b"\n_START_ARTICLE_\nBulaternera\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Coromines explica que bula apareix sovint a la Catalunya del Nord com a top\xc3\xb2nim associat a valls o cursos d'aigua. Despr\xc3\xa9s d'una llarga reflexi\xc3\xb3 associa el top\xc3\xb2nim a una arrel sorot\xc3\xa0ptica, preromana d'origen indoeuropeu, bula, associada a la forma tamb\xc3\xa9 indoeuropea que d\xc3\xb3na pas a la forma llatina g\xc7\x94la (la que d\xc3\xb3na el catal\xc3\xa0 gola), amb un significat que s'ajusta a les valls tancades i muntanyenques on s'aplica. La segona part del top\xc3\xb2nim, ternera, prov\xc3\xa9 de l'indret on es va formar el poble, caracteritzat per la foscor del s\xc3\xb2l; aix\xc3\xad, de Bula de Terra Nera (nera~negra), va anar evolucionat fins a esdevenir Bulaternera.\n_START_SECTION_\nEl poble de Bulaternera\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 situat a l'esquerra del Bul\xc3\xa8s, al bell mig de la plana d'aquest sector del Riberal. \xc3\x89s l'\xc3\xbanic nucli de poblaci\xc3\xb3 agrupat actual del terme. El nucli vell, situat a l'extrem sud-oriental del poble actual, prov\xc3\xa9 d'una antiga cellera al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Sulpici de Bulaternera i del seu cementiri, actualment pla\xc3\xa7a p\xc3\xbablica. En el nucli antic hi ha tamb\xc3\xa9 les restes del Castell de Bulaternera i les de la primitiva esgl\xc3\xa9sia parroquial, dedicada a Santa Maria. El conjunt del poble vell estava fortificat. S'hi conserven les torres de la Pla\xc3\xa7a i del B\xc3\xa0squet, o de la Carretera de Bula d'Amunt. Dins d'aquest nucli vell es conserven els porxos que acollien el mercat local: la Portalada, o Porxo del Mol\xc3\xad, i el Porxo de la Placeta. A part de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Sulpici, al poble hi ha l'Oratori de Sant Marc i el de Sant Crist\xc3\xb2fol, i hi havia hagut l'Oratori de Nostra Senyora del Congost, a la Placeta._NEWLINE_L'Oratori de Sant Marc \xc3\xa9s a la zona m\xc3\xa9s alta del vilatge, ran de la vella Travessa de Serrabona. Fou inaugurat el 1962, dotat d'una nova escultura de sant Marc, despr\xc3\xa9s que un esllavissament demol\xc3\xads l'antic (constru\xc3\xaft a principis del segle XX). El de Sant Crist\xc3\xb2fol fou constru\xc3\xaft el 1974 per la fam\xc3\xadlia Adroher al Camp de la ruta, ran de la carretera antiga 116, o Cam\xc3\xad Ral, prop del cementiri nou del poble._NEWLINE_Aquest nucli vell, anomenat Cellera o Carrer del Pati, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a cr\xc3\xa9ixer formant els primers barris, enganxats al nucli primigeni: la Cantonada del Mol\xc3\xad, el Carrer de la Placeta, la Coma, o Carrer de la Coma, el Coronell, o Carrer del Coronell, la Costa, o Carrer de la Costa, la Font d'Amunt, o Carrer de la Font d'Amunt, l'Oliveda, el Quint\xc3\xa0, o Carrer del Quint\xc3\xa0, el Palau, o Carrer del Palau, la Pla\xc3\xa7a i Ripoll. M\xc3\xa9s endavant, ja a darreries del segle\xc2\xa0xx i principis del XXI, es van desenvolupar urbanitzacions com les anomenades Catalunya, la Cit\xc3\xa9 du Canigou, o Cit\xc3\xa9 Loucheur, el Clos dels Aspres, les Feixes, la Sardana i el Sol\xc3\xa0, eixamplant notablement el nucli urb\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nSant Nazari de Barbadell\n_START_PARAGRAPH_\nL'antic poble de Barbadell, del qual nom\xc3\xa9s queda la seva esgl\xc3\xa9sia de Sant Nazari, \xc3\xa9s al sud-oest del poble de Bulaternera, en els primers contraforts dels Aspres quan s'empr\xc3\xa8n l'antic cam\xc3\xad de Serrabona. \xc3\x89s a l'esquerra del Bul\xc3\xa8s, a l'espai entre aquest riu i la carretera, que fa una forta inflexi\xc3\xb3 cap a ponent per tal de guanyar al\xc3\xa7ada.