b'\n_START_ARTICLE_\nPseudoci\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme pseudoci\xc3\xa8ncia (del grec pseudo, \xcf\x88\xce\xb5\xcf\x8d\xce\xb4\xcf\x89, "mentider", "fals" i del llat\xc3\xad ci\xc3\xa8ncia) s\'aplica a tots aquells estudis que, amb pretensi\xc3\xb3 de ser cient\xc3\xadfics, trenquen algun principi de la filosofia de la ci\xc3\xa8ncia o del m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic. Per tant, pseudocient\xc3\xadfic t\xc3\xa9 el sentit de pretesament cient\xc3\xadfic, i la pseudoci\xc3\xa8ncia seria el conjunt de coneixements que tenen la pretensi\xc3\xb3 de ser cient\xc3\xadfics i es presenten com a tals, per\xc3\xb2 no segueixen el m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic_NEWLINE_Els qui utilitzen aquest terme -especialment els adherents a l\'escepticisme cient\xc3\xadfic- parteixen de la convicci\xc3\xb3 seg\xc3\xbcent: es poden distingir tres classes de coneixements: els cient\xc3\xadfics -obtinguts segons el m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic-, els emp\xc3\xadrics -deguts a l\'experi\xc3\xa8ncia- i els tradicionals -all\xc3\xb2 que hom coneix, que ha estat sempre aix\xc3\xad i sempre ser\xc3\xa0 aix\xc3\xad-. La ci\xc3\xa8ncia est\xc3\xa0 basada en les proves -els indicis no s\xc3\xb3n proves definitives-, els experiments, l\'observaci\xc3\xb3, la cerca de la relaci\xc3\xb3 causa-efecte, i el principi de la falsabilitat. La falsabilitat consisteix en el fet que un experiment o una observaci\xc3\xb3 pot ser repetit per qualsevol cient\xc3\xadfic arreu del m\xc3\xb3n, i segons el m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic que s\'apliqui, s\'obtindr\xc3\xa0 sempre el mateix resultat. D\'aquesta manera, es poden acceptar o rebutjar els teoremes o proposicions d\'una teoria. Quan noves observacions o experiments donen resultats que s\'adeq\xc3\xbcen m\xc3\xa9s a la teoria, s\'han de canviar els teoremes o fer-ne de nous, ampliant la teoria._NEWLINE_Aix\xc3\xad, sovint, es titllen amb aquesta denominaci\xc3\xb3 disciplines i fen\xc3\xb2mens com: l\'alqu\xc3\xadmia, l\'astrologia, el biomagnetisme (que en un context d\'\xc3\xbas curatiu poc cient\xc3\xadfic fou antigament anomenat magnetisme animal, i cal diferenciar dit terme de les t\xc3\xa8cniques diagn\xc3\xb2stiques actuals que fan servir els camps magn\xc3\xa8tics generats pel cos, com ara la magnetoencefalografia o la magnetomiografia), la grafologia, l\'homeopatia, la numerologia, la parapsicologia, la quirom\xc3\xa0ncia, la radioest\xc3\xa8sia, la telepatia, la telecinesi, la ufologia, etc._NEWLINE_No \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil distingir entre ci\xc3\xa8ncia i pseudoci\xc3\xa8ncia. Alguns m\xc3\xa8todes utilitzats en certes branques considerades com a cient\xc3\xadfiques no estan d\'acord del tot amb els principis del m\xc3\xa8tode, per exemple: les mostres per quotes a la sociologia no respecten, almenys per complet, el principis d\'aleatorietat, car l\'elecci\xc3\xb3 d\'un element de la quota exclou autom\xc3\xa0ticament, o inclou necess\xc3\xa0riament, altres elements de l\'univers dins la mostra. Igualment, les ci\xc3\xa8ncies de l\'educaci\xc3\xb3 en conjunt han estat tractades de pseudoci\xc3\xa8ncia, considerant que no hi cap metodologia prou v\xc3\xa0lida cient\xc3\xadficament per a treure conclusions en aquest domini. D\'altres, com per exemple el fil\xc3\xb2sof austr\xc3\xadac Karl Popper, han considerat com a pseudoci\xc3\xa8ncies el darwinisme, l\'historicisme, la psicoan\xc3\xa0lisi i el marxisme. Un nombre creixent d\'especialistes considera les teories conspiratives una forma de pseudoci\xc3\xa8ncia social, ja que la gran majoria d\'elles s\xc3\xb3n versions simplificades i maniquees de la realitat basades en relacions causals no provades.