b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa8neca\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que la seva fam\xc3\xadlia era ori\xc3\xbcnda de Corduba \xe2\x80\x94actual C\xc3\xb2rdova\xe2\x80\x94a la B\xc3\xa8tica, no existeix cap document que permeti afirmar amb seguretat que va n\xc3\xa9ixer en aquesta ciutat. No obstant aix\xc3\xb2, la tradici\xc3\xb3 ha situat el seu naixement a Corduba a l\'entorn de l\'any 1 (es barregen tres possibles dates per al seu naixement, els anys 1, 4 i 5 dC)._NEWLINE_S\xc3\xa8neca va ser el segon fill d\'H\xc3\xa8lvia i Marc Anneu S\xc3\xa8neca, conegut com a "S\xc3\xa8neca el vell", que era de rang eq\xc3\xbcestre i amb una bona fortuna. S\xc3\xa8neca es va convertir en una aut\xc3\xa8ntica emin\xc3\xa8ncia de la ret\xc3\xb2rica, l\'art de l\'orat\xc3\xb2ria i del debat. El seu germ\xc3\xa0 gran, Luci Juni Gal\xc2\xb7li\xc3\xb3, va ser proc\xc3\xb2nsol a l\'Acaia (on, segons antics documents cristians, es va trobar amb l\'ap\xc3\xb2stol Pau de Tars cap al 52). S\xc3\xa8neca va ser l\'oncle del poeta Luc\xc3\xa0, fill del seu germ\xc3\xa0 petit, Marc Anneu Mela._NEWLINE_De la vida de S\xc3\xa8neca pr\xc3\xa8via a l\'any 41 no se sap gran cosa, i el que se sap \xc3\xa9s gr\xc3\xa0cies al que el mateix S\xc3\xa8neca va escriure. Sigui com sigui, \xc3\xa9s clar que provenia d\'una fam\xc3\xadlia distingida, pertanyent a la m\xc3\xa9s alta societat hispana en una \xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 la prov\xc3\xadncia d\'Hisp\xc3\xa0nia estava en plena expansi\xc3\xb3 dins de l\'Imperi Rom\xc3\xa0._NEWLINE_La tradici\xc3\xb3 diu que va ser un nen malalt\xc3\xads, i que estudi\xc3\xa0 a Roma sota la protecci\xc3\xb3 de la germanastra de sa mare, la seva tia Marcia. S\'afirma que en aquest temps va viure amb humilitat en una habitaci\xc3\xb3 en el pis de dalt d\'un bany p\xc3\xbablic, tot i que \xc3\xa9s probablement fals, ja que Marcia era una persona acabalada. Va aprendre ret\xc3\xb2rica, i va ser iniciat en filosofia estoica per \xc3\x80tal i Soti\xc3\xb3._NEWLINE_Marcia estava casada amb un equite (cavaller) rom\xc3\xa0 que l\'any 16 va ser nomenat governador d\'Egipte per l\'emperador Tiberi. S\xc3\xa8neca va acompanyar el matrimoni a Alexandria, a Egipte, on va adquirir nocions d\'administraci\xc3\xb3 i finances, al mateix temps que estudiava geografia i etnografia d\'Egipte i de l\'\xc3\x8dndia, i desenvolupava el seu inter\xc3\xa8s per les ci\xc3\xa8ncies naturals, en les quals, a dir de Plini el Vell, destacaria pels seus coneixements de geologia, oceanografia i meteorologia. Per influx dels cultes m\xc3\xadstics orientals que hi havia a Egipte, al principi va demostrar una certa inclinaci\xc3\xb3 cap al misticisme pitag\xc3\xb2ric ensenyat per Soti\xc3\xb3, i els cultes d\'Isis i Serapis, que aleshores tenien gran nombre d\'adeptes entre els romans. Per\xc3\xb2 posteriorment es va inclinar cap a l\'esto\xc3\xafcisme, filosofia que adoptaria fins a la fi dels seus dies. La seva formaci\xc3\xb3, doncs, va ser molt variada, rica i oberta: a m\xc3\xa9s