\n_START_SECTION_\nSanta Anna (abans, Santa Maria) del Congost\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia de Santa Anna del Congost, antigament de Santa Maria i habitualment anomenada nom\xc3\xa9s de Santa Anna, \xc3\xa9s una capella a\xc3\xafllada situada al nord-oest del terme, un quil\xc3\xb2metres a l'oest del poble, en un espai entre la carretera N - 116 i la via del ferrocarril. Pren el nom del proper congost de les Gorges de la Guillera.\n_START_SECTION_\nCastell de Marsug\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nA la zona de llevant de l'actual terme de Bulaternera hi havia hagut el Castell de Marsug\xc3\xa0, actualment desaparegut.\n_START_SECTION_\nEls d\xc3\xb2lmens del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme de Bulaternera hi ha diversos d\xc3\xb2lmens, que han rebut noms diversos, segons qui els ha estudiats: el Dolmen de les Rieres, o del Camp Gran II, o de Marsug\xc3\xa0 Dell\xc3\xa0, o de Castellars, i el Dolmen del Coll de la Llosa, o de Casafabre, situat damunt del triterme de Bulaternera amb Casafabre i Sant Miquel de Llotes. Alguns autors, a m\xc3\xa9s, situen a Bulaternera el Dolmen de les Molleres, o del Camp Gran I, en realitat pertanyent al terme de Sant Miquel de Llotes.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nLes construccions isolades del terme de Bulaternera s\xc3\xb3n les seg\xc3\xbcents: la Cabana del Reguer, el Casot de l'Alemany, el Casot d'en Soc\xc3\xa0s, els Casots (els Escatllars), la Gara, el Mas de la Quera i el Mas Saunier, abans Mas Teix. Alguns s\xc3\xb3n actualment en ru\xc3\xafnes, com el Cortal del Noguer de la Cabridau i el Mas Vern\xc3\xb3s, abans Vernoles. Alguns, encara, s\xc3\xb3n noms antics, en des\xc3\xbas, com el Cortal de Pere Blanc. Casos a part, tamb\xc3\xa9 construccions a\xc3\xafllades, s\xc3\xb3n el Cementiri, la Melba Cooperativa Frut\xc3\xadcola, el dolmen anomenat la Llosa, l'Oratori del Coll de Canoetes i el Pou de Gel.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEn el ter\xc3\xa7 inferior, septentrional, del terme, els cursos d'aigua s\xc3\xb3n canals d'irrigaci\xc3\xb3, entre els quals es troben l'Agulla del Cam\xc3\xad de l'Ermita, la de la Font del Bol\xc3\xa8s, la de les Feixes, la de les Garrigues, la de les Garrigues Altes, la de les Garrigues Baixes, la del Prat, la dels Gravars, la dels Horts, la dels Nerets, la del Tixador, la d'en Barboteu, la d'en Llen\xc3\xa7a, la d'en Ric\xc3\xb3, l'Agulla Primera de les Momines, l'Agulla Segona de les Momines, la Branca del Mas Saunier de l'Agulla de les Feixes, la Branca dels Gravars de l'Agulla de les Feixes, el Rec de les Horts, el Rec o Branca de les Aucelles, el Rec o Branca de les Hortes, el Rec de les Hortes i Aucelles, el Rec de Corbera, la Resclosa del Rec de les Aucelles, la Resclosa d'Amunt, el Sif\xc3\xb3 de la Branca de les Hortes, el del Rec de les Aucelles, l'Ullal del Cam\xc3\xad de l'Ermita, el de la Font del Bol\xc3\xa8s, el de les Feixes, el de les Garrigues Altes, el de