b'\n_START_ARTICLE_\nCatedral de Solsona\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'edifici actual, g\xc3\xb2tic, d\'una nau coberta amb volta de creueria i capelles laterals entre els contraforts, fou constru\xc3\xaft als segles XIII-XIV, al lloc d\'una esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica del segle XII, de la qual n\'han pervingut els absis semicirculars amb decoraci\xc3\xb3 llombarda, dues figures a la porta d\'acc\xc3\xa9s, un finestral, el Pantocr\xc3\xa0tor (avui al Museu), el campanar, una portalada d\'acc\xc3\xa9s al Claustre i una nau transversal amb volta de can\xc3\xb3 apuntada, visible encara des de l\'estan\xc3\xa7a de manxes de l\'orgue de la Catedral. Fou constru\xc3\xaft en dues fases, a la primera es va fer l\'esgl\xc3\xa9sia de tres naus, la nau central m\xc3\xa9s alta que les laterals, amb finestrals que hi donaven llum. La nau lateral esquerra corresponia a la portada d\'acc\xc3\xa9s. T\xc3\xa9 tres absis rodons, decorats interiorment amb arcuacions. A la segona fase es constru\xc3\xad el campanar, sobre la nau lateral dreta i l\'atri d\'acc\xc3\xa9s als claustres, a les que s\'havia de pujar per una escala de nou o deu graons per a salvar el desnivell de m\xc3\xa9s d\'1,75 m. T\xc3\xa9 tres plantes, acusades a l\'exterior per una cornisa en les que alternen, per planta i per cara, un finestral d\'un sol arc amb un de geminat, tots amb capitells esculpits. L\'escala del campanar, de 25,92 m, \xc3\xa9s de pedres i est\xc3\xa0 practicada a un pas de carreus amb volta de can\xc3\xb3 ascendent. Va pujant des de sobre de la nau lateral dreta pel costat de la caixa, que nom\xc3\xa9s s\'interromp per una c\xc3\xbapula, rebaixada i sostinguda sobre trompes, al nivell de la segona planta. Al segle XVI el campanar s\'allarg\xc3\xa0 fins a l\'al\xc3\xa7ada total de 35,12 m i se cegaren els finestrals._NEWLINE_Les obres de la catedral g\xc3\xb2tica, superposada a l\'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica, ja s\'havien comen\xc3\xa7at el 1299 per la part exterior del temple rom\xc3\xa0nic, a ponent. El 1330 s\'enderroc\xc3\xa0 el mur que tancava el temple rom\xc3\xa0nic per a prosseguir la nau g\xc3\xb2tica, continuant-la, per un cant\xc3\xb3, fins a la portada i per l\'altre, fins al campanar. Esdevingut seu catedral\xc3\xadcia el 1593, l\'edifici fou acabat als segles XVII-XVIII. \xc3\x89s una nau alta i espaiosa, despullada de tot ornament. Els capitells acusen les dues \xc3\xa8poques, els primers, petits i t\xc3\xadpicament g\xc3\xb2tics, s\xc3\xb3n decorats amb els escuts her\xc3\xa0ldics dels principals promotors de l\'obra. Els de la segona \xc3\xa8poca s\xc3\xb3n molt grans i estan decorats amb elements vegetals estilitzats. El roset\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nic fou traslladat al mur que tancava la nau g\xc3\xb2tica. El 1623 el mestre de cases barcelon\xc3\xad Claudi Casals s\'encarregava de fer l\'absis, encara en estil g\xc3\xb2tic, darrere el qual restaren els tres absis rom\xc3\xa0nics, amb funci\xc3\xb3 de sagristia. Casals va perllongar tamb\xc3\xa9 la nau per ponent, amb un tram m\xc3\xa9s baix cobert amb volta de can\xc3\xb3, i una nova fa\xc3\xa7ana sobre la qual s\'afeg\xc3\xad el 1768 la portada barroca._NEWLINE_A banda i banda del