de formar-se a Egipte, a Roma ja havia estudiat gram\xc3\xa0tica, ret\xc3\xb2rica i filosofia. \xc3\x89s possible, a m\xc3\xa9s, que viatg\xc3\xa9s en algun moment a Gr\xc3\xa8cia per continuar formant-se a Atenes, un fet molt com\xc3\xba entre els patricis del seu temps. Sigui com sigui, va deixar escrit haver estudiat amb Soti\xc3\xb3, un fil\xc3\xb2sof eclecticopitag\xc3\xb2ric, amb l\'estoic \xc3\x80tal i amb Papiri Fabi\xc3\xa0. M\xc3\xa9s endavant, va ser amic \xc3\xadntim del c\xc3\xadnic Demetri._NEWLINE_Al tornar a Roma, s\'establ\xc3\xad amb \xc3\xa8xit com a jurista. Cap a l\'any 37 va estar a punt de morir per problemes amb l\'emperador Cal\xc3\xadgula, que nom\xc3\xa9s li perdon\xc3\xa0 la vida perqu\xc3\xa8 pensava que la seva mala salut el mataria. L\'any 41, Val\xc3\xa8ria Messal\xc2\xb7lina, esposa de Claudi, va conv\xc3\xa8ncer el seu marit de desterrar S\xc3\xa8neca a C\xc3\xb2rsega, acusat d\'adulteri amb J\xc3\xbalia Livil\xc2\xb7la. Pass\xc3\xa0 aquest exili ocupat en l\'estudi de la natura i la filosofia, i all\xc3\xa0 va escriure les Consolacions._NEWLINE_L\'any 49, la nova dona de Claudi, Agripina, el crid\xc3\xa0 a Roma perqu\xc3\xa8 fes de mestre del seu fill, Luci Domici Aenobarb], que m\xc3\xa9s tard seria l\'emperador Ner\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de l\'assassinat de Claudi l\'any 54, l\'emperadriu va maniobrar per assegurar el tron a Ner\xc3\xb3, i no al seu fillastre Brit\xc3\xa0nic._NEWLINE_Durant els seus primers cinc anys de mandat, el quinquennium Neronis, Ner\xc3\xb3 va governar s\xc3\xa0viament sota la influ\xc3\xa8ncia de S\xc3\xa8neca i del prefecte del pretori, Sext Afrani Burre. Per\xc3\xb2 aviat els seus preceptors van perdre influ\xc3\xa8ncia, i el regnat de l\'emperador va ser tir\xc3\xa0nic. Amb la mort del prefecte l\'any 62, S\xc3\xa8neca es retir\xc3\xa0 de la vida p\xc3\xbablica per dedicar-se a estudiar i a escriure._NEWLINE_L\'any 65 el van acusar d\'haver estat implicat en un complot per matar l\'emperador, la conspiraci\xc3\xb3 de Pis\xc3\xb3. Sense cap judici, Ner\xc3\xb3 li orden\xc3\xa0 su\xc3\xafcidar-se. T\xc3\xa0cit narra la seva mort. A la seva dona, Pompea Paulina, que intent\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 matar-se, l\'emperador li va ordenar que visqu\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nPrimera carrera pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa8neca sempre va tenir una salut malaltissa, especialment a causa de l\'asma que patia des de la seva inf\xc3\xa0ncia. Tant \xc3\xa9s aix\xc3\xad que va arribar a escriure que l\'\xc3\xbanica cosa que li impedia su\xc3\xafcidar-se era la incapacitat del seu pare de suportar la seva p\xc3\xa8rdua._NEWLINE_L\'any 31, S\xc3\xa8neca va tornar a Roma on, malgrat la seva mala salut, del seu origen provinci\xc3\xa0 i del fet de provenir d\'una fam\xc3\xadlia comparativament escassa en influ\xc3\xa8ncies, va ser nomenat q\xc3\xbcestor, i va iniciar aix\xc3\xad el seu cursus honorum, on aviat va destacar pel seu estil brillant d\'orador i