les Garrigues Baixes, el del Prat, el del Prim, el dels Horts, el dels Nerets, el del Tixador, el d'en Barboteu, el d'en Llen\xc3\xa7a, el d'en Ric\xc3\xb3, el Primer de les Momines i el Segon de les Momines._NEWLINE_La part muntanyosa del terme cont\xc3\xa9 tot un seguit de c\xc3\xb2rrecs, la major part afluents del Bol\xc3\xa8s: C\xc3\xb2rrec de la Salvetat, de les Solanes, dels Quatre C\xc3\xb2nsols, amb el C\xc3\xb2rrec del Vern\xc3\xb3s, de les Portelles, de Sant Nazari, amb els c\xc3\xb2rrecs de la Font del Querar i de la Font Rovellosa, de la Quera, de Samt Joan, de Terralba, amb els c\xc3\xb2rrecs de Montju\xc3\xafc i de la Picassa, i el de Vinya Borbona._NEWLINE_Hi ha algunes fonts, a Bulaternera: la Font del C\xc3\xb2rrec de Sant Joan, la del Mas de la Quera, la de Sant Nazari, la del Querar, la d'en Pujol, la Rovellosa i Nou Fonts.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels top\xc3\xb2nims descriuen unitats de relleu, com el Coll de la Llosa; la Coma de Sant Joan; Pic de l'Oratori i Pic Vedell; Serra de Camp Llong, Serra del Camp de l'Alzina, Serrat de les Saleres i Serrat del Ginebre, o del Ginebrar, i solanes: les Solanes, els Solans, els Solans Petits.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i indrets espec\xc3\xadfics del terme de Bulaternera s\xc3\xb3n l'Aspre d'en Ponet, les Aucelles, els Beneficis, la Bufeta, el Cam\xc3\xad de l'Ermita, el Camp del Rec de les Aucelles, els Camps de les Rieres, els Camps del Prat, els Camps Grans, Canoetes, Cardonet, la Carrerada, la Cassola, els Castellars, Corbera, Dess\xc3\xbas el Rec, els Escatllars, les Espinasseres, l'Estany o el Gorg d'en Fric, les Feixes, la Font del Bol\xc3\xa8s, la Font del Querar, la Font Rovellosa (referit a les partides dels entorns d'aquestes fonts), les Garrigues Altes, la Ginarda, els Gravars, les Hortes, els Horts, la Llocareta, els Mallols, el Mas de la Quera, les Momines, Montju\xc3\xafc, Morsug\xc3\xa0s, abans Marsug\xc3\xa0s, Morsug\xc3\xa0s de Dell\xc3\xa0, els Nerets, el Noguer de la Cabridau, Nou Fonts, l'Oratori, les Pedreres, el Pinyer, el Pont de les Baus, el Pont de Vinya Borbona, les Portelles, els Quatre C\xc3\xb2nsols, la Quera, la Quera Petita, les Rieres, el Roc Vaquer, Rocabr\xc3\xba, les Sabrines, Santa Anna, Sant Isidre, Sant Marc, Sant Nazari, la Ta\xc3\xbct, Terralba, les Teuleries, les Trilles, la Vall de Pintes, la Vall de Pintes sul Cam\xc3\xad i Vidriol. Alguns s\xc3\xb3n ja noms antics, en des\xc3\xbas: Altiniac, el Camp dels Cavallers, els Casals, Cases d'Amunt, Civenac, les Colomines, els Congostos, l'Era (que apareix sovint escrit Hera, en els documents), Llausis, el Mont, els Polls, el Quint\xc3\xa0, Rabera, Terrades i el Verger. Tamb\xc3\xa9 hi ha alguns senyals termenals, com el Roc Vaquer.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812, Bulaternera est\xc3\xa0 dividit en dues seccions: la del Poble i la de la Quera. La primera abra\xc3\xa7a aproximadament la meitat nord del terme comunal, i la segona, una mica menys de la meitat sud. Pertanyen a la secci\xc3\xb3 del poble les partides de la Colomina, els Camps Grans, els Gravars, los Escatllars, amb el Mas Taix, el Cam\xc3\xad de l'Ermita, amb una construcci\xc3\xb3 rural, Sant Isidre, les Feixes, los Mallols, les Garrigues Altes, les Pedreres, els Beneficis, Terralba, el Coll de Ternera, la Collada, la Font de