en Domena, Camp d'en d'Oms, Camp d'en Jonqueres, Camp d'en Moret, Camp d'en Nogueres, Camp d'en Pag\xc3\xa8s, Camp d'en Reart (dos), Camp d'en Ribes, Camp d'en Rius, Camp d'en Sentmenat, Camp d'en Serra, Camp d'en Vermell, Camp de Rafel, Camp de Vilallonga, Camp Sentpere, la Closa Petita (diferent del top\xc3\xb2nim conservat), la Colomina de Bonp\xc3\xa0s (dues de diferents), la Colomina de Cavaller, la Colomina de l'Aspre, la Colomina de Lazerme, la Colomina del Bord, o d'en Gafard, la Colomina de l'Era, la Colomina d'en Cossana, la Colomina d'en Vernet, l'Era, l'Era Vella (dues de diferents), l'Hort d'en Bouer, l'Oliveda d'en Portet l'Oliveda d'en Cotell.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812, Bonp\xc3\xa0s apareix dividit en quatre seccions: la A, o dels Horts, en el sector nord-oest del terme, la B, o de la Granja, en el nord-est, la C, al sud-oest, i la D, al sud-est. Cal dir que, com s'esdev\xc3\xa9 en alguns altres casos, els mapes cadastrals, minucioses pel que a fa a les parcel\xc2\xb7les agr\xc3\xa0ries, no ofereixen m\xc3\xa9s top\xc3\xb2nims que alguns masos: el Mas Millau i la capella de Sant Salvador de Canomals.\n_START_SECTION_\nVies antigues de comunicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTravessava el terme actual de Bonp\xc3\xa0s la Via Domitia. El seu pas per Bonp\xc3\xa0s s'iniciava, procedent de Perpiny\xc3\xa0, al gual per on travessava la Tet, per on ara hi ha el Mas Santa Coloma, davant per davant de Castell Rossell\xc3\xb3. Era aquest, molt possiblement, el mal pas que don\xc3\xa0 nom al poble que m\xc3\xa9s endavant canvi\xc3\xa0 el seu nom per l'actual de Bonp\xc3\xa0s. Un cop dins de Bonp\xc3\xa0s, s'adre\xc3\xa7ava al nord per anar a buscar l'antic priorat de Canomals, entre aquest lloc i el Mas Boer, des d'on continuava, sempre en direcci\xc3\xb3 nord, cap a Clair\xc3\xa0. Poc abans, en travessar a gual l'Agl\xc3\xad, deixava el terme de Bonp\xc3\xa0s.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme de Bonp\xc3\xa0s es troben fins a 5 carreteres departamentals:_NEWLINE_- La D - 1 (El Vernet, Perpiny\xc3\xa0 - Sant Lloren\xc3\xa7 de la Salanca) passa per Bonp\xc3\xa0s procedint de Sant Lloren\xc3\xa7 de la Salanca (6\xc2\xa0km) i Clair\xc3\xa0 (4\xc2\xa0km), al nord-est, i se'n va tot seguit cap al sud-oest, per menar a Pi\xc3\xa0 i a l'Alt Vernet (2,5\xc2\xa0km), de Perpiny\xc3\xa0. Travessa el terme pel sector nord, entrant-hi pel nord-est i sortint-ne cap a l'oest._NEWLINE_- La D - 12 (L\xc3\xadmit del departament, a Vingrau - Santa Maria Platja) connecta Pi\xc3\xa0 amb els pobles de Vingrau (23,3\xc2\xa0km) i Ribesaltes (5,3\xc2\xa0km), a l'oest, i Bonp\xc3\xa0s (2,5\xc2\xa0km), Vilallonga de la Salanca (7,3\xc2\xa0km), Santa Maria la Mar (10,3) i Santa Maria Platja (11,5), a l'est._NEWLINE_- La D - 31 (Perpiny\xc3\xa0 - Torrelles de la Salanca), uneix Torrelles de la Salanca amb el cap i casal de la Catalunya Nord passant per Bonp\xc3\xa0s. Aquest poble \xc3\xa9s a 6 quil\xc3\xb2metres tant de Torrelles com de Perpiny\xc3\xa0._NEWLINE_- la D - 41 (Sant Hip\xc3\xb2lit de la Salanca - Perpiny\xc3\xa0), al sector meridional del terme, que enlla\xc3\xa7a els dos pobles esmentats, Clair\xc3\xa0 i Bonp\xc3\xa0s, tot i que pr\xc3\xa0cticament en tot el tram al sud de Clair\xc3\xa0, la D - 41 queda pr\xc3\xa0cticament sempre fusionada a la D - 1. Al sud-oest de Bonp\xc3\xa0s reapareix en un breu tram entre l'Avinguda del Canig\xc3\xb3 de Bonp\xc3\xa0s i la carretera de Torrelles (D - 31).