escriptor. Quan, l\'any 37, l\'emperador Cal\xc3\xadgula va succeir Tiberi, S\xc3\xa8neca s\'havia convertit en el principal orador del Senat i havia aixecat l\'enveja i la gelosia del nou i megal\xc3\xb2man c\xc3\xa8sar, que, segons diu l\'historiador Cassi Di\xc3\xb3, va ordenar la seva execuci\xc3\xb3. Segons el mateix historiador, va ser una dona propera al cercle m\xc3\xa9s \xc3\xadntim de Cal\xc3\xadgula qui va aconseguir que revoqu\xc3\xa9s la sent\xc3\xa8ncia en afirmar que S\xc3\xa8neca patia tuberculosi i aviat moriria per si mateix. A conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aquest incident S\xc3\xa8neca es va retirar de la vida p\xc3\xbablica._NEWLINE_L\'any 41, a la mort de Cal\xc3\xadgula i amb l\'entronitzaci\xc3\xb3 de Claudi, S\xc3\xa8neca, que continuava sent una persona rellevant dins de l\'estament pol\xc3\xadtic rom\xc3\xa0, va ser de nou condemnat a mort, per la pena se li va commutar pel desterrament a C\xc3\xb2rsega. Les causes d\'aquesta condemna s\'ignoren. La sent\xc3\xa8ncia oficial l\'acusava d\'haver com\xc3\xa8s adulteri amb Julia Livilla, germana de Cal\xc3\xadgula, fet bastant improbable. M\xc3\xa9s probablement, s\'ha apuntat que l\'esposa de Claudi, la c\xc3\xa8lebre Valeria Mesalina, el considerava perill\xc3\xb3s ara que Cal\xc3\xadgula havia mort. L\'entronitzaci\xc3\xb3 de Claudi s\'havia produ\xc3\xaft amb l\'oposici\xc3\xb3 del Senat, i S\xc3\xa8neca, que a causa del seu prestigi com a orador era probablement un dels senadors m\xc3\xa9s influents, podria haver estat un enemic pol\xc3\xadtic en pot\xc3\xa8ncia per a Claudi.\n_START_SECTION_\nExili a C\xc3\xb2rsega i tornada a Roma\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu exili a C\xc3\xb2rsega va durar vuit anys. Durant aquest temps va escriure un assaig de consolaci\xc3\xb3 a la seva mare, Helvia, Ad Helviam matrem, de consolatione arran de la mort del seu pare, Marc, que destaca per propugnar actituds estoiques molt diferents a les que, per aquest mateix per\xc3\xadode, es mostren a la Consolaci\xc3\xb3 a Polibi(De Consolatione ad Polybium), que era el nom d\'un dels lliberts imperials de Claudi i que tenia gran poder i influ\xc3\xa8ncia sobre l\'emperador. En aquesta carta, que probablement mai va tenir intenci\xc3\xb3 de publicar, es mostra abjectament adulador mentre busca el perd\xc3\xb3 imperial._NEWLINE_El desterrament va durar fins a l\'any 49 quan, despr\xc3\xa9s de la caiguda de Messalina, la nova esposa de Claudi, la tamb\xc3\xa9 c\xc3\xa8lebre Agripina la Menor va aconseguir per a ell el perd\xc3\xb3 imperial. Ella el va fer cridar a Roma i, per la seva indicaci\xc3\xb3, va ser nomenat pretor de la ciutat. El favor imperial no va acabar aqu\xc3\xad, perqu\xc3\xa8 l\'any 51, a inst\xc3\xa0ncies altre cop d\'Agripina, se\'l va nomenar tutor del jove Luci Domici Ahenobarb, el futur emperador Ner\xc3\xb3, que era fill d\'un matrimoni anterior d\'Agripina. El canvi dr\xc3\xa0stic en la seva sort es va deure, segons l\'historiador T\xc3\xa0cit, al fet que Agripina, a part de buscar un tutor il\xc2\xb7lustre