Labau, la Font de Vinya Borbona, Santa Anna, amb l'ermita de Santa Anna del Congost, els Nerets, l'Estany d'en Fric, l'Aspre d'en Ponet, l'Oratori, amb un oratori a la riba dreta del C\xc3\xb2rrec de Montju\xc3\xafc, Cardonet, Dess\xc3\xbas lo Tec, el Coll de Canoetes, Canoetes, la Font del Querar, los Quatre C\xc3\xb2nsols, el Vaquer, les Sabrines, la Font Rovellosa, Vidriol, els Sol\xc3\xa0s Petits, la Cassola, la Llucarella, la Bosseta, Sant Nazari, amb el mas d'aquest nom, Rocabr\xc3\xba, la Vall de Pintes, la Vall de Pintes sus Cam\xc3\xad, els Sol\xc3\xa0s, la Carrerada i Caselles._NEWLINE_D'altra banda, la secci\xc3\xb3 de la Quera cont\xc3\xa9 les partides de Morsug\xc3\xa0s, el Serrat de les Saleres, les Espinasseres, el Serrat del Ginebrar, Nou Fonts, el Coll de la Llosa, la Coma de Sant Joan, el Noguer de la Cabridau, amb les ru\xc3\xafnes d'un mas, la Quera, el Mas de la Quera, amb el mas d'aquest mateix nom, la Quera Petita, les Portelles, la Ginarda, les Solanes, Morsug\xc3\xa0s de Dell\xc3\xa0, les Hortes, los Castellars, les Teuleries, el Vinyer, les Trilles, els Horts, els Camps del Prat, els Camps de les Rieres, les Rieres, la Font del Bol\xc3\xa8s i les Momines.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nTravessen el terme de Bulaternera tres carreteres. D'una banda, la D - 16 (N - 116, a Bulaternera - D - 615, a Illa), que des de Bulaternera mena a la D - 615 sense passar per cap poble. Despr\xc3\xa9s del terme de Bulaternera, travessa el nord del terme de Sant Miquel de Llotes i tot seguit entra en el d'Illa._NEWLINE_La D - 618 (N - 116, a Bulaternera - Els Banys d'Arles), que des de la N - 116 s'adre\xc3\xa7a al sud-est, passa pel poble de Bulaternera, i despr\xc3\xa9s va a buscar la vall del Bol\xc3\xa8s, cap al sud. Passa per Bula d'Amunt(12,8 quil\xc3\xb2metres), Sant Mar\xc3\xa7al (24), Teul\xc3\xads (30,6), Palald\xc3\xa0 (59,7) i els Banys d'Arles (62,2)._NEWLINE_Finalment, hi ha la carretera nacional N - 116 (Perpiny\xc3\xa0 - la Guingueta d'Ix), que venint de Perpiny\xc3\xa0 t\xc3\xa9 forma d'autovia fins a prop de Bulaternera. Aquesta carretera, que passa al nord del nucli de poblaci\xc3\xb3 de Bulaternera, serveix d'eix per a enlla\xc3\xa7ar Bulaternera amb la resta de poblacions nord-catalanes.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nBulaternera t\xc3\xa9 un bon servei de transport p\xc3\xbablic. La l\xc3\xadnia 200 (Perpiny\xc3\xa0 - Prada) uneix les poblacions de Perpiny\xc3\xa0, el Soler, Sant Feliu d'Avall, Sant Feliu d'Amunt, Millars, Nefiac, Illa, Bulaternera, Rod\xc3\xa8s, Vin\xc3\xa7\xc3\xa0, Marqueixanes, Eus i Prada. Aquesta l\xc3\xadnia ofereix cinc serveis diaris en direcci\xc3\xb3 ponent, un d'ells de car\xc3\xa0cter semidirecte, que t\xc3\xa9 parada a Bulaternera, i nom\xc3\xa9s tres a la inversa, un d'ells tamb\xc3\xa9 semidirecte. No circula els dies festius._NEWLINE_Amb un tra\xc3\xa7at similar hi ha la l\xc3\xadnia 240, que ofereix quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0 i sis cap a Prada. Com l'altre, alguns d'aquests serveis \xc3\xa9s semidirecte, amb parada a Bulaternera, i tampoc no circula els dies festius._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 260, tamb\xc3\xa9 amb recorregut i caracter\xc3\xadstiques semblants, t\xc3\xa9 dos serveis diaris en cada direcci\xc3\xb3. Circula cada dia, per\xc3\xb2 el diumenge amb horaris diferents.