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme pseudoci\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s un terme format a partir de l\'arrel grega \xc2\xabpseudo\xc2\xbb (fals) i la paraula d\'origen llat\xc3\xad \xc2\xabci\xc3\xa8ncia\xc2\xbb (coneixement). Encara que el terme com a tal s\'utilitza des de la fi del segle\xc2\xa0xviii aproximadament, el concepte de pseudoci\xc3\xa8ncia com una cosa diferent de la ci\xc3\xa8ncia real o aut\xc3\xa8ntica sembla haver sorgit a mitjans del segle\xc2\xa0xix. Es va usar fent refer\xc3\xa8ncia a l\'alqu\xc3\xadmia el 1796, en una obra de l\'historiador angl\xc3\xa8s James Pettit Andrews. Un dels primers usos de la paraula "pseudoci\xc3\xa8ncia" prov\xc3\xa9 d\'un article publicat an\xc3\xb2nimament a la revista escocesa Northern Journal of Medicine l\'any 1844, titulat Last of Gross Popular Delusions: Quackery in Diseases. L\'article feia una revisi\xc3\xb3 de treballs relacionats amb l\'homeopatia. Tamb\xc3\xa9 es registra un \xc3\xbas anterior del terme el 1843, en l\'obra del fisi\xc3\xb2leg franc\xc3\xa8s Fran\xc3\xa7ois Magendie._NEWLINE_Una de les primeres obres contra les supersticions i les creences en cures "m\xc3\xa0giques" va ser el llibre de Thomas Browne Pseudodoxia Epidemica (1646), tamb\xc3\xa9 anomenat Vulgar Errors i editat 10 vegades. Browne fou un dels primers autors brit\xc3\xa0nics considerat pels seus contemporanis com un cient\xc3\xadfic (un fil\xc3\xb2sof naturalista, segons la terminologia de l\'\xc3\xa8poca) i pels historiadors representa una figura pionera de l\'empirisme europeu.\n_START_SECTION_\nPerills de la medicina pseudocient\xc3\xadfica per a la salut\n_START_PARAGRAPH_\nUn camp en el qual s\'usen freq\xc3\xbcentment al\xc2\xb7legacions pseudocient\xc3\xadfiques \xc3\xa9s el de la curaci\xc3\xb3 de malalties. Hi ha un important mercat de m\xc3\xa8todes curatius i diagn\xc3\xb2stics presentats com a mecanismes curatius de validesa demostrada per estudis, que en molts casos utilitzen m\xc3\xa8todes m\xc3\xa0gics tradicionals, com la imposici\xc3\xb3 de mans o procediments sense fonament cient\xc3\xadfic. La majoria d\'aquestes pr\xc3\xa0ctiques busca la credibilitat i el prestigi que t\xc3\xa9 la ci\xc3\xa8ncia, al\xc2\xb7legant, per exemple, desconegudes propietats de l\'aigua, la suposada acci\xc3\xb3 de fen\xc3\xb2mens qu\xc3\xa0ntics o presumptes energies de la naturalesa. Uns exemples que no han perdut vig\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n els de Mesmer i les seves extraordin\xc3\xa0ries sanacions o la ter\xc3\xa0pia meravellosa del metge nord-americ\xc3\xa0 Elisha Perkins. _NEWLINE_El cart\xc3\xadlag de taur\xc3\xb3 s\'ha promocionat falsament com a cura per al c\xc3\xa0ncer basant-se a una suposada inexist\xc3\xa8ncia de c\xc3\xa0ncers en taurons. D\'acord amb Ostrander, investigador de la Universitat Johns Hopkins, aquesta pr\xc3\xa0ctica ha portat a una cont\xc3\xadnua disminuci\xc3\xb3 de les poblacions de taurons i, el que \xc3\xa9s m\xc3\xa9s important, ha allunyat als pacients de ter\xc3\xa0pies contra el c\xc3\xa0ncer que s\xc3\xad que s\xc3\xb3n efectives. Onc\xc3\xb2legs, associacions de malalts o bioqu\xc3\xadmics, han fent molts advertiments sobre el risc dels tractaments inversemblants o dels productes \'miracle\' en els processos cancerosos. Com a exemple patognom\xc3\xb2nic, cal esmentar les lavatives "detoxificants" de caf\xc3\xa8, sense cap utilitat antineopl\xc3\xa0sica i causants de colitis, infeccions, fallides card\xc3\xadaques i