\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic\n_START_PARAGRAPH_\nBonp\xc3\xa0s est\xc3\xa0 servit per les l\xc3\xadnies 9 i 15 del servei d'autobusos de la Companyia de Transports Perpiny\xc3\xa0 Mediterrani. La l\xc3\xadnia 9 enlla\xc3\xa7a Perpiny\xc3\xa0, a l'extrem de la zona sud, amb Santa Maria Platja, passant per Bonp\xc3\xa0s, Vilallonga de la Salanca i Santa Maria la Mar. Ofereix 18 serveis diaris de dilluns a dissabte en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0 i 19 en direcci\xc3\xb3 a Santa Maria Platja, i 4 diaris cada diumenge i dia festiu, que nom\xc3\xa9s es fa si hi ha sol\xc2\xb7licitud de prestaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via per tel\xc3\xa8fon. Fins al centre de Perpiny\xc3\xa0 hi ha 25 minuts, i una hora fins al final de la l\xc3\xadnia; en l'altra direcci\xc3\xb3, 5 minuts fins a Vilallonga de la Salanca, 10 fins a Santa Maria la Mar i 20 fins a Santa Maria Platja._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 15 va de C\xc3\xa0noes a Torrelles Platja, passant per Toluges, Perpiny\xc3\xa0, Bonp\xc3\xa0s i Torrelles. Ofereix 25 serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a C\xc3\xa0noes, i 23 cap a Torrelles Platja, de dilluns a divendres; cada dissabte i durant les vacances escolars els serveis es redueixen en dos i tres, respectivament, i el diumenge i dies de festa nom\xc3\xa9s hi ha 5 serveis en cada direcci\xc3\xb3. Fins a Perpiny\xc3\xa0 hi ha un quart d'hora, 40 minuts fins a Toluges, i tres quarts d'hora fins a C\xc3\xa0noes; en l'altra direcci\xc3\xb3, que nom\xc3\xa9s es fa els diumenges si hi ha sol\xc2\xb7licitud de prestaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via per tel\xc3\xa8fon, hi ha 10 minuts fins a Torrelles i 20 fins a Torrelles Platja.\n_START_SECTION_\nCamins\n_START_PARAGRAPH_\nCom a totes les comunes rosselloneses, alguns antics camins s'han convertit en carreteres asfaltades: Ruta del Vernet, Ruta de Perpiny\xc3\xa0, Ruta de Perpiny\xc3\xa0 a Torrelles (abans, Cam\xc3\xad), Ruta de Torrelles i Ruta de Vilallonga. Hi ha alguns camins que serveixen d'enlla\xc3\xa7 amb els pobles ve\xc3\xafns: Cam\xc3\xad de Carlemany (l'antiga Via Domitia), o Cam\xc3\xad de la Colomineta, Cam\xc3\xad de Castell Rossell\xc3\xb3, en part desaparegut, Cam\xc3\xad de Clair\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de la Saina, abans de Sant Lloren\xc3\xa7, Cam\xc3\xad de Perpiny\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Pi\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Pi\xc3\xa0 a Vilallonga, Cam\xc3\xad Vell de Clair\xc3\xa0, Cam\xc3\xad Vell de Pi\xc3\xa0, Cam\xc3\xad de Vilallonga (en part desaparegut), Cam\xc3\xad de Vilallonga i la Travessa de Torrelles, abans Cam\xc3\xad de Torrelles._NEWLINE_D'altres camins s\xc3\xb3n interns de la comuna de Bonp\xc3\xa0s: Cam\xc3\xad de Lamans, Cam\xc3\xad de la Martina, Cam\xc3\xad del Mas de la Granja, o del Mas Millau, Cam\xc3\xad del Mas Tallant, Cam\xc3\xad del Pas d'en Polit (tamb\xc3\xa9 desaparegut en part), el Cam\xc3\xad Fondo.