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nBulaternera tenia estaci\xc3\xb3 de tren de la l\xc3\xadnia Perpiny\xc3\xa0 - Vilafranca de Conflent, on enlla\xc3\xa7a amb l'anomenat tren groc, de Vilafranca de Conflent a la Tor de Querol, per\xc3\xb2 en l'actualitat ja no \xc3\xa9s operativa. \xc3\x89s la l\xc3\xadnia 12 TER Llenguadoc Rossell\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCamins\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns dels camins de Bulaternera s\xc3\xb3n interns del terme: Cam\xc3\xad de la Quera (dos de diferents), Cam\xc3\xad del Mas Poliroc, Cam\xc3\xad dels Escatllars, Cam\xc3\xad dels Horts, Cam\xc3\xad dels Mallols, Cam\xc3\xad dels Nerets, Cam\xc3\xad de Morsug\xc3\xa0s, abans Marsug\xc3\xa0s, Cam\xc3\xad de Sant Marc, abans Cam\xc3\xad Vell de Sant Nazari,. Esment a part mereixen el Cam\xc3\xad Ral o Reial, la Carrerada de Terranera, la Pista DFCI de Canoetes, la Pista DFCI, abans Cam\xc3\xad de la Llocareta, la Pista DFCI, abans Cam\xc3\xad de les Rieres, la Pista DFCI de la Quera, la Pista de la Quera i la Travessa de les Hortes._NEWLINE_La resta s\xc3\xb3n camins que comuniquen amb els pobles dels entorns: Cam\xc3\xad de Casafabre, Cam\xc3\xad de l'Ermita, o Cam\xc3\xad Vell d'Illa, Cam\xc3\xad de Rod\xc3\xa8s, Cam\xc3\xad de Serrabona, Cam\xc3\xad Vell d'Illa, o de les Momines, Ruta de Bula d'Amunt, Ruta de Corbera, Ruta de Prada i Ruta d'Illa.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nLa zona dels Aspres, al sud del terme, \xc3\xa9s poblada de boscos d'alzines i garrics, sovint devastats per greus incendis forestals. En canvi, la part septentrional, situada a la plana al\xc2\xb7luvial del Riberal, hi ha un predomini d'arbres fruiters (presseguers, pomeres, cirerers i albercoquers) i hortalisses (enciams, escaroles, tom\xc3\xa0quets i julivert). La vinya \xc3\xa9s en regressi\xc3\xb3, i tan sols ocupa una vintena d'hect\xc3\xa0rees. Hi ha bons sistemes d'irrigaci\xc3\xb3, a partir del Rec de Corbera. Hi ha una cooperativa de comercialitzaci\xc3\xb3 de la fruita, i al cam\xc3\xad de Serrabona, a la zona dels Quatre C\xc3\xb2nsols, l'empresa Quasites de Serrabona n'extreu esquists per a paviments.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa situaci\xc3\xb3 de Bulaternera \xc3\xa9s estrat\xc3\xa8gica al bell mig de la frontera dels comtats de Rossell\xc3\xb3 i Conflent. Per aix\xc3\xb2 fou sempre discutit entre els dos, i pass\xc3\xa0 diverses vegades de mans. Des de principis del segle\xc2\xa0xi s\xc3\xb3n documentats tant la poblaci\xc3\xb3 com el mateix Coll de Terranera: Bula el 1008, Bula de Confluenti el 1145, Bula de Terrenera el 1303... Aix\xc3\xad, inicialment unida al de Rossell\xc3\xb3, el 878 era incorporada al de Conflent i restitu\xc3\xafda al de Rossell\xc3\xb3 per Jaume II de Mallorca el 1309. Els segles X i XI el monestir de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0 posse\xc3\xafa molts alous, i importants, a Bulaternera._NEWLINE_La senyoria del lloc estigu\xc3\xa9 sempre lligada directament al comte respectiu, de Cerdanya i de Barcelona, hereus dels comtats de Conflent i Rossell\xc3\xb3, respectivament, fins que el segle\xc2\xa0xiv va estar en mans d'Hug de Mataplana, comte de Pallars i senyor de Berga i Mataplana, a qui l'hi adquir\xc3\xad Jaume II de Mallorca. Aleshores, el 