per al seu fill, creia que la fama de S\xc3\xa8neca faria que la fam\xc3\xadlia imperial guany\xc3\xa9s en popularitat, a m\xc3\xa9s de considerar que un S\xc3\xa8neca agra\xc3\xaft i obligat a la fam\xc3\xadlia imperial i a ella, serviria d\'important aliat i savi conseller en els plans que tenia d\'aconseguir l\'imperi per al seu fill Ner\xc3\xb3._NEWLINE_L\'any 54, l\'emperador Claudi va morir (segons la majoria de les fonts hist\xc3\xb2riques, enverinat per la mateixa Agripina) i el seu fillastre Ner\xc3\xb3 va prendre el poder. Encara que no hi ha cap evid\xc3\xa8ncia que S\xc3\xa8neca estigu\xc3\xa9s involucrat en l\'assassinat de Claudi, s\xc3\xad que es va burlar del vell emperador en la seva obra sat\xc3\xadrica intitulada Apocolocyntosis divi Claudii (\'La transformaci\xc3\xb3 en carabassa del div\xc3\xad Claudi\'), en la qual aquest, en ser de\xc3\xafficat, acaba, despr\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie de vicissituds, com un mer bur\xc3\xb2crata a l\'Hades. Amb la pujada al poder del jove Ner\xc3\xb3, que aleshores tenia 17 anys, S\xc3\xa8neca va ser nomenat conseller pol\xc3\xadtic i ministre, juntament amb un auster oficial militar anomenat Sext Afrani Burre.\n_START_SECTION_\nGovern de l\'Imperi Rom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDurant els vuit anys seg\xc3\xbcents, S\xc3\xa8neca i Afrani, als qui tots els historiadors romans van considerar les persones de major v\xc3\xa0lua i il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 de l\'entorn de Ner\xc3\xb3, van governar de facto l\'Imperi Rom\xc3\xa0. Aquest per\xc3\xadode destacaria, segons el mateix emperador Traj\xc3\xa0, per ser un dels per\xc3\xadodes de "millor i m\xc3\xa9s just govern de tota l\'\xc3\xa8poca imperial". La seva pol\xc3\xadtica, basada en el comprom\xc3\xads i la diplom\xc3\xa0cia m\xc3\xa9s que en innovacions i idealismes, va ser modesta per\xc3\xb2 eficient: van tractar en tot moment de refrenar els excessos del jove Ner\xc3\xb3, al mateix temps que evitaven dipositar poder real en mans d\'Agripina. Aix\xc3\xad, mentre Ner\xc3\xb3 es dedicava, seguint les instruccions de S\xc3\xa8neca, a un oci moralment "acceptable", S\xc3\xa8neca i Afrani Burrus des del poder, van promoure una s\xc3\xa8rie de reformes legals i financeres, com ara la reducci\xc3\xb3 dels impostos indirectes, van perseguir la concussi\xc3\xb3 (corrupci\xc3\xb3 dels governadors provincials), van dur a terme una reeixida guerra a Arm\xc3\xa8nia, i van instituir el protectorat rom\xc3\xa0 en aquell pa\xc3\xads cosa que es va mostrar, a la llarga, fonamental per a la salvaguarda de la frontera oriental de l\'imperi; es van enviar, a inst\xc3\xa0ncies de S\xc3\xa8neca, expedicions per trobar les fonts del riu Nil... Cal notar que ni Burrus ni S\xc3\xa8neca no van ocupar, durant aquest per\xc3\xadode, cap c\xc3\xa0rrec institucional, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del de senadors, per la qual cosa van exercir el poder des de darrere del soli imperial, com a consellers del jove c\xc3\xa8sar que, pel que