algunes morts._NEWLINE_Una altra malaltia que ha generat tota mena de falses creences i pr\xc3\xa0ctiques acient\xc3\xadfiques ha estat la SIDA. A Sud-\xc3\xa0frica el negacionisme governamental va comportar uns resultats desastrosos. A Romania, el r\xc3\xa8gim de Ceau\xc8\x99escu va estigmatitzar la malaltia, considerant-la pr\xc3\xb2pia de persones degenerades, i neg\xc3\xa0 suport a la investigaci\xc3\xb3 sobre dita virasi en els centres oficials (incloent la pr\xc3\xa0ctica de proves pretransfusionals), que fou desenvolupada de forma clandestina amb grans dificultats._NEWLINE_Un cas especial \xc3\xa9s el de l\'homeopatia. La seva incongru\xc3\xa8ncia amb els m\xc3\xa8todes i coneixements cient\xc3\xadfics per tractar o prevenir diverses patologies ha estat assenyalada en moltes publicacions. Diversos autors afirmen que els fonaments d\'aquesta pr\xc3\xa0ctica es contradiuen amb principis b\xc3\xa0sics de la qu\xc3\xadmica, ressaltant que els treballs de Hahnemann foren escrits d\xc3\xa8cades abans de la formulaci\xc3\xb3 de la constant d\'Avogadro i que la mem\xc3\xb2ria de l\'aigua \xc3\xa9s un fenomen que no es correspon amb les limitacions inherents a la labilitat molecular d\'aquest l\xc3\xadquid. El desembre de 2017, la FDA va iniciar un programa regulador per identificar els medicaments homeop\xc3\xa0tics amb ingredients actius de risc per a la salut (com ara la belladona o la nux vomica) i/o sense beneficis m\xc3\xa8dics provats._NEWLINE_Alguns tractaments alternatius de car\xc3\xa0cter pseudocient\xc3\xadfic han produ\xc3\xaft accidents greus, fins i tot morts, per\xc3\xb2 s\'admet en general que el major perill per a la salut dels pacients passa quan, confiant en un m\xc3\xa8tode inefica\xc3\xa7, renuncien a mesures m\xc3\xa9s efectives, com h\xc3\xa0bits m\xc3\xa9s saludables o un tractament m\xc3\xa8dic d\'efic\xc3\xa0cia demostrada. Una mort molt comentada i font d\'opinions controvertides fou la de Steve Jobs. Una de les raons arg\xc3\xbcides pels defensors de la majoria de les pseudoter\xc3\xa0pies \xc3\xa9s l\'abs\xc3\xa8ncia d\'efectes secundaris derivats d\'elles, fet que les fa m\xc3\xa9s atractives davant de les medicacions convencionals cient\xc3\xadficament regulades, les quals provoquen un ampli ventall de reaccions m\xc3\xa9s o menys desagradables en un considerable nombre de persones en funci\xc3\xb3 de moltes variables particulars (reaccions que la normativa sanit\xc3\xa0ria obliga a indicar en el seu prospecte). Aix\xc3\xad, bona part dels tractaments alternatius presentats com beneficiosos i inofensius creen una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 causal d\'efic\xc3\xa0cia, especialment si s\'utilitzen en patiments amb una alta taxa de remissi\xc3\xb3 espont\xc3\xa0nia, ja que semblen obtenir els resultants desitjats per tothom sense cap manifestaci\xc3\xb3 adversa, sent en realitat completament in\xc3\xbatils. Avui dia, moltes d\'aquestes ter\xc3\xa0pies considerades "alternatives" s\'autoanomenen "complement\xc3\xa0ries" o "integrals", acceptant que la medicina convencional \xc3\xa9s v\xc3\xa0lida davant determinades malalties per\xc3\xb2 no \xc3\xa9s efica\xc3\xa7 tractant les bases "reals" que les provoquen. Aix\xc3\xad, amplien el seu ventall d\'ofertes amb combinacions de pr\xc3\xa0ctiques cient\xc3\xadficament ortodoxes i altres orientades a millorar desequilibris diet\xc3\xa8tics dubtosos, alteracions de camps energ\xc3\xa8tics inexistents o suposats conflictes amb l\'harmonia universal per tal d\'aconseguir major credibilitat. _NEWLINE_L\'any 2015 es va crear la primera associaci\xc3\xb3 per protegir el malalt de ter\xc3\xa0pies pseudocient\xc3\xadfiques, amb