b'\n_START_ARTICLE_\nGiorgio Cavazzano\n_START_SECTION_\nEls inicis\n_START_PARAGRAPH_\nVa debutar a principis del m\xc3\xb3n del dibuix, a l\'edat de dotze anys, assistint a l\'estudi del seu cos\xc3\xad Luciano Capitanio, dibuixant humor\xc3\xadstic, ajudant en l\'entintat debutant amb la hist\xc3\xb2ria c\xc3\xb2mica Fiordipesco e lo studio, publicada a la s\xc3\xa8rie mensual Voci d\'Oltremare._NEWLINE_Dos anys m\xc3\xa9s tard, t\xc3\xa9 una trobada casual a un vaporetto, a causa d\'una forta brisa que fa que els dibuixos del seu cos\xc3\xad volin, coneix una n\xc3\xbavia i una futura esposa de Romano Scarpa a qui li diu que els dibuixos s\xc3\xb3n seus. A partir d\'aquesta trobada s\'inicia una col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 que durar\xc3\xa0 molts anys. La primera hist\xc3\xb2ria d\'aquesta associaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s Paperino e la gloria nazionale, dissenyada per Scarpa i entintada per Cavazzano, publicada a 1962 al n\xc3\xbamero 370 de la revista italiana Topolino._NEWLINE_La primera hist\xc3\xb2ria de Disney dibuixada \xc3\xadntegrament per ell \xc3\xa9s Paperino e il singhiozzo a martello, escrita per Abramo Barosso i Giampaolo Barosso, publicada a Topolino el 13 d\'agost de 1967.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ries i personatges de Disney\n_START_PARAGRAPH_\nLa carrera de l\'autor es desenvolupa principalment en personatges de Disney dibuixant hist\xc3\xb2ries escrites per autors com Carlo Chendi, Abramo Barosso i, des de 1970, Rodolfo Cimino. Tamb\xc3\xa9 crea nous personatges de l\'univers de Disney com Reginella, ideada per Cimino i Paperinika (Patomasa a l\'edici\xc3\xb3 castellana de Montena) ideada per Guido Martina, alter ego de Daisy Duck a la primera hist\xc3\xb2ria que dibuixa de Paperinik (Patomas en castell\xc3\xa0) Paperinika e il filo di Arianna._NEWLINE_Juntament amb Chendi, el 1981 va crear l\'estrany alien\xc3\xadgena Ok Quack (al qual, el 1995, s\'unir\xc3\xa0 a un cos\xc3\xad igualment primer, KO Uack, juntament amb Fabio Michelini), i el 1982 l\'exc\xc3\xa8ntric Umperio Bogarto._NEWLINE_Ha estat un dels principals autors de les hist\xc3\xb2ries italianes de l\'\xc3\xa0nec Donald i Mickey Mouse durant d\xc3\xa8cades, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 ha treballat en c\xc3\xb2mics de Disney per a Hachette a Fran\xc3\xa7a i Egmont a Dinamarca. A Le Journal de Mickey, va dibuixar adaptacions al c\xc3\xb2mic de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de Disney B\xc3\xa0sil, el ratol\xc3\xad detectiu, The Rescuers Down Under (estrenada a Espanya com Los Rescatadores en Cangurolandia) i hist\xc3\xb2ries de Mickey Mouse i l\'\xc3\xa0nec Donald. Cavazzano va il\xc2\xb7lustrar el c\xc3\xb2mic fant\xc3\xa0stic de Disney "World of the Dragonlords", escrit per Byron Erickson, per Egmont._NEWLINE_El 2006 va dibuixar el tom \xc3\xbanic "Jungle Town" amb gui\xc3\xb3 de Tito Faraci per a Disney Italia.\n_START_SECTION_\nTreballs al marge de Disney\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de la seva extensa obra per a Disney, Cavazzano tamb\xc3\xa9 ha creat les seves pr\xc3\xb2pies s\xc3\xa8ries, com \'Walkie e Talkie\' a Il Corriere dei Piccoli de 1973 a 1975, Oscar e Tango a Il Messagero dei Ragazzi (1974) i la s\xc3\xa8rie sobre el dos estafadors Smalto e Johnny a Il Mago (1977). Giorgio Pezzin va ser l\'escriptor d\'aquests c\xc3\xb2mics, amb el qual Cavazzano tamb\xc3\xa9 va treballar en diverses hist\xc3\xb2ries de Mickey Mouse._NEWLINE_Una de les seves obres m\xc3\xa9s destacades al marge de Disney \xc3\xa9s la s\xc3\xa8rie sobre oficials de policia Altai & Jonson, que va crear amb Tiziano Sclavi per al Corriere dei Ragazzi el 1975. Va funcionar fins al 1985 i es va continuar a Casablanca des de 1988. Altres creacions a Corriere dei Ragazzi inclouen I Ranger i Slim Norton._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 amb Sclavi (com Quisimodo) i Fran\xc3\xa7ois Corteggiani va crear les aventures de l\xe2\x80\x99antic aventurer de l\xe2\x80\x99oest Silas Finn per a la revista alemanya Zack (que tamb\xc3\xa9 va ser publicada per Wham a Holanda i Super As a Fran\xc3\xa7a)._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 va estar present a la revista francesa Pif, on ell i Corteggiani van redissenyar el personatge que va passar a anomenar-se Pif le Chien, creat originalment per Jos\xc3\xa9 Cabrero Arnal. Va portar un equip d\'artistes italians, que van assistir al color i posteriorment tamb\xc3\xa9 als llapis, com Clod, Bonfatti i Sandro Zemolin. Per a Le Journal de Mickey, el 1987 va crear Timoth\xc3\xa9e Titan, un c\xc3\xb2mic fant\xc3\xa0stic en un estil de dibuix steampunk._NEWLINE_El 1980 va realitzar el seu primer treball publicitari i va crear al ca\xc3\xa7ador de castors del segle XVIII Capitan Rogers amb el seu guionista habitual Pezzin. Va comptar amb 47 episodis a la revista italiana Il Giornalino. Diversos relats van ser escrits per Fran\xc3\xa7ois Corteggiani._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, va dibuixar la s\xc3\xa8rie Big Bazoom per al Playboy itali\xc3\xa0 (1983) i va col\xc2\xb7laborar amb l\'artista nord-americ\xc3\xa0 Sergio Aragon\xc3\xa9s a la s\xc3\xa8rie Oran et Outang (publicat com C\'Est la Jungle a Spirou). Durant els anys noranta, a m\xc3\xa9s, ha dibuixat una llarga hist\xc3\xb2ria amb el personatge de Silver Lupo Alberto, anomenat "Il Tesoro dei McKenzie", i ha treballat amb Bonvi a "La citt\xc3\xa0" i "Maledetta Galassia".\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu estil inicial estava m\xc3\xa9s influenciat pel tram de Scarpa, que pel de Carl Barks, que encara es pot considerar un punt de refer\xc3\xa8ncia per a Cavazzano. Per al m\xc3\xb3n dels ratolins, la refer\xc3\xa8ncia principal \xc3\xa9s m\xc3\xa9s el Paul Murry dels c\xc3\xb2mics, que el de Floyd Gottfredson. Amb el pas dels anys, va comen\xc3\xa7ar a mirar molt als artistes que en aquella \xc3\xa8poca (finals dels seixanta, principis dels setanta) tenien al seu voltant: autors com Sergio Toppi, Dino Battaglia, Andrea Pazienza a It\xc3\xa0lia, Jean Giraud, Hermann, Albert Uderzo a Fran\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 els artistes nord-americans de MAD, i tamb\xc3\xa9 Milton Caniff, Alex Toth, Milt Kahl.\n_START_SECTION_\nVida personal\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1965 va fundar un grup musical, I Randagi, on hi tocava la bateria. Est\xc3\xa0 casat.'