b"\n_START_ARTICLE_\nMart\xc3\xadn D\xc3\xadez de Liatzasolo\n_START_SECTION_\nBiografia i obra\n_START_PARAGRAPH_\nDurant_NEWLINE_molt de temps  es va ignorar  el seu lloc d'origen i la seva  formaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica, ara s'ha pogut saber que_NEWLINE_va n\xc3\xa9ixer al municipi de Alkiza, prov\xc3\xadncia de Guip\xc3\xbascoa, en un caserio  que actualment s'anomena \xe2\x80\x9cLitxaso\xe2\x80\x9d deformaci\xc3\xb3_NEWLINE_sonora de \xe2\x80\x9cLiazasoro\xe2\x80\x9d._NEWLINE_El_NEWLINE_seu pare fou un picapedrer o mestre de cases  que emigr\xc3\xa0 a Saragossa. Es_NEWLINE_creu que les primeres pedres les va tallar al taller del seu pare per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s_NEWLINE_entre 1515 i 1525 hauria d'haver anant a algun taller de la corona d'Arag\xc3\xb3 que_NEWLINE_li permet\xc3\xa9s fer el salt de picapedrer a imaginaire. _NEWLINE_un taller del que es barregen diferents opcions, no confirmades, una d'elles_NEWLINE_\xc3\xa9s la possibilitat que fos al taller de Gabriel Joly deixeble de  Dami\xc3\xa0 Forment, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 hi ha la possibilitat que fos al de Gil_NEWLINE_Morlanes._NEWLINE_A la_NEWLINE_ciutat de Barcelona va ser   on va desenvolupar la seva activitat art\xc3\xadstica_NEWLINE_fins a la seva mort. La  primera menci\xc3\xb3_NEWLINE_documental que s'ha trobat \xc3\xa9s de 1527.\n_START_SECTION_\nVisures\n_START_PARAGRAPH_\nLiatzasolo tamb\xc3\xa9 va tenir un gran protagonisme_NEWLINE_com a perit experimentat en el judici d'una obra per veure si el mestre s'havia_NEWLINE_cenyit al que li demanaven al contracte. Sabem que va tenir fama de ser dur amb_NEWLINE_els peritatges de les obres i per aix\xc3\xb2 va ser sovint reclamat. En fa  un nombre considerable. De les que ens han_NEWLINE_arribat not\xc3\xadcia documental podem destacar la del 13 de gener de 1527 de_NEWLINE_les  Taules de Pere Nunyes i Enric_NEWLINE_Fernandes, pintades per l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant genis de Vilassar de_NEWLINE_Dalt. La que va fer juntament amb Dami\xc3\xa0 Forment el 1532 on visuren el_NEWLINE_sepulcre de Ramon de Cardona de Giovanni Marigliano da Nola al convent de_NEWLINE_Bellpuig. I cal destacar la que va fer en 1527 al retaule de Poblet de Dami\xc3\xa0_NEWLINE_Forment. Aquesta visura va ser molt pol\xc3\xa8mica, ja que va criticar durament al_NEWLINE_mestre Forment segurament amb el prop\xc3\xb2sit que no obtingu\xc3\xa9s m\xc3\xa9s enc\xc3\xa0rrecs a_NEWLINE_Catalunya li classifica l'obra de \xe2\x80\x9cruin art\xe2\x80\x9d feta en \xe2\x80\x9calabastre dolent\xe2\x80\x9d  i de no ser present al capdavant de l'obra._NEWLINE_Cal afegir tamb\xc3\xa9 la visura de 1570 del retaule de Joan Plaga a l'esgl\xc3\xa9sia de_NEWLINE_Santa Maria de Palam\xc3\xb3s\n_START_SECTION_\nTraject\xc3\xb2ria i obres\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un personatge que evoluciona de les formes g\xc3\xb2tiques que inicialment apr\xc3\xa8n en_NEWLINE_els tallers  de tradici\xc3\xb3 medieval a unes_NEWLINE_clarament  renaixentistes on s'aprecia el_NEWLINE_domini de l'anatomia i  la gr\xc3\xa0cia dels drapejats.  