l\'objectiu d\'informar sobre els perills dels tractaments sense aval cient\xc3\xadfic i aconseguir canvis legislatius que limitin la seva proliferaci\xc3\xb3 en el nostre \xc3\xa0mbit._NEWLINE_Un altre aspecte a considerar, especialment seri\xc3\xb3s pel que fa a l\'\xc3\xa0mbit de la Medicina i de les ci\xc3\xa8ncies biom\xc3\xa8diques en general, \xc3\xa9s la proliferaci\xc3\xb3 creixent de revistes d\'aparen\xc3\xa7a cient\xc3\xadfica que no tenen els m\xc3\xadnims criteris de professionalitat a l\'hora d\'avaluar i seleccionar els articles que publiquen, o que -simplement- no tenen exist\xc3\xa8ncia real. Aquestes males pr\xc3\xa0ctiques editorials (algunes vegades estafes amb un evident \xc3\xa0nim de lucre, altres una prioritzaci\xc3\xb3 intencional dels articles d\'acc\xc3\xa9s obert de pagament per l\'autor), fruit d\'un afany d\'ampliar sense gaire rigor els curr\xc3\xadculums acad\xc3\xa8mics i de la manca d\'escr\xc3\xbapols de determinats "editors", s\xc3\xb3n un perill que q\xc3\xbcestiona la credibilitat de la literatura especialitzada i permet la difusi\xc3\xb3 de resultats falsos i/o m\xc3\xa8todes d\'investigaci\xc3\xb3 sense base que alimenten els plantejaments pseudoci\xc3\xa8ntifics en relaci\xc3\xb3 a la salut. S\'ha denunciat l\'increment d\'aquestes pseudo-revistes cient\xc3\xadfiques de moltes maneres. Un exemple curi\xc3\xb3s fou el d\'un neurocient\xc3\xadfic que aconsegu\xc3\xad publicar en tres d\'elles (i una altra va proposar-li formar part del seu "consell editorial") un article completament absurd sobre la rellev\xc3\xa0ncia cl\xc3\xadnica dels midiclorians (uns microorganismes del m\xc3\xb3n de ficci\xc3\xb3 de La guerra de les gal\xc3\xa0xies), amb disbarats tant obvis com l\'inexistent cicle kylore\xc3\xa0 o la s\xc3\xadndrome JARJAR.\n_START_SECTION_\nL\'educaci\xc3\xb3, la vacuna m\xc3\xa9s efectiva contra la pseudoci\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nLa qualitat d\'un model educatiu no es mesura nom\xc3\xa9s pels grans "cervells" que produeix sin\xc3\xb3 per la seva capacitat de generar una societat que visqui lluny de la incultura i que tingui avidesa de coneixements. En aquest sentit el model finland\xc3\xa8s \xc3\xa9s exemple. En un discurs atribu\xc3\xaft a la presidenta Tarja Halonen s\'exposa perfectament per qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s necessari un model educatiu de nivell en la societat actual. _NEWLINE_L\'educaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la millor vacuna contra la pseudoci\xc3\xa8ncia, el pensament m\xc3\xadtic, la ineptitud i la corrupci\xc3\xb3. Aquesta l\xc3\xadnia de pensament va arrencar fa unes d\xc3\xa8cades a Finl\xc3\xa0ndia amb uns \xc3\xa8xits espectaculars, passant dels \xc3\xbaltims llocs d\'Europa en educaci\xc3\xb3 a liderar aquesta a nivell mundial, tant en qualitat com en resultats. En aquest per\xc3\xadode va oc\xc3\xb3rrer una catarsi que va involucrar a tota la societat finlandesa: professors, pol\xc3\xadtics, pares, alumnes, empresaris, etc. L\'educaci\xc3\xb3 es va convertir en un front de batalla i s\'hi va dedicar per aix\xc3\xb2 un important percentatge del PIB (6% sense comptar el que es dedica a investigaci\xc3\xb3). _NEWLINE_Els models educatius de molts pa\xc3\xafsos tendeixen a produir una "elit" ben formada que exercir\xc3\xa0 les activitats que requereixen major capacitat intel\xc2\xb7lectual menyspreant la formaci\xc3\xb3 de la resta de la poblaci\xc3\xb3. I de vegades no nom\xc3\xa9s menyspreant, sin\xc3\xb3 que el terme que de vegades m\xc3\xa9s s\'aproxima \xc3\xa9s "humiliant"._NEWLINE_Per\xc3\xb2 cal conscienciar a la poblaci\xc3\xb3 