\n_START_SECTION_\nEdat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1910 fou trobada en terme de Bonp\xc3\xa0s una moneda de bronze del primer segle abans de la nostra era. Ara b\xc3\xa9, per la diferent metodologia emprada en aquells anys en el camp de les troballes arqueol\xc3\xb2giques, s'ha perdut del tot el context territorial on va ser trobada; nom\xc3\xa9s consta que fou a Bonp\xc3\xa0s. \xc3\x89s una moneda amb un rostre mascul\xc3\xad cofat amb un capell rod\xc3\xb3 mirant a la dreta, i la inscripci\xc3\xb3, transcrita del grec, LONGOST / LETON. Es tracta d'un hipot\xc3\xa8tic poble, els longostalets, situat als entorns de l'actual Besiers. D'altres monedes de diversos metalls, encara, foren trobades en terme de Bonp\xc3\xa0s, sense que hagi quedat const\xc3\xa0ncia del lloc exacte de la troballa; entre elles, una de gran, de bronze, d'\xc3\xa8poca preromana de la regi\xc3\xb3 de Narbona.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nUna donaci\xc3\xb3 de la filla del comte d'Emp\xc3\xbaries a Ra\xc3\xbcl, germ\xc3\xa0 del comte de Conflent, datada el 876, esmenta l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve i, al costat seu, la villa de Covengos. Segons Cazes es tractaria del poble de Malp\xc3\xa0s, despr\xc3\xa9s Bonp\xc3\xa0s, per\xc3\xb2 no n'hi ha la certitud._NEWLINE_La villa de Malpas est\xc3\xa0 documentada els anys 1153 i 1160, lligada amb el pas a gual del Tet entre aquest poble i Castellrossell\xc3\xb3. El 1268 ja apareix documentat com a Bonopassu, probablement motivada pels seus mateixos habitants buscant una forma m\xc3\xa9s agradable d'anomenar la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_A mitjan segle XII la senyoria del lloc era en mans d'una fam\xc3\xadlia cognominada Malp\xc3\xa0s, feudatari dels comtes de Rossell\xc3\xb3. El 1172 el comte Girard II lleg\xc3\xa0 en testament Malp\xc3\xa0s a l'Orde del Temple, del qual pass\xc3\xa0, per dissoluci\xc3\xb3 de l'orde templer, als hospitalers de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem, que en conservaren el senyoriu fins a la fi de l'Antic R\xc3\xa8gim. Els comanadors documentats en el per\xc3\xadode medieval s\xc3\xb3n Hug de Pau, comanador de Bajoles, el 1440, i posteriorment fou infeudada pels hospitalers a diverses fam\xc3\xadlies rosselloneses, com els Batlle, a  mitjan segle XV._NEWLINE_En els entorns de Canomals han estat trobades diferents restes medievals, citades en l'article d'aquell antic lloc i priorat.