De totes les obres que es ressenyen nom\xc3\xa9s_NEWLINE_n'han sobreviscut dues  el grup de_NEWLINE_l'enterrament de l'Esgl\xc3\xa9sia del Sant Esperit de Terrassa  que _NEWLINE_durant la guerra civil fou destrossat, per\xc3\xb2 les peces es van guardar a_NEWLINE_les esgl\xc3\xa9sies de Sant Pere i es va reconstruir en acabar la guerra i la imatge_NEWLINE_de la Mare de D\xc3\xa9u de la Vict\xc3\xb2ria de l'esgl\xc3\xa9sia de Palau a Barcelona. Totes dues_NEWLINE_d'alabastre blanc. Tota la resta ha desaparegut excepte una petita pe\xc3\xa7a del_NEWLINE_retaule de Sant Just i Pastor  i del_NEWLINE_Palau Reial  aix\xc3\xad com alguna altre pe\xc3\xa7a_NEWLINE_atribu\xc3\xafda per hip\xc3\xb2tesi._NEWLINE_El poc que ens ha quedat de l'obra de Liatzasolo permet apreciar una gran evoluci\xc3\xb3_NEWLINE_en el seu treball. Segurament influenciat per les obres italianes arribades a_NEWLINE_Catalunya i sobretot pel coneixement de gravats. Per realitzar alguns dels retaules_NEWLINE_Liatzasolo s'associa amb alguns pintors que li deurien facilitar tenir acc\xc3\xa9s a_NEWLINE_aquests gravats. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 potser la caracter\xc3\xadstica de Liatzasolo \xc3\xa9s_NEWLINE_haver trobat l'equilibri entre el m\xc3\xa9s tradicional i el modern sempre_NEWLINE_adaptant-se als desitjos dels comitents.\n_START_SECTION_\nRetaules\n_START_PARAGRAPH_\nLa gran activitat de_NEWLINE_Liatzasolo s\xc3\xb3n els retaules on est\xc3\xa0 documentat que va fer_NEWLINE_o participar en divuit peces. En aquestes majorit\xc3\xa0riament entretallava les_NEWLINE_parts estructurals, pinacles, frisos, capitells. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 feia les_NEWLINE_imatges  dels sants que presidien els_NEWLINE_retaules incl\xc3\xbas en  alguna obra_NEWLINE_puntual  feia els relleus. Sovint les_NEWLINE_seves obres eren pintades per Pere Nunyes i Enric Fernandes. Malauradament  pr\xc3\xa0cticament tota l'obra de Liatzasolo ha_NEWLINE_desaparegut, no conservem cap retaule sencer, nom\xc3\xa9s de quatre en tenim_NEWLINE_const\xc3\xa0ncia fotogr\xc3\xa0fica i d'un parell m\xc3\xa9s en tenim algun fragment._NEWLINE_Col\xc2\xb7laboracions: S'associ\xc3\xa0 com a m\xc3\xadnim de 1531 a 1540 amb_NEWLINE_Joan de Tours i Joan Masiques per diversos enc\xc3\xa0rrecs entre ells podem trobar_NEWLINE_quatre retaules: Sant Vicen\xc3\xa7 de Mollet, Santa Coloma de Marata, Sant Esteve de_NEWLINE_Canyamars i Sant Iscle i Santa Vict\xc3\xb2ria de Dosrius. Els de Mollet i Dosrius_NEWLINE_foren destru\xc3\xafts el 1936. Tamb\xc3\xa9 col\xc2\xb7laboren amb ell  el Mestre Jacques ( Jacques Bruna) i potser_NEWLINE_Miquel Sobra\n_START_SECTION_\nRetaule de Mollet\n_START_PARAGRAPH_\nLa de Mollet es pot observar segons la_NEWLINE_fotografia que ens ha quedat que  el_NEWLINE_conjunt presenta una estructura g\xc3\xb2tica formada en estructural en lectura_NEWLINE_horitzontal de\xc2\xa0: pedestal, bancal, tres cossos i pinacles i el lectura_NEWLINE_vertical  nou carrers, sis en pintures_NEWLINE_d'autor desconegut i tres amb talla ornamental amb les imatges exemptes dels_NEWLINE_Sant Vicen\xc3\xa7, Lloren\xc3\xa7 i Esteve.