de l\'estafa que s\'est\xc3\xa0 cometent, ja que pot arribar a ser perill\xc3\xb3s confiar plenament la salut d\'un a les pseudoci\xc3\xa8ncies. Per aix\xc3\xb2 es diu que l\'educaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s l\'arma m\xc3\xa9s poderosa que existeix contra aquestes enganyifes. Per evitar ser estafats, les escoles haurien de fer veure, ja des de joves, que la salut ha de ser tractada per professionals i per ci\xc3\xa8ncies acreditades, no per un conjunt de coneixements que pretenen ser cient\xc3\xadfics._NEWLINE_Avui dia no es pot afirmar que l\'educaci\xc3\xb3 sigui una compet\xc3\xa8ncia exclusiva de les escoles, ja que els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 (Internet, premsa, cinema, televisi\xc3\xb3, etc.) exerceixen involunt\xc3\xa0ria o volunt\xc3\xa0riament una poderosa influ\xc3\xa8ncia sobre els individus, siguin joves o grans, que afecta la seva manera d\'entendre i relacionar-se amb la realitat i que t\xc3\xa9 el poder de generar opinions que provoquen a llarg termini un important efecte social. Paradoxalment, per la seva capacitat divulgativa els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n els principals aliats de la ci\xc3\xa8ncia i, alhora, el seu major enemic si donen aixopluc en els seus continguts a plantejaments pseudocient\xc3\xadfics. Aquest tipus de comportament dual i poc coherent, que sovinteja per tot arreu, no es correspon amb la deontologia i les regulacions \xc3\xa8tiques de les Ci\xc3\xa8ncies de la Comunicaci\xc3\xb3. Diversos autors proposen la creaci\xc3\xb3 d\'un codi espec\xc3\xadfic de conducta period\xc3\xadstica que s\'ajusti al principi d\'informaci\xc3\xb3 responsable del medi i del periodista en particular davant de les pseudoci\xc3\xa8ncies, considerant-les una mat\xc3\xa8ria d\'especial sensibilitat social. Una mat\xc3\xa8ria que durant els darrers anys ha vist augmentar en diferents mitjans la dist\xc3\xa0ncia entre la divulgaci\xc3\xb3 vera\xc3\xa7 i el groguisme pseudocient\xc3\xadfic \xc3\xa9s l\'Arqueologia. Persones autoanomenades \'experts\', per\xc3\xb2 sense una metodologia coherent o formaci\xc3\xb3 espec\xc3\xadfica fan afirmacions fant\xc3\xa0stiques i indemostrables sobre el passat hum\xc3\xa0 basades en dades falses, inventades o adaptades fraudulentament per recolzar teories acient\xc3\xadfiques, pr\xc3\xb2pies o alienes, cercant a trav\xc3\xa9s de publicacions o entrevistes televisives una popularitat que no t\xc3\xa9 res que veure amb el coneixement rigor\xc3\xb3s de la Hist\xc3\xb2ria i que desvirtua el treball dels arque\xc3\xb2legs professionals.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de la pseudoci\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s l\'estudi de les teories pseudocient\xc3\xadfiques al llarg del temps. Una pseudoci\xc3\xa8ncia, doncs, \xc3\xa9s un conjunt d\'idees que se presenten com una ci\xc3\xa8ncia per\xc3\xb2 que no compleixen els criteris necessaris per ser anomenades d\'aquesta forma._NEWLINE_La distinci\xc3\xb3 entre ci\xc3\xa8ncia i pseudoci\xc3\xa8ncia pot ser dif\xc3\xadcil. Una de les propostes per a la delimitaci\xc3\xb3 entre les dues, \xc3\xa9s el criteri de falsificaci\xc3\xb3. Les hist\xc3\xb2ries d\'aquestes s\xc3\xb3n molt dif\xc3\xadcils de separar, perqu\xc3\xa8 algunes de les ci\xc3\xa8ncies actuals han estat desenvolupades a partir de les pseudoci\xc3\xa8ncies. En seria un exemple la qu\xc3\xadmica, que remunta els seus or\xc3\xadgens a l\'alqu\xc3\xadmia pseudocient\xc3\xadfica._NEWLINE_La gran diversitat de pseudoci\xc3\xa8ncies encara dificulta m\xc3\xa9s esbrinar res sobre la seva hist\xc3\xb2ria. Algunes pseudoci\xc3\xa8ncies actuals, com ara l\'astrologia i l\'acupuntura, tenen les seves arrels originades abans de l\'era cient\xc3\xadfica. D\'altres foren desenvolupades com a una resposta a les amenaces plantejades per certes ideologies. Com els casos de la ci\xc3\xa8ncia i el disseny intel\xc2\xb7ligent, que foren formades en la resposta de la teoria cient\xc3\xadfica de l\'evoluci\xc3\xb3._NEWLINE_Tot i no complir els est\xc3\xa0ndards cient\xc3\xadfics adequats, moltes pseudoci\xc3\xa8ncies han sobreviscut reconegudes com a ci\xc3\xa8ncies pures. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, generalment, a causa d\'un nucli persistent de devots que es neguen a acceptar la cr\xc3\xadtica cient\xc3\xadfica de les seves creences o b\xc3\xa9 per idees populars falses. Aquest darrer factor, tot i que segueix existint, molt lentament, est\xc3\xa0 desapareixent gr\xc3\xa0cies a la conscienciaci\xc3\xb3 que a poc a poc s\'est\xc3\xa0 fent a la gent i al rebuig que la majoria de cient\xc3\xadfics han fet a les pseudoci\xc3\xa8ncies.\n_START_SECTION_\nExplicacions psicol\xc3\xb2giques\n_START_PARAGRAPH_\nEl pensament pseudocient\xc3\xadfic s\'ha explicat en termes de\xc2\xa0psicologia\xc2\xa0i\xc2\xa0psicologia social.\xc2\xa0La tend\xc3\xa8ncia humana de buscar confirmaci\xc3\xb3 en comptes de refutaci\xc3\xb3. La tend\xc3\xa8ncia a tenir creences reconfortants, i la tend\xc3\xa8ncia a generalitzar en exc\xc3\xa9s han estat proposades com a raons de l\'adhesi\xc3\xb3 comuna al pensament pseudocient\xc3\xadfic.\xc2\xa0Segons Beyerstein (1991), els \xc3\xa9ssers humans s\xc3\xb3n propensos a les associacions basades en semblances, i sovint propenses a l\'atribuci\xc3\xb3 err\xc3\xb2nia al pensament de causa i efecte. D\'altra banda, les explicacions pseudocient\xc3\xadfiques normalment no s\xc3\xb3n analitzades racionalment, sin\xc3\xb3 per experi\xc3\xa8ncia en el seu lloc.\xc2\xa0Operar dins d\'un conjunt de regles diferents en comparaci\xc3\xb3 amb el pensament racional, el pensament experimental es refereix a una explicaci\xc3\xb3 v\xc3\xa0lida si l\'explicaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s "personalment funcional i satisfact\xc3\xb2ria i suficient", que ofereix una descripci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n que pot ser m\xc3\xa9s personal i proporcionada per la ci\xc3\xa8ncia reduint la quantitat de treball involucrat en la comprensi\xc3\xb3 de potencial d\'esdeveniments complexos i resultats._NEWLINE_En la nostra cultura i el pensament, la gent sembla tenir problemes per distingir la ci\xc3\xa8ncia i les pseudoci\xc3\xa8ncies. Els \xc3\xa9ssers humans s\xc3\xb3n, per naturalesa, una mena de mentalitat progressista que busquen m\xc3\xa9s possibilitats de felicitat i satisfacci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tots estem molt freq\xc3\xbcentment disposats a aferrar-se a promeses poc realistes d\'una vida millor. La psicologia t\xc3\xa9 molt a discutir sobre el pensament pseudoci\xc3\xa8ncia, ja que s\xc3\xb3n les percepcions il\xc2\xb7lus\xc3\xb2ries de la causalitat i l\'efic\xc3\xa0cia de les nombroses persones que necessiten ser il\xc2\xb7luminats.\xc2\xa0La investigaci\xc3\xb3 suggereix que el pensament il\xc2\xb7lusori que succeeix en la majoria de les persones quan s\'exposen a certes circumst\xc3\xa0ncies. Per aix\xc3\xb2, el disseny de programes basats en proves educatives poden ser efica\xc3\xa7os per ajudar a les persones a identificar i reduir les seves pr\xc3\xb2pies il\xc2\xb7lusions.