presbiteri, a manera de creuer, foren edificades, a l\'esquerra, la capella de la Parr\xc3\xb2quia (1668-73), ampliada despr\xc3\xa9s (1746-72) amb la capella de la Merc\xc3\xa8, presidida per un bell retaule barroc de la Merc\xc3\xa8, i a la dreta, la capella de la Mare de D\xc3\xa9u del Claustre (1727), ampliada posteriorment amb el cambril, obra de l\'arquitecte August Font (1902-1910). La Mareded\xc3\xa9u, patrona de la ciutat, \xc3\xa9s una imatge rom\xc3\xa0nica, del segle XII, de pedra ennegrida pel temps, obrada per l\'escultor tolos\xc3\xa0 Gilabert. El claustre, que era rom\xc3\xa0nic, d\'influ\xc3\xa8ncia tolosana, fou completament alterat al segle XVIII: hom en rebaix\xc3\xa0 el nivell del s\xc3\xb2l, en tapi\xc3\xa0 la porta d\'acc\xc3\xa9s (un bell exemplar de l\'escola de Lleida, amb decoraci\xc3\xb3 geom\xc3\xa8trica, que fou descobert de nou el 1949-51), i en substitu\xc3\xad els arcs i pilars de la galeria baixa per uns de neocl\xc3\xa0ssics. Amb tot, encara conserva la volta rom\xc3\xa0nica i la galeria alta, d\'estil tardog\xc3\xb2tic. Al mur de migdia de l\'esgl\xc3\xa9sia hi ha el portal de Sant Agust\xc3\xad, protegit amb un cancell barroc (1780). Es constru\xc3\xad per a substituir la gran portada rom\xc3\xa0nica del temple. Presenta un magn\xc3\xadfic timp\xc3\xa0 en relleu representant l\'\xc3\xa8xtasi de Sant Agust\xc3\xad, titular de l\'antiga Can\xc3\xb2nica de Solsona. Est\xc3\xa0 fet de pedra i sense policromar. Al seu costat es constru\xc3\xad el baptisteri, enderrocat durant la guerra de 1936._NEWLINE_Columna historiada: columna i capitell que integren la mateixa unitat. La columna \xc3\xa9s decorada per dues est\xc3\xa0tues, una masculina i una femenina. La figura femenina vesteix t\xc3\xbanica i mantell que li cobreix el cap i que es cenyeix amb la m\xc3\xa0 dreta damunt el pit i amb l\'esquerra sota la cintura. La figura masculina vesteix t\xc3\xbanica i mantell i amb la m\xc3\xa0 dreta es sost\xc3\xa9 la barba i amb el colze es recolza sobre la m\xc3\xa0 esquerra, en la que sembla porta alguna cosa, potser unes claus. El capitell t\xc3\xa9 tres ordres de fulles d\'acant. L\'estil d\'aquesta pe\xc3\xa7a \xc3\xa9s el de Tolosa del segle XII i l\'obra fou realitzada per una artista del taller de Gilabert. Les mides de la columna s\xc3\xb3n 117 cm i el capitell de 28 cm._NEWLINE_Sarc\xc3\xb2fag de Pon\xc3\xa7 II de Vilar\xc3\xb3: sarc\xc3\xb2fag format per la caixa i la tapa. A la tapa hi ha la figura jacent de Pon\xc3\xa7 II de Vilar\xc3\xb3, vestit de bisbe, amb t\xc3\xbanica fins als peus, el roquet al damunt i per sobre les espatlles, sostenint amb la m\xc3\xa0 dreta el b\xc3\xa0cul. Porta posada la mitra i el cap reposa sobre un coix\xc3\xad amb decoracions geom\xc3\xa8triques imitant puntes. Als peus t\xc3\xa9 dos petits animals en forma de serp. Rematant la tapa hi ha un volad\xc3\xads, per damunt de la caixa, decorat amb dos castells a cada banda, cada un amb dues torres emmerletades flanquejat la portada del castell que flanquegen part de la lauda escrita al sarc\xc3\xb2fag. La caixa, dividida en dues parts t\xc3\xa9 a la part superior la continuaci\xc3\xb3 e la lauda i a la inferior cinc castells, iguals als anteriors, emmarcat dins un rectangle. A la banda dreta de la nau central hi ha l\'orgue, realitzat per Caitet\xc3\xa0 Vilardeb\xc3\xb2 l\'any 1852.