1303 fou infeudada a Pere de Fenollet, qui el 1314 era creat vescomte d'Illa pel rei San\xc3\xa7. Ja romangu\xc3\xa9 sempre, fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa, en mans dels vescomte d'Illa (dels Fenollet als Castre els segles XV i XVI, al bar\xc3\xb3 de la Llacuna el 1632, als Montcada tot seguit, i als Ducs de Medinaceli el segle\xc2\xa0xviii)._NEWLINE_El 1891, un incendi provocat per un llamp va destruir part de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Sulpici. Avui dia una pedra en el lateral de llevant de l'esgl\xc3\xa9sia recorda aquell fet.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Bulaternera ha estat incl\xc3\xb2s en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 2, denominat El Canig\xc3\xb3, amb capitalitat al poble dels Banys d'Arles, de la comuna dels Banys i Palald\xc3\xa0. Est\xc3\xa0 format per les viles d'Arles, Prats de Moll\xc3\xb3 i la Presta, Sant Lloren\xc3\xa7 de Cerdans, del Vallespir, i Vin\xc3\xa7\xc3\xa0, del Rossell\xc3\xb3, i els pobles del Conflent de Castell de Vernet, Cornell\xc3\xa0 de Conflent, Espir\xc3\xa0 de Conflent, Estoer, Fillols, Finestret, Full\xc3\xa0, Glorianes, J\xc3\xb3c, Marqueixanes, Mentet, Pi de Conflent, Rigard\xc3\xa0, Rod\xc3\xa8s, Saorra, Tauriny\xc3\xa0, Vallest\xc3\xa0via, Vallmanya i Vernet, els del Rossell\xc3\xb3 de la Bastida, Bula d'Amunt, Bulaternera, Casafabre, Prunet i Bellpuig, Sant Mar\xc3\xa7al, Sant Miquel de Llotes, Tellet i Teul\xc3\xads, i els del Vallespir dels Banys i Palald\xc3\xa0, Cortsav\xc3\xad, Costoja, la Menera, Montbol\xc3\xb3, Montferrer, Reiners, Serrallonga i el Tec forma part del cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 2, del Canig\xc3\xb3 (nova agrupaci\xc3\xb3 de comunes fruit de la reestructuraci\xc3\xb3 cantonal feta amb motiu de les eleccions cantonals i departamentals del 2015). S\xc3\xb3n conselleres per aquest cant\xc3\xb3 S\xc3\xa9gol\xc3\xa8ne Neuville i Alexandre Reynal, tots dos del Partit Socialista franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nBulaternera forma part de la Comunitat de comunes de Rossell\xc3\xb3 - Conflent, amb capitalitat a Illa, juntament amb Illa, Bellestar, Bula d'Amunt, Casafabre, Corbera, Corbera la Cabana, Cornell\xc3\xa0 de la Ribera, Glorianes, Millars, Montalb\xc3\xa0 del Castell, Nefiac, Prunet i Bellpuig, Rod\xc3\xa8s, Sant Feliu d'Amunt i Sant Miquel de Llotes.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3 i Cultura\n_START_PARAGRAPH_\nBulaternera t\xc3\xa9 un sol establiment escolar, amb els nivells de maternal i de prim\xc3\xa0ria; es tracta de l'escola Louis Torcatis, dedicada al fill de Talte\xc3\xbcll que fou mestre i membre destacat de la resist\xc3\xa8ncia, mort el 1944 pels ocupants nazis._NEWLINE_Els estudiants que volen continuar, poden cursar la secund\xc3\xa0ria en els col\xc2\xb7legis d'Illa, Prada, Tu\xc3\xafr, Estagell o el Soler, o el batxillerat als liceus de Ceret i Prada, principalment._NEWLINE_Unes setze associacions de diverses menes, des d'esportives fins a recreatives, de defensa del patrimoni i de solidaritat animen la vida cultural de Bulaternera.\n_START_SECTION_\nCostums i tradicions\n_START_PARAGRAPH_\nA Bulaternera se celebra cada any la Process\xc3\xb3 nocturna de Dijous Sant, organitzada per la Confraria de Pagesos. S'ha estat celebrant ininterrompudament des de l'any 1732."