\n_START_SECTION_\nEls l\xc3\xadmits entre la ci\xc3\xa8ncia i la pseudoci\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nA la filosofia i a la hist\xc3\xb2ria de la ci\xc3\xa8ncia, Imre Lakatos remarca la import\xc3\xa0ncia social i pol\xc3\xadtica del problema de la demarcaci\xc3\xb3, el problema normatiu metodol\xc3\xb2gic de distingir entre ci\xc3\xa8ncia i pseudoci\xc3\xa8ncia. L\'an\xc3\xa0lisi distintiu hist\xc3\xb2ric de la metodologia cient\xc3\xadfica basada en els programes d\'investigaci\xc3\xb3 suggereix: "Els cient\xc3\xadfics consideren que la reeixida predicci\xc3\xb3 te\xc3\xb2rica de nous fets sorprenents - com el retorn del cometa Halley o la curvatura gravitat\xc3\xb2ria dels raigs de llum - \xc3\xa9s el que demarca bones teories cient\xc3\xadfiques de teories degenerades i pseudocient\xc3\xadfiques, i malgrat tot les teories cient\xc3\xadfiques estan sempre enfrontades per \'un oce\xc3\xa0 de contraexemples\'". Lakatos ofereix una "nova an\xc3\xa0lisi falibilista de l\'evoluci\xc3\xb3 de la din\xc3\xa0mica celeste de Newton"._NEWLINE_Molts fil\xc3\xb2sofs han tractat de resoldre el problema de la demarcaci\xc3\xb3 en els seg\xc3\xbcents termes: una declaraci\xc3\xb3 es constitueix com a coneixement si suficient gent la creu amb prou for\xc3\xa7a. Per\xc3\xb2 la hist\xc3\xb2ria del pensament ens mostra que moltes persones estaven totalment compromeses amb les creences absurdes. Els cient\xc3\xadfics, d\'altra banda, s\xc3\xb3n molt esc\xc3\xa8ptics fins i tot de les seves millors teories. La teoria de Newton \xc3\xa9s la ci\xc3\xa8ncia te\xc3\xb2rica m\xc3\xa9s poderosa que s\'ha produ\xc3\xaft, per\xc3\xb2 el mateix Newton mai va creure que els cossos s\'atreuen entre si a dist\xc3\xa0ncia._NEWLINE_Les l\xc3\xadnies de demarcaci\xc3\xb3 entre la ci\xc3\xa8ncia i la pseudoci\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n controvertides i dif\xc3\xadcils de determinar anal\xc3\xadticament, fins i tot despr\xc3\xa9s de m\xc3\xa9s d\'un segle de di\xc3\xa0leg entre fil\xc3\xb2sofs de la ci\xc3\xa8ncia i els cient\xc3\xadfics en diversos camps, i malgrat alguns acords b\xc3\xa0sics sobre els fonaments de la metodologia cient\xc3\xadfica. El concepte de pseudoci\xc3\xa8ncia es basa en l\'enteniment que la metodologia cient\xc3\xadfica s\'ha tergiversat o s\'ha mal aplicat respecte a una teoria donada, per\xc3\xb2 molts fil\xc3\xb2sofs de la ci\xc3\xa8ncia sostenen que els diferents tipus de m\xc3\xa8todes es duen a terme en el seu cas a trav\xc3\xa9s de camps diferents i \xc3\xa8poques diferents de la hist\xc3\xb2ria humana. Segons Lakatos, la unitat t\xc3\xadpica descriptiva dels grans \xc3\xa8xits cient\xc3\xadfics no \xc3\xa9s una hip\xc3\xb2tesi a\xc3\xafllada sin\xc3\xb3 "una poderosa soluci\xc3\xb3 de problemes de maquin\xc3\xa0ria, la qual, amb l\'ajuda de t\xc3\xa8cniques matem\xc3\xa0tiques sofisticades, digereix les anomalies i fins i tot les converteix en evid\xc3\xa8ncia positiva". En el dif\xc3\xbas camp dels l\xc3\xadmits de la ci\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s molt important utilitzar acuradament els conceptes i les definicions. No \xc3\xa9s el mateix pseudoci\xc3\xa8ncia que ci\xc3\xa8ncia mal feta, que ci\xc3\xa8ncia que no dona resultats, que ci\xc3\xa8ncia fraudulenta o que intentar fer ci\xc3\xa8ncia d\'all\xc3\xb2 que la comunitat cient\xc3\xadfica no pot encara explicar. _NEWLINE_Per Popper, la pseudoci\xc3\xa8ncia utilitza la inducci\xc3\xb3 per generar teories, i nom\xc3\xa9s fan experiments per buscar veritats. Per Popper, la falsabilitat \xc3\xa9s el que determina l\'estatus cient\xc3\xadfic d\'una teoria. Adoptant un enfocament hist\xc3\xb2ric, Thomas Kuhn va observar que els cient\xc3\xadfics no segueixen la regla de Popper.