\n_START_SECTION_\nRetaule de Dosrius i d'Arenys de Munt\n_START_PARAGRAPH_\nL'estructura_NEWLINE_de Dosrius  era molt similar a la d'Arenys de Munt que presenta horitzontalment  pedestal, bancal, tres cossos i coronament i_NEWLINE_en vertical set carrers tots amb pintures del pintor portugu\xc3\xa8s Joan Baptista_NEWLINE_amb espais per imatges com les dels sants Sant Iscle i Santa Victoria. Aquestes_NEWLINE_dues obres s'allunyen de l'est\xc3\xa8tica g\xc3\xb2tica i comencen a introduir un llenguatge \xe2\x80\x9ca la romana\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nRetaule de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant i Pastor\n_START_PARAGRAPH_\nJuntament amb Joan_NEWLINE_de Tours  i Dami\xc3\xa0 Forment signa un_NEWLINE_contracte sl 1531 per fer el retaule_NEWLINE_major de l'esgl\xc3\xa9sia dels Sants Just i_NEWLINE_Pastor a Barcelona, per\xc3\xb2 Dami\xc3\xa0 Forment es deslliura de l'acord just una_NEWLINE_setmana despr\xc3\xa9s i no participa en l'enc\xc3\xa0rrec, fet encara obscur per\xc3\xb2 que va desencadenar_NEWLINE_una enemistat de per vida entre ells. El retaule s'acaba el 1543 i tamb\xc3\xa9  interv\xc3\xa9  el conegut escultor Mestre Jacques. Pere_NEWLINE_Seraf\xc3\xad, Giot Aumont i Ramon Puig successivament _NEWLINE_policromen l'obra. De les 4 obres que ens han arribat del retaule de_NEWLINE_l'esgl\xc3\xa9sia dels Sants Just i Pastor se li pot atribuir la figura de la mare de_NEWLINE_D\xc3\xa9u de Montserrat  140x70x35cm ja que els_NEWLINE_trets estil\xc3\xadstics  que presenten els_NEWLINE_trets de la cara i el drapejat del vestit _NEWLINE_s\xc3\xb3n similars als de la Mare de D\xc3\xa9u de la Victoria de l'esgl\xc3\xa9sia del_NEWLINE_Palau de Barcelona les altres tres presenten molts dubtes.\n_START_SECTION_\nRetaule de la Capella Reial\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1556 signa contracte amb Llu\xc3\xads de Requesens i Z\xc3\xba\xc3\xb1iga per fer un retaule per la capella del palau reial,  que_NEWLINE_aleshores era propietat d'aquesta familia. Segons el contracte el cos central havia_NEWLINE_de tenir una forn\xc3\xadcula de 194x87 cm amb serafins entallats i dins aniria una figura_NEWLINE_de la Mare de D\xc3\xa9u  amb el nen_NEWLINE_d'alabastre. Aquesta figura s'anomenar\xc3\xa0 la Mare de D\xc3\xa9u de la Victoria perqu\xc3\xa8_NEWLINE_est\xc3\xa0 relacionada amb la batalla de Lepant \xc3\xa9s l'\xc3\xbanica figura que queda despr\xc3\xa9s_NEWLINE_de desmembrar el retaule al s.XIX i \xc3\xa9s la representaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s madura de la_NEWLINE_f\xc3\xa0brica de Liatzasolo. J. Garriga  detalla la seva morbidesa en la ponderatio,_NEWLINE_la seva torsi\xc3\xb3 del cos, la solemnitat del rostre i dels gestos, i els amplis_NEWLINE_camps de llum del vestit de plecs s\xc3\xb2lid i moguts. Ja no t\xc3\xa9 la rigidesa dels_NEWLINE_seus primers treballs. Tamb\xc3\xa9 el pentinat \xc3\xa9s classicista d'influ\xc3\xa8ncia de l'estatu\xc3\xa0ria_NEWLINE_antiga.\n_START_SECTION_\nGrups escult\xc3\xb2rics\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 trobem de Liatzasolo una producci\xc3\xb3 escult\xc3\xb2rica desvinculada de la pintura.\n_START_SECTION_\nVerge del Roser \xe2\x80\x93 Lli\xc3\xa7\xc3\xa0 de Munt\n_START_PARAGRAPH_\nSegons un contracte que signa el 1576  ha de fer_NEWLINE_una Verge del roser  amb nen amb bra\xc3\xa7os_NEWLINE_en fusta de xiprer, 77 cm  per l'esgl\xc3\xa9sia_NEWLINE_de Lli\xc3\xa7a de Munt la qual havia de fer  77_NEWLINE_cm d'al\xc3\xa7ada i havia d'assemblar-se a la que ha havia fet per l'esgl\xc3\xa9sia de_NEWLINE_Castellar del Vall\xc3\xa8s, se li paguen 20 ducats .