sembla, tenia en alta estima el seu tutor._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, mentre Ner\xc3\xb3 va anar creixent, va comen\xc3\xa7ar a desempallegar-se de la "benigna" influ\xc3\xa8ncia de S\xc3\xa8neca, al mateix temps que l\'exercici del poder anava desgastant el fil\xc3\xb2sof, que comen\xc3\xa7ava a perdre influ\xc3\xa8ncia sobre el seu pupil Ner\xc3\xb3. L\'emperador, que havia demostrat una naturalesa cruel en fer assassinar el seu germanastre Brit\xc3\xa0nic, aviat va comen\xc3\xa7ar a escoltar els consells de membres de la pitjor estirp de la societat romana, normalment arribistes que, com Publi Suli Ruf, van veure una oportunitat per despla\xc3\xa7ar S\xc3\xa8neca del poder. Va ser aquest Ruf qui, l\'any 58, va acusar S\xc3\xa8neca, absurdament segons T\xc3\xa0cit, de ficar-se al llit amb Agripina, la qual cosa va originar una campanya de desprestigi on el fil\xc3\xb2sof va ser acusat de crims tan pelegrins com el de deplorar el tir\xc3\xa0nic r\xc3\xa8gim imperial, l\'extravag\xc3\xa0ncia dels seus banquets, la hipocresia i adulaci\xc3\xb3 en els seus escrits (va ser en aquest moment quan va sortir a la llum la carta al llibert Polibi), la usura i, sobretot, la seva excessiva riquesa. De fet, la riquesa de S\xc3\xa8neca en aquest per\xc3\xadode va aconseguir la categoria de proverbial, quan el poeta Juvenal parla dels grans jardins del immensament ric S\xc3\xa8neca. \xc3\x89s probable que la gran riquesa del fil\xc3\xb2sof propici\xc3\xa9s la seva caiguda davant de Ner\xc3\xb3, que no tolerava que un particular pogu\xc3\xa9s fer-li ombra en aquest aspecte.\n_START_SECTION_\nCaiguda i mort\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 59, la gran valedora de S\xc3\xa8neca, Agripina, va ser assassinada per Ner\xc3\xb3, cosa que marcaria l\'inici de la fi de S\xc3\xa8neca. Encara que possiblement no hi estiguessin involucrats, S\xc3\xa8neca i Burrus van haver de dur a terme una campanya de rentat de la imatge p\xc3\xbablica de l\'emperador a fi de minimitzar l\'impacte que pogu\xc3\xa9s tenir el crim: S\xc3\xa8neca va escriure la famosa carta al Senat en qu\xc3\xa8 justificava Ner\xc3\xb3 i explicava com Agripina havia conspirat en contra del seu fill. Aquest fet ha estat molt criticat amb posterioritat, i ha estat germen freq\xc3\xbcent de les acusacions d\'hipocresia contra S\xc3\xa8neca. Quan, l\'any 62, Burrus va morir (probablement assassinat, segons alguns), la situaci\xc3\xb3 de S\xc3\xa8neca en el poder es va tornar insostenible, en haver perdut bona part del seu capital pol\xc3\xadtic i dels seus suports. La campanya de desprestigi, a m\xc3\xa9s, li va privar de la proximitat de l\'emperador, el qual, envoltat d\'aduladors i arribistes com Sofoni Tigel\xc2\xb7l\xc3\xad, Vitel\xc2\xb7li o Petroni, aviat comen\xc3\xa7aria a parlar de treure\'s del davant el seu vell tutor._NEWLINE_Aquell mateix any, S\xc3\xa8neca va demanar a Ner\xc3\xb3 l\'autoritzaci\xc3\xb3 per retirar-se de la vida p\xc3\xbablica, i va oferir tota la seva fortuna a l\'emperador. El retir li va ser concedit