b'\n_START_ARTICLE_\nAc\xc3\xb2lit\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ac\xc3\xb2lit (del grec \xe1\xbc\x80\xce\xba\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 / akolouthos, "servidor" o "acompanyant") \xc3\xa9s un ministeri enfocat al servei a l\'altar a les esgl\xc3\xa9sies cat\xc3\xb2lica i anglicana.\n_START_SECTION_\nEl ministeri\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment, l\'ac\xc3\xb2lit era el major dels ordes menors sacramentals fins al 1972. Pel motu proprio del Sant Pare Pau VI, ministeria qu\xc3\xa6dam se suprimiren els ordes menors i el sotsdiaconat. Aleshores, l\'orde de l\'acolitat pass\xc3\xa0 a \xc3\xa9sser un ministeri de laics, que no rep una ordenaci\xc3\xb3, ans una instituci\xc3\xb3. Ensems amb l\'orde del lectorat, l\'acolitat fou l\'\xc3\xbanic orde menor que subsist\xc3\xad. Usualment, es tracta del segon ministeri que reben els qui es preparen per a l\'ordenaci\xc3\xb3 sacerdotal, despr\xc3\xa9s del lectorat i abans del diaconat (amb sis mesos de marge, segons el dret can\xc3\xb2nic). Igualment, els laics poden \xc3\xa9sser institu\xc3\xafts ac\xc3\xb2lits, si b\xc3\xa9 que la majoria d\'ac\xc3\xb2lits actuals a les di\xc3\xb2cesis cat\xc3\xb2liques ho s\xc3\xb3n de facto i no pas de iure. Segons el mateix motu proprio de 1972, els ac\xc3\xb2lits poden exercir el ministeri extraordinari de la comuni\xc3\xb3. En aquests casos d\'abs\xc3\xa8ncia d\'un prevere o diaca, poden distribuir la comuni\xc3\xb3 i exposar el Sant\xc3\xadssim.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'organitzaci\xc3\xb3 cat\xc3\xb2lica de l\'acolitat acostuma a fer-se dins les "escolanies", on es pot distingir entre una "escolania menor" i una "escolania major". L\'escolania menor \xc3\xa9s formada per aquells infants que ja han rebut la primera comuni\xc3\xb3 i que serveixen a l\'altar com a part de la seva formaci\xc3\xb3 cristiana. Aquests ac\xc3\xb2lits reben popularment el nom d\'escolans. Un escol\xc3\xa0 m\xc3\xa9s gran, anomenat prefecte, els dirigeix. Quant a l\'escolania major, solament \xc3\xa9s present en aquelles parr\xc3\xb2quies grans o a les catedrals. Es tracta de joves (homes, per b\xc3\xa9 que s\'hi poden trobar noies) majors de setze anys que han fet la confirmaci\xc3\xb3 i que, o b\xc3\xa9 han rebut la benedicci\xc3\xb3 com a ac\xc3\xb2lits, o b\xc3\xa9 han estat institu\xc3\xafts ac\xc3\xb2lits. L\'escolania major \xc3\xa9s un \xc3\xb2rgan col\xc2\xb7legiat que pren les decisions en cap\xc3\xadtol, presidit per l\'ac\xc3\xb2lit de m\xc3\xa9s edat, el deg\xc3\xa0. Igualment hi pot haver els c\xc3\xa0rrecs de bosser \xe2\x80\x93el tresorer\xe2\x80\x93 i de secretari-canceller.\n_START_SECTION_\nVestimenta\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de la reforma del Concili Vatic\xc3\xa0 II i de la reforma del missal rom\xc3\xa0 de Pau VI, l\'ac\xc3\xb2lit vestia una sotana roja o negre amb un roquet al damunt. Despr\xc3\xa9s de les reformes, s\'obr\xc3\xad la possibilitat de simplificar el parament. D\'aleshores en\xc3\xa7\xc3\xa0, l\'ac\xc3\xb2lit vesteix normalment una alba cenyida si cal per un cord\xc3\xb3 o c\xc3\xadngol. A l\'esgl\xc3\xa9sia catalana, com que esdevingu\xc3\xa9 habitual l\'\xc3\xbas de la cogulla en comptes de l\'alba entre els ministres ordenats, \xc3\xa9s freq\xc3\xbcent que els ac\xc3\xb2lits tamb\xc3\xa9 emprin la cogulla blanca. Amb tot, encara algunes escolanies a les solemnitats llueixen l\'antic parament amb sotana roja i roquet.\n_START_SECTION_\nPatronatge\n_START_PARAGRAPH_\nEls ac\xc3\xb2lits es troben sota el sant patronatge de Tarsici, m\xc3\xa0rtir rom\xc3\xa0 del segle III.'