\n_START_SECTION_\nSant Lloren\xc3\xa7\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1576 l'argenter Graci\xc3\xa0 Ferris li demana un Sant Lloren\xc3\xa7  amb un llibre i unes graelles a la m\xc3\xa0 esquerra i una palma del martiri a la dreta, pe\xc3\xa7a que hauria de ser de noguera i fer 58 cm d'al\xc3\xa7ada, segons el contracte aquesta pe\xc3\xa7a corria pressa i s'especifica que \xe2\x80\x9cno,n llevar\xc3\xa0 m\xc3\xa0 fins tant que sia acabada\xe2\x80\x9d se li paguen  17 lliures.\n_START_SECTION_\nPossibles atribucions\n_START_PARAGRAPH_\nLa poca quantitat d'obra que ens ha quedat de Liatzasolo fa que no es pugui_NEWLINE_estudiar el seu estil en profunditat per la qual cosa \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil assegurar la_NEWLINE_seva factura en  a certes peces. Les dues_NEWLINE_m\xc3\xa9s pol\xc3\xa8miques s\xc3\xb3n l'adormici\xc3\xb3 de la Verge i la Dama de l'ermini:\n_START_SECTION_\nLa Dormici\xc3\xb3 de la Verge\n_START_PARAGRAPH_\nDel Museu Nacional d'Art de Catalunya que prov\xc3\xa9 de la desapareguda esgl\xc3\xa9sia de  Sant Miquel de Barcelona se li ha atribu\xc3\xaft_NEWLINE_per semblan\xc3\xa7a estil\xc3\xadstica al Sant Sepulcre de Terrassa per segons Yeguas es una_NEWLINE_hip\xc3\xb2tesi dif\xc3\xadcil de mantenir, ja que si es fa una an\xc3\xa0lisi detallada de les dues_NEWLINE_obres l'estil diferent en les fisonomies i els drapejat m\xc3\xa9s acostaria la pe\xc3\xa7a a_NEWLINE_Dami\xc3\xa0 Forment.\n_START_SECTION_\nLa Dama de l'ermini o Priscil\xc2\xb7la c.1535-1560\n_START_PARAGRAPH_\nActualment_NEWLINE_es troba a Museu Frederic Mar\xc3\xa9s de Barcelona \xc3\xa9s un alt relleu en alabastre que_NEWLINE_representa el bust d'una jove vestida de manera cl\xc3\xa0ssica portant un ermini,_NEWLINE_s\xc3\xadmbol de puresa i incorruptibilitat. La pe\xc3\xa7a podria haver estat part de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3_NEWLINE_de Miquel Mai i haver estat confosa en els inventaris per una pe\xc3\xa7a_NEWLINE_genu\xc3\xafnament  de la roma cl\xc3\xa0ssica. J._NEWLINE_Garriga  pel fet de ser amb alabastre_NEWLINE_s'inclina m\xc3\xa9s en atribuir-la a un autor del pa\xc3\xads que no pas d'importaci\xc3\xb3_NEWLINE_italiana. Entre aquests  troba analogies_NEWLINE_estil\xc3\xadstiques amb Liatzasolo i la data a l'entorn de 1535.  Joan Yeguas _NEWLINE_recolza l'atribuci\xc3\xb3 per\xc3\xb2 fixaria la data posterior a 1545. Hi ha per\xc3\xb2_NEWLINE_una tercera hip\xc3\xb2tesi que considera  que_NEWLINE_l'escultura \xc3\xa9s Giulia Gonzaga Colonna i seria una obra feta per l'escultor_NEWLINE_itali\xc3\xa0, Alfonso Lombardi. De Rossi \xc3\xa9s qui presenta aquesta nova atribuci\xc3\xb3_NEWLINE_argumentant que Lombardi ja hauria treballat diverses vegades per Miquel Mai i_NEWLINE_que l'escultura presenta un estil llombard. Per\xc3\xb2 un estudi detallat allunya_NEWLINE_l'estil de la pe\xc3\xa7a de l'anomenat  l'estil_NEWLINE_Lombard i per refer\xc3\xa8ncies documentals no es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia que represent\xc3\xa9s un_NEWLINE_rostre d'una dona real."