t\xc3\xa0citament, encara que la fortuna no li va ser acceptada fins anys despr\xc3\xa9s. D\'aquesta manera, S\xc3\xa8neca va aconseguir marxar de la cada vegada m\xc3\xa9s perillosa cort romana, i va comen\xc3\xa7ar a passar el seu temps viatjant amb la seva segona esposa, Paulina, pel sud d\'It\xc3\xa0lia. Al mateix temps, va comen\xc3\xa7ar a redactar una de les seves obres m\xc3\xa9s famoses, les Epistulae morales ad Lucilium (Cartes a Lucili), aut\xc3\xa8ntic exemple d\'assaig, en les quals S\xc3\xa8neca ofereix tota mena de savis consells i reflexions a Lucili, un amic \xc3\xadntim que suposadament exercia com a procurador rom\xc3\xa0 a Sic\xc3\xadlia. Aquesta obra serviria d\'exemple i inspiraci\xc3\xb3 a Michel de Montaigne en la redacci\xc3\xb3 dels seus Assaigs i el su\xc3\xafcidi de S\xc3\xa8neca, a la Cr\xc3\xb2nica de Nuremberg, publicada el 1493._NEWLINE_Aix\xc3\xad i tot, S\xc3\xa8neca no va aconseguir fugir completament de l\'obsessiva perversi\xc3\xb3 del seu antic pupil. Segons T\xc3\xa0cit, sembla que en els seus \xc3\xbaltims anys S\xc3\xa8neca va sofrir un intent d\'enverinament, frustrat gr\xc3\xa0cies a la senzilla dieta que el fil\xc3\xb2sof havia adoptat, preveient un atac d\'aquest tipus. Sigui com sigui, l\'any 65 va ser acusat d\'estar implicat en la famosa conjura de Pis\xc3\xb3 contra Ner\xc3\xb3. Encara que no existissin proves fermes en contra seva, la conjura de Pis\xc3\xb3 va servir a Ner\xc3\xb3 com a pretext per purgar la societat romana de molts patricis i cavallers que considerava subversius o perillosos, i entre ells es trobava S\xc3\xa8neca. Aix\xc3\xad doncs, S\xc3\xa8neca va ser, juntament amb molts altres, condemnat a mort, v\xc3\xadctima de la conjura fracassada._NEWLINE_Sobre la mort de S\xc3\xa8neca, l\'historiador T\xc3\xa0cit explica que Grani Silv\xc3\xa0 va ser encarregat de donar l\'ordre de l\'emperador al fil\xc3\xb2sof, per\xc3\xb2 com que era un dels conjurats, i sentia una gran vergonya per S\xc3\xa8neca, va ordenar a un altre oficial que li port\xc3\xa9s la notificaci\xc3\xb3 del c\xc3\xa8sar: d\'un patrici com S\xc3\xa8neca s\'esperava que no decid\xc3\xads esperar a l\'execuci\xc3\xb3, sin\xc3\xb3 que se su\xc3\xafcid\xc3\xa9s despr\xc3\xa9s de rebre la condemna a mort. Quan S\xc3\xa8neca va rebre la missiva, va ponderar amb calma la situaci\xc3\xb3 i va demanar perm\xc3\xads per redactar el seu testament, cosa que li va ser denegada, ja que la llei romana preveia en els casos de mort sense testar, que tots els b\xc3\xa9ns del conjurat passessin al patrimoni imperial._NEWLINE_Sabent que Ner\xc3\xb3 actuaria amb crueltat contra ell, va decidir obrir-se les venes all\xc3\xa0 mateix, tallant-se els bra\xc3\xa7os i les cames. La seva esposa Paulina el va imitar per evitar ser humiliada per l\'emperador, per\xc3\xb2 els gu\xc3\xa0rdies i els servents l\'hi ho van impedir (altres fonts afirmen que realment es va su\xc3\xafcidar, encara que Suetoni diu que va viure fins al principat de Domici\xc3\xa0). S\xc3\xa8neca, en veure que la seva mort no arribava, va demanar al seu metge