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nDes de finals del segle\xc2\xa0xv fins a primeries del segle seg\xc3\xbcent, foren els Bearn qui es beneficiaren d'aquest feu, i posteriorment, de finals del segle\xc2\xa0xvi fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa fou el comanador d'Orla, de l'Orde de Malta qui en tingu\xc3\xa9 la possessi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nL'agricultura continua essent la base de l'economia de Bonp\xc3\xa0s, malgrat la crisi que sofr\xc3\xad aquest sector amb el proc\xc3\xa9s d'adaptaci\xc3\xb3 al Mercat Com\xc3\xba, abans del 1980, i que, anys m\xc3\xa9s tard, es perd\xc3\xa9 per al sector primari tota la zona urbanitzada dels entorns del poble i del sud-oest del terme, al l\xc3\xadmit amb Perpiny\xc3\xa0._NEWLINE_M\xc3\xa9s de la meitat d'hect\xc3\xa0rees conreades del poble s\xc3\xb3n de regadiu, per l'abundor d'aigua. La meitat dels conreus existents \xc3\xa9s d'hortalisses: escaroles, hortalisses primerenques, esp\xc3\xa0rrecs, carxofes, enciams, tom\xc3\xa0quets, julivert, apis, col-i-flors i pastanagues s\xc3\xb3n el que m\xc3\xa9s donen aquestes terres d'horta. Tamb\xc3\xa9 hi ha fruiters, com albercoquers, pereres i pomeres._NEWLINE_A la zona de sec\xc3\xa0 predomina la vinya, que ocupa un ter\xc3\xa7 de la superf\xc3\xadcie conreada de tot el municipi; poc m\xc3\xa9s d'una quarta part, per a vins de denominaci\xc3\xb3 d'origen, la resta per a vins comuns. Hi ha una cooperativa agr\xc3\xadcola fundada el 1907, amb un celler cooperatiu del mateix any apte per a 30.000 hect\xc3\xb2litres. \xc3\x89s el primer en capacitat de la Catalunya Nord. Hi ha tamb\xc3\xa9 alguns caps de bestiar ov\xc3\xad, tot i que \xc3\xa9s una activitat menor, dins del sector primari, en aquest poble._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia de la ind\xc3\xbastria est\xc3\xa0 sobretot representada per f\xc3\xa0briques d'embalatges per a la fruita i una empresa d'instal\xc2\xb7lacions el\xc3\xa8ctriques, per\xc3\xb2 al llarg dels primers anys del segle\xc2\xa0xxi s'ha desenvolupat bastant el sector terciari. El comer\xc3\xa7 tamb\xc3\xa9 ha anat en augment pel fet que Bonp\xc3\xa0s \xc3\xa9s a la perif\xc3\xa8ria de Perpiny\xc3\xa0 i pel creixement del poble mateix.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nAmb motiu de les eleccions departamentals del 2015, Bonpas ha estat incl\xc3\xb2s en el nou aplegament de Perpiny\xc3\xa0 2, cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 7, format per Bonp\xc3\xa0s, Santa Maria la Mar, Vilallonga de la Salanca i els districtes del nord-est de Perpiny\xc3\xa0. Els consellers departamentals triats en aquesta elecci\xc3\xb3 per aquest cant\xc3\xb3 han estat Jo\xc3\xablle Anglade, de l'UMP, adjunt al batlle de barri del sector de Perpiny\xc3\xa0 Est, i Jean Sol, de l'UMP, conseller municipal de Bonp\xc3\xa0s.\n_START_SECTION_\nTend\xc3\xa8ncies pol\xc3\xadtiques\n_START_PARAGRAPH_\nA Bonp\xc3\xa0s, acostumen a treure m\xc3\xa9s bons resultats els partits de dreta; aix\xc3\xad, formacions com ara la UMP o el Front Nacional hi acostumen a superar la mitjana francesa. El millor resultat obtingut per l'esquerra als darrers anys fou el 45% a les eleccions regionals del 2004."