b'\n_START_ARTICLE_\nOrde de Montesa\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nFundat pel rei Jaume el Just, qui els va cedir el castell de Montesa, enclavat en territori valenci\xc3\xa0, frontera amb els sarra\xc3\xafns d\'aquella part i aprovat pel papa Joan XXII el 10 de juny de 1317._NEWLINE_Per\xc3\xb2 les dificultats no van ser poques, segons la butlla de fundaci\xc3\xb3, era al mestre de Calatrava a qui corresponia la creaci\xc3\xb3 del nou orde i l\'armar cavallers i fer vestir l\'h\xc3\xa0bit als cavallers de Montesa. El rei Jaume II, amb temps, havia escrit a Garci L\xc3\xb3pez de Padilla, mestre de Calatrava per tal que apress\xc3\xa9s la seva acci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 aquest, que feia molt poc cas del seu rei natural, que era el de Castella, i molt\xc3\xadssim menys a un altre monarca estrany, com era el d\'Arag\xc3\xb3, ni es va dignar contestar aquelles cartes. El rei es va dirigir al Papa perqu\xc3\xa8 constreny\xc3\xa9s el desobedient mestre de Calatrava. El pont\xc3\xadfex va passar l\'enc\xc3\xa0rrec a l\'arquebisbe de Val\xc3\xa8ncia i a aquest prelat el va succeir exactament el mateix quan va tractar de comunicar-se amb el mestre de Calatrava._NEWLINE_Fart, l\'arquebisbe de Val\xc3\xa8ncia, va enviar a Castella, a la recerca del mestre de Calatrava, l\'abat del monestir de Nostra Senyora de Benifass\xc3\xa0, de l\'orde del Cister. Davant les pretensions del nouvingut, es va negar a acudir a Val\xc3\xa8ncia, al\xc2\xb7legant les seves obligacions per a la cust\xc3\xb2dia de la frontera que el seu rei li tenia encomanada, per\xc3\xb2 el que bategava en el fons de tot aquell assumpte era que a l\'Orde de Calatrava no li sentava gaire b\xc3\xa9 cedir les possessions d\'Arag\xc3\xb3 a un altre orde, i fins contemplava amb horror la citada fundaci\xc3\xb3 de Montesa. Per fi, va cedir, enviant a Val\xc3\xa8ncia un procurador seu.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEs va acabar nomenant primer mestre del nou orde Guillem d\'Erill, home ja anci\xc3\xa0, per\xc3\xb2 molt experimentat en les arts militars, descendent de Berenguer Roger d\'Erill, un dels anomenats "Nou Barons de la Fama", a Catalunya. Poc li va durar el c\xc3\xa0rrec, a Erill, perqu\xc3\xa8 als setanta dies d\'haver estat triat moria._NEWLINE_Sent mestre Arnau Soler, hospitaler tamb\xc3\xa9 i nomenat el 1320 despr\xc3\xa9s de la mort de l\'anterior, s\'assignaren a Montesa definitivament els seg\xc3\xbcents territoris:_NEWLINE_- Batllia de Cervera: Cervera, Sant Mateu, Traiguera, la Jana, el Carrascar, Canet, C\xc3\xa0lig, Xert, Rossell i la Barcella._NEWLINE_- Batllia de Pen\xc3\xadscola: Pen\xc3\xadscola, Benicarl\xc3\xb3, Vinar\xc3\xb2s. _NEWLINE_- Batllia de Xivert: Alcal\xc3\xa0 de Xivert, Xivert, Castellnou, Polp\xc3\xads, Alcossebre._NEWLINE_- Batllia d\'Ares: Ares._NEWLINE_- Tinen\xc3\xa7a de Culla: Culla, Atzeneta, Benafigos, Benassal, Vistabella, el Molinell, el Boi, la Torre d\'en Besora, Vilar de Canes, Corb\xc3\xb3._NEWLINE_- Tinen\xc3\xa7a de les Coves: les Coves de Vinrom\xc3\xa0, Alboc\xc3\xa0sser, la Salzadella, T\xc3\xadrig, Vilanova d\'Alcolea, la Torre d\'en Dom\xc3\xa9nec, la Serratella._NEWLINE_- Castella de Vilafam\xc3\xa9s: Vilafam\xc3\xa9s, Vall d\'Alba._NEWLINE_- Castell d\'Onda: Onda, Tales, Artesa._NEWLINE_- Batllia de Moncada: Moncada, Carpesa, Borbot\xc3\xb3, Massarrojos._NEWLINE_- Batllia de Sueca: Sueca, Silla, Montroi._NEWLINE_- Convent de Montesa: Montesa, Vallada._NEWLINE_- Castell de Perputxent: vall de Perputxent._NEWLINE_- Rendes a\xc3\xafllades a Val\xc3\xa8ncia, Ll\xc3\xadria, D\xc3\xa9nia, Adem\xc3\xbas, Castielfabib, Borriana, Morella._NEWLINE_Trobant-se el regne de Val\xc3\xa8ncia esvalotat per la revolta denominada, de "la Uni\xc3\xb3", per la qual alguns nobles valencians, recolzant-se en el poble, desitjaven emancipar-se de la tutela del regne d\'Arag\xc3\xb3, constituint-se en regne independent, el rei d\'Arag\xc3\xb3 va encomanar al mestre de Montesa que pass\xc3\xa9s per l\'adre\xc3\xa7ador els sediciosos, essent els de Montesa un puntal cabdal per a la definitiva vict\xc3\xb2ria de Pere el Cerimoni\xc3\xb3s sobre els revoltats de Val\xc3\xa8ncia. D\'aquesta manera l\'orde va esdevenir la principal for\xc3\xa7a militar defensora del tron.\n_START_SECTION_\nDeclivi\n_START_PARAGRAPH_\nBen aviat, per\xc3\xb2, els reis van comen\xc3\xa7ar a prendre part activa en l\'elecci\xc3\xb3 dels mestres. El rei Ferran el Cat\xc3\xb2lic, va imposar, com a mestre, Felip d\'Arag\xc3\xb3 i de Navarra, nebot seu, aix\xc3\xad que, revocant l\'anterior nomenament, va donar el c\xc3\xa0rrec al seu parent._NEWLINE_L\'\xc3\xbaltim mestre va ser Pere Llu\xc3\xads Galceran de Borja, escollit als disset anys. Va ser un valent i lleial servidor del rei Felip II, va renunciar al mestrat en favor del rei, demanant al pont\xc3\xadfex que incorpor\xc3\xa9s l\'orde de Montesa a la Corona. Aix\xc3\xad es va fer per una butlla de Sixt V expedida a Roma el 15 de mar\xc3\xa7 de 1587, que donava per conclosa la dignitat del mestre.'