\n_START_SECTION_\nNot\xc3\xadcies hist\xc3\xb2riques\n_START_PARAGRAPH_\nLa catedral de Solsona s\'aixeca sobre l\'antiga esgl\xc3\xa9sia del monestir canonical de Santa Maria, que fou consagrada el 1163 i que havia estat precedida per dos temples anteriors, un esmentat al segle X i l\'altre consagrat el 1070. L\'esgl\xc3\xa9sia actual fou comen\xc3\xa7ada a construir vers el 1280 pel paborde Pon\xc3\xa7 de Vilar\xc3\xb3. Iniciada per ponent, el 1330 s\'enderroc\xc3\xa0 el mur de tancament de la bas\xc3\xadlica rom\xc3\xa0nica per a prosseguir la construcci\xc3\xb3 de la nau, per\xc3\xb2 l\'obra qued\xc3\xa0 inacabada. El 1593 el papa Climent VIII cre\xc3\xa0 un nou bisbat a Solsona, a inst\xc3\xa0ncies del rei Felip II de Castella, per tal d\'evitar la penetraci\xc3\xb3 ideol\xc3\xb2gica dels hugonots per la frontera francesa. El 1623 es reprengueren les obres de l\'esgl\xc3\xa9sia: el cap\xc3\xadtol contract\xc3\xa0 el mestre de cases barcelon\xc3\xad Claudi Casals que f\xc3\xa9u l\'absis (el 1627 es consagrava l\'altar major) i la fa\xc3\xa7ana de ponent. L\'esgl\xc3\xa9sia fou ampliada posteriorment. El claustre rom\xc3\xa0nic, que fou bastit a inst\xc3\xa0ncies del prep\xc3\xb2sit Bernat de Palma pel mestre tolos\xc3\xa0 Gilabert, fou totalment alterat al segle XVIII._NEWLINE_La columna procedeix origin\xc3\xa0riament dels Claustres, probablement del finestral geminat del qual encara en queden restes al damunt de la porta actual d\'acc\xc3\xa9s als claustres. En destruir els claustres rom\xc3\xa0nics vers el 1620, per tal de posar-los al mateix nivell de la Catedral, tota l\'escultura fou considerada desferra i les pedres serviren per a omplir forats i vanos. El canonge Lluc s\'emport\xc3\xa0 peces a la seva propietat, als camps on avui hi ha el Seminari dioces\xc3\xa0 i les aprofitaren per a construir les parets de contenci\xc3\xb3 de terres. Aqu\xc3\xad \xc3\xa9s on va ser trobada aquesta columna. Va ser exposada a l\'Exposici\xc3\xb3 Universal de Barcelona de 1929. Entre el 1997 i el 1998 fou executada la primera fase del Pla Director que inclo\xc3\xafa la restauraci\xc3\xb3 de les fa\xc3\xa7anes.\n_START_SECTION_\nImatge de la mare de D\xc3\xa9u del Claustre\n_START_PARAGRAPH_\nA la dreta del temple hi ha la capella del Claustre, on en el seu cambril es venera la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u del Claustre, patrona de la ciutat. \xc3\x89s una talla de pedra de finals del segle XII, considerada una de les escultures m\xc3\xa9s importants del rom\xc3\xa0nic catal\xc3\xa0. Fou feta pel mestre Gilabert de Tolosa, un dels m\xc3\xa9s importants de l\'\xc3\xa8poca. La imatge mesura 105\xc2\xa0cm. d\'al\xc3\xa7ada. Est\xc3\xa0 asseguda en un tron, amb l\'Infant a la falda, i sota els peus estan representats dos monstres. La imatge \xc3\xa9s de pedra i els anys l\'han ennegrit._NEWLINE_Al segle XIII, amb l\'arribada dels albigesos, tement per la integritat de la imatge, la van amagar dins el pou del claustre que estaven acabant de construir. Hi ha una llegenda del nen caigut al pou que va ser salvat per la Mare de D\xc3\xa9u que sembla tenir fonament hist\xc3\xb2ric._NEWLINE_Durant la guerra civil del 1936, les imatges religioses tornaren a perillar, i en aquesta ocasi\xc3\xb3 va ser amagada a la caixa d\'escala del campanar pels campaners Porredon i Aug\xc3\xa9, i m\xc3\xa9s tard la volgueren evacuar a Fran\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 qued\xc3\xa0 amagada en el garatge del palau episcopal de Vic. Acabada la guerra la imatge va haver de ser restaurada, car la figura de l\'Infant havia sofert algunes destrosses; la restauraci\xc3\xb3 la f\xc3\xa9u Enric Monjo i Garriga._NEWLINE_Avui la festa en honor a la Patrona, "la festa del Claustre" (Festa Major de la ciutat, 7,8,9 de setembre) presenta un dels esquemes tradicionals m\xc3\xa9s antics i, alhora, valuosos del Principat, destacant, per damunt de tot, el seu extraordinari patrimoni folkl\xc3\xb2ric; aquest est\xc3\xa0 regit per un estricte protocol firmat per les tres entitats gestores de la festa (la confraria del Claustre, l\'agrupaci\xc3\xb3 de geganters de la ciutat de Solsona i l\'ajuntament de la ciutat) que pret\xc3\xa9n protegir i marcar les pautes de la festa.\n_START_SECTION_\nFinestral rom\xc3\xa0nic\n_START_PARAGRAPH_\nEl finestral, a cavall dels segles XI-XII, est\xc3\xa0 profusament decorat amb elements propis del rom\xc3\xa0nic, amb una composici\xc3\xb3 \xc3\xbanica de la qual no se\xe2\x80\x99n coneixen paral\xc2\xb7lels. Amb la construcci\xc3\xb3 del Palau Episcopal aquest tram del campanar va quedar amagat a l\xe2\x80\x99interior d\xe2\x80\x99un passad\xc3\xads estret i ara es podr\xc3\xa0 tornar a visitar per primera vegada formant part del recorregut del Museu Dioces\xc3\xa0. _NEWLINE_Es tracta d\xe2\x80\x99un finestral a cavall dels segles XI-XII,  format per dues finestres de mig punt emmarcades per una altra gran arcada. Els arcs reposen sobre impostes escacades que al seu torn s\xe2\x80\x99aixequen sobre capitells decorats amb motius florals habituals en el rom\xc3\xa0nic, composici\xc3\xb3 habitual en esgl\xc3\xa9sies d\xe2\x80\x99aquesta \xc3\xa8poca. _NEWLINE_La seva originalitat es basa en una pilastra central que parteix en dues parts la composici\xc3\xb3, separa les dues finestres i recolza una doble arcada amb dovelles escacades que s\xe2\x80\x99aixeca com una palma. En el carcanyol d\xe2\x80\x99aquesta arcada s\xe2\x80\x99hi troben carreus amb decoracions de creuetes. _NEWLINE_El finestral es va cremar durant la Guerra del Franc\xc3\xa8s i aix\xc3\xb2 va provocar nombroses alteracions que posaven en entredit la seva conservaci\xc3\xb3. Tant per l\xe2\x80\x99efecte de les altes temperatures durant l\xe2\x80\x99incendi, com per la mateixa naturalesa sediment\xc3\xa0ria de la pedra, aquesta es trobava disgregada de manera generalitzada i esclatada en molts punts, amb pres\xc3\xa8ncia de multitud de descamacions, fissures i esquerdes._NEWLINE_Per altra banda, hi destacava la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99una capa de brut\xc3\xadcia ennegrida, possiblement sutge i altres tipus de dip\xc3\xb2sits, i m\xc3\xbaltiples esquitxades de cal\xc3\xa7 i detritus. Al llarg del temps s\xe2\x80\x99hi van fer diverses modificacions, tal com es pot llegir per la pres\xc3\xa8ncia forats de cap de biga i restes de guix per arrebossar el conjunt quan va quedar embegut dins del Palau Episcopal. Va ser restaurat al Centre de Restauraci\xc3\xb3 de B\xc3\xa9ns Mobles de Catalunya durant el 2015.'