\n_START_SECTION_\nFalsabilitat\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Popper va estendre el criteri de falsabilitat per distingir la ci\xc3\xa8ncia de la no-ci\xc3\xa8ncia. Falsabilitat significa que un resultat pot ser desmentit. Per exemple, una frase com "D\xc3\xa9u va crear l\'univers" pot ser veritable o falsa, per\xc3\xb2 no hi ha proves, sin\xc3\xb3 que simplement est\xc3\xa0 fora de l\'abast de la ci\xc3\xa8ncia. Popper utilitza l\'astrologia i el psicoan\xc3\xa0lisi com a exemple de pseudoci\xc3\xa8ncia i Einstein, la teoria de la relativitat, com un exemple de la ci\xc3\xa8ncia. Se subdivideix en formulacions filos\xc3\xb2fiques no-ci\xc3\xa8ncia, matem\xc3\xa0tica, mitol\xc3\xb2gics, religiosos i/o metaf\xc3\xadsica, d\'una banda, i les formulacions pseudocient\xc3\xadfiques per l\'altra, encara que no estableixi criteris clars per a les difer\xc3\xa8ncies.\n_START_SECTION_\nLa negativa a recon\xc3\xa8ixer els problemes\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1978, Paul Thagard proposa que la pseudociencia principalment distingeix a la ci\xc3\xa8ncia quan \xc3\xa9s menys progressista que les teories alternatives durant un llarg per\xc3\xadode, i els seus defensors no recon\xc3\xa8ixer o tractar els problemes amb la teoria. El 1983, Mario Bunge va suggerir que les categories de "camps de creences" i "camps d\'investigaci\xc3\xb3" ajudaven a distingir entre ci\xc3\xa8ncia i pseudoci\xc3\xa8ncia, on la primera \xc3\xa9s, principalment, personal i subjectiva i la segona consisteix en un enfocament sistem\xc3\xa0tic determinat.\n_START_SECTION_\nCr\xc3\xadtiques\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns autors afins al relativisme epist\xc3\xa8mic o l\'anomenat \xc2\xabprograma fort\xc2\xbb (o \xc2\xabest\xc3\xa0ndard\xc2\xbb) de la sociologia de la ci\xc3\xa8ncia (Barry Barnes, Steve Shapin i David Bloor), l\'Escola de Par\xc3\xads, (Bruno Latour i Michael Callon), el grup de Bath, (Harry Collins i Steven Yearley), el grup de nord-americans i la seva "Etnometodologia ", (Harold Garfinkel i Michael Lynch), posen en dubte que sigui possible diferenciar amb rigor i objectivitat el l\xc3\xadmit que demarca la "ci\xc3\xa8ncia" de la "pseudoci\xc3\xa8ncia", donant suport en alguns casos posicions obertament contr\xc3\xa0ries a determinades concepcions del que \xc3\xa9s ci\xc3\xa8ncia i criticant el m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic. Aquestes posicions relativistes van ser contestades pels cient\xc3\xadfics Alan Sokal i Jean Bricmont al seu llibre Impostures intel\xc2\xb7lectuals (1997), el qual, al seu torn, va rebre contrar\xc3\xa8pliques. Alguns cr\xc3\xadtics de la pseudoci\xc3\xa8ncia consideren algunes o totes les formes de pseudoci\xc3\xa8ncia com a passatemps inofensius. D\'altres, com Richard Feynman, Richard Dawkins, Carl Sagan i Mario Bunge, consideren que totes les formes de pseudoci\xc3\xa8ncia s\xc3\xb3n nocives, provoquin, o no, danys immediats als seus seguidors. Aquests cr\xc3\xadtics, generalment, consideren que la defensa de la pseudoci\xc3\xa8ncia pot succeir per diverses raons, que van des de la simple candidesa sobre la naturalesa de la ci\xc3\xa8ncia i el m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic, fins a un engany deliberat per beneficis econ\xc3\xb2mics o pol\xc3\xadtics. No \xc3\xa9s apropiat tractar de pseudociencia qualsevol cos sistem\xc3\xa0tic de creences nom\xc3\xa9s per no considerar vera\xc3\xa7os els seus postulats, sin\xc3\xb3 que nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 sentit fer-ho quan des de la disciplina en q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 es proclama sense fonament el seu car\xc3\xa0cter cient\xc3\xadfic.'