Eustaci Anneu que li subministr\xc3\xa9s ver\xc3\xad grec (cicuta), que va beure per\xc3\xb2 sense cap efecte. Va demanar finalment ser portat a un bany calent, on el vapor va acabar asfixiant-lo, v\xc3\xadctima de l\'asma que patia._NEWLINE_Al su\xc3\xafcidi de S\xc3\xa8neca van seguir, a m\xc3\xa9s, el dels seus dos germans i el del seu nebot Luc\xc3\xa0, sabedors que aviat la crueltat de Ner\xc3\xb3 recauria tamb\xc3\xa9 sobre ells. El cos de S\xc3\xa8neca va ser incinerat sense cerim\xc3\xb2nia. Aix\xc3\xad ho havia prescrit en el seu testament quan, en els seus temps de riquesa i poder, pensava en els seus \xc3\xbaltims moments.\n_START_SECTION_\nReputaci\xc3\xb3 posterior\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa8neca \xc3\xa9s un dels pocs fil\xc3\xb2sofs romans que sempre ha gaudit de gran popularitat (almenys en l\'Europa continental; al m\xc3\xb3n anglosax\xc3\xb3 no va ser sin\xc3\xb3 fins al segle XX quan la figura de S\xc3\xa8neca es va rescatar de l\'oblit), com ho demostra el fet que la seva obra hagi estat admirada i celebrada per alguns dels pensadors i intel\xc2\xb7lectuals occidentals m\xc3\xa9s influents: Erasme de Rotterdam, Michel de Montaigne, Ren\xc3\xa9 Descartes, Denis Diderot, Jean-Jacques Rousseau, Francisco de Quevedo, Thomas de Quincey, Dant, Petrarca, Jeroni d\'Estrid\xc3\xb3, Agust\xc3\xad d\'Hipona, Lactanci, Chaucer, Joan Calv\xc3\xad, Baudelaire, Honor\xc3\xa9 de Balzac... tots van mostrar la seva admiraci\xc3\xb3 per l\'obra de S\xc3\xa8neca. A part de la de Cicer\xc3\xb3, l\'obra de S\xc3\xa8neca era una de les m\xc3\xa9s conegudes pels pensadors medievals, i com que moltes de les seves doctrines s\xc3\xb3n compatibles amb la idiosincr\xc3\xa0sia cristiana, els pares de l\'Esgl\xc3\xa9sia com Agust\xc3\xad el citen sovint. Tertuli\xc3\xa0 el considerava un saepe noster, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, "sovint un dels nostres", i Jeroni d\'Estrid\xc3\xb3 va arribar a incloure\'l al seu cat\xc3\xa0leg de sants. Durant l\'edat mitjana, de fet, va sorgir la llegenda de que sant Pau hauria convertit S\xc3\xa8neca al cristianisme, i que la seva mort en el bany era una sort de baptisme encobert. L\'origen d\'aquesta llegenda va poder sorgir del fet que sant Pau va con\xc3\xa8ixer el germ\xc3\xa0 major de S\xc3\xa8neca, Gali\xc3\xb3 (Fets, 18: 12-17) a qui al\xc2\xb7ludeix posteriorment en l\'\xc3\xbaltima de les cartes als Gentils (II Timoteu, 4:16), per la qual cosa hauria existit una falsa correspond\xc3\xa8ncia entre l\'ap\xc3\xb2stol i S\xc3\xa8neca. La suposada conversi\xc3\xb3 al cristianisme de S\xc3\xa8neca va ser un tema recurrent durant el Baix Imperi Rom\xc3\xa0 i l\'edat mitjana, formava part de la Llegenda \xc3\xa0uria, i fins i tot van apar\xc3\xa8ixer diverses cartes esp\xc3\xbaries entre S\xc3\xa8neca i sant Pau en les quals intercanvien punts de vista doctrinals. En una d\'elles, datada al segle III o al IV, fins i tot es relata el gran incendi de Roma, encara que probablement S\xc3\xa8neca es trob\xc3\xa9s fora de la ciutat en aquell temps. D\'altra