b"\n_START_ARTICLE_\nMagnetoencefalografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa magnetoencefalografia (MEG) \xc3\xa9s una t\xc3\xa8cnica no invasiva que registra l'activitat funcional cerebral, mitjan\xc3\xa7ant la captaci\xc3\xb3 de camps magn\xc3\xa8tics, permetent investigar les relacions entre les estructures cerebrals i les seves funcions. La possibilitat d'aquests registres ve determinada per l'activitat postsin\xc3\xa0ptica neuronal i per l'activaci\xc3\xb3 sincr\xc3\xb2nica de milions de neurones, el que genera una activitat cerebral uniforme, diferenciada i localitzada, capa\xc3\xa7 de ser registrada mitjan\xc3\xa7ant magnet\xc3\xb2metre localitzats al llarg de la convexitat cranial.\n_START_SECTION_\nFuncionament\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les t\xc3\xa8cniques de registre dels camps magn\xc3\xa8tics d'origen biol\xc3\xb2gic de major incid\xc3\xa8ncia i rellev\xc3\xa0ncia cient\xc3\xadfica \xc3\xa9s la magnetoencefalografia (MEG). La capacitat de la MEG, tant en an\xc3\xa0lisi com en organitzaci\xc3\xb3 de la informaci\xc3\xb3 rebuda, \xc3\xa9s tan gran que permet valorar en mil\xc2\xb7lisegons l'activitat cerebral i organitzar mapes funcionals cerebrals amb delimitaci\xc3\xb3 de l'estructura cerebral en espai de petits cent\xc3\xadmetres, i fins i tot, mil\xc2\xb7l\xc3\xadmetres c\xc3\xbabics. Aix\xc3\xb2 permet generar mapes funcionals de l'activitat cerebral capa\xc3\xa7os de ser organitzats i representats temporal i espacialment. En particular la MEG registra l'activitat postsin\xc3\xa0ptica generada per les dendritas apicals de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules piramidals la justificaci\xc3\xb3 des del punt de vista neurofisiol\xc3\xb2gic la podem trobar en els potencials postsin\xc3\xa0ptics (PPS) que s\xc3\xb3n potencials amb una cin\xc3\xa8tica m\xc3\xa9s lenta, durant entre 10 i m\xc3\xa9s de 100 ms. Els PPS originen l'activitat neuromagn\xc3\xa9tica de baixa freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia (entre 10 i 100 Hz)._NEWLINE_Si analitzem detingudament el proc\xc3\xa9s comprovarem que l'excitaci\xc3\xb3 inicial d'una regi\xc3\xb3 de la membrana citoplasm\xc3\xa0tica produeix l'entrada de corrent (corrent transmembrana o Imemb). A aquesta regi\xc3\xb3 la hi denomina embornal. Aquesta corrent ha de formar un circuit tancat, que es propagar\xc3\xa0 per l'interior (corrent intracel\xc2\xb7lular o Intra) de l'axoplasma tant anter\xc3\xb2grada com retr\xc3\xb2gradament, de manera que trobar\xc3\xa0 zones de membrana per les quals sortir\xc3\xa0, al mateix temps que les despolaritza. Aquestes regions de sortida de corrent es denominen fonts. A partir d'aquestes fonts el corrent es propagar\xc3\xa0 per l'espai extracel\xc2\xb7lular (corrent extracel\xc2\xb7lular o de volum, Ivol). Aquest mecanisme amb dos tipus de corrent (intracel\xc2\xb7lular i de volum) \xc3\xa9s el responsable de la generaci\xc3\xb3 dels camps magn\xc3\xa8tics. Ja que es tracta d'un mateix circuit, resulta evident que la magnitud d'ambdues corrents ser\xc3\xa0 igual (Iintra = Ivol). No obstant aix\xc3\xb2, els volums pels quals es propaguen no s\xc3\xb3n iguals, i aquesta difer\xc3\xa8ncia ser\xc3\xa0 molt important a l'hora de determinar els camps magn\xc3\xa8tics."