banda, la seva obra Naturales quaestiones, tractat de ci\xc3\xa8ncies naturals lloat ja per Plini el Vell, va ser durant l\'edat mitjana l\'obra de refer\xc3\xa8ncia inamovible en els assumptes que abordava. Nom\xc3\xa9s Arist\xc3\xb2til va tenir m\xc3\xa9s prestigi en aquest camp._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, la influ\xc3\xa8ncia de S\xc3\xa8neca es deixa veure en tot l\'humanisme i altres corrents renaixentistes. La seva afirmaci\xc3\xb3 sobre la igualtat de totes les persones, la propugnaci\xc3\xb3 d\'una vida s\xc3\xb2bria i moderada com a forma de trobar la felicitat, el seu menyspreu de la superstici\xc3\xb3, les seves opinions antropocentristes... es farien un lloc en el pensament renaixentista. Erasme de Rotterdam, per exemple, va ser el primer a preparar una edici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica de les seves obres (1515), i la primera obra de Calv\xc3\xad va ser una edici\xc3\xb3 de De clementia, el 1532. Robert Burton el cita en la seva Anatomia de la malenconia, i Joan Llu\xc3\xads Vives i Thomas More el tenien en alta estima, i es feien ress\xc3\xb2 de les seves idees \xc3\xa8tiques. En l\'obra de Montaigne, els Assaigs, les refer\xc3\xa8ncies a l\'obra de S\xc3\xa8neca s\xc3\xb3n constants, tant en les formes com en les opinions, moltes de les quals s\xc3\xb3n comunes en tots dos pensadors. Per exemple, la justificaci\xc3\xb3 del su\xc3\xafcidi com a forma d\'evitar una mort pitjor \xc3\xa9s an\xc3\xa0loga en els dos. Formalment, molts assajos de Montaigne s\'assemblen a l\'estructura desenvolupada per S\xc3\xa8neca en les seves Cartes a Lucili (plantejament d\'un tema, per\xc3\xb2 no d\'una tesi sobre aquest tema, un desenvolupament m\xc3\xa9s o menys lineal on s\'afegeixen exemples per\xc3\xb2 s\'eviten digressions, i una conclusi\xc3\xb3 final sobre el tema plantejat que es dedueix de tot l\'anterior), que s\'han vist com un antecedent clar de l\'assaig modern. I, encara que les idees presentades per S\xc3\xa8neca no poden ser considerades originals ni sistem\xc3\xa0tiques en la seva exposici\xc3\xb3, la seva import\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s capital a l\'hora de fer assequibles i populars moltes de les idees de la filosofia grega._NEWLINE_En l\'actualitat, la seva obra ha caigut en un cert oblit, propiciat pel modern aband\xc3\xb3 de l\'estudi de les lleng\xc3\xbces i disciplines cl\xc3\xa0ssiques. No obstant aix\xc3\xb2, segueix sorprenent per la vig\xc3\xa8ncia i accessibilitat de moltes de les seves idees i la facilitat de lectura i claredat amb qu\xc3\xa8 es mostra en les traduccions vernacles de la seva obra: les Cartes a Lucili han estat comparades amb un llibre d\'autoajuda, i de fet, arran de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Gladiator, tant aquestes com les Meditacions de Marc Aureli van ser reeditades amb gran \xc3\xa8xit en el m\xc3\xb3n anglosax\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nObres\n_START_PARAGRAPH_\nEntre les obres atribu\xc3\xafdes a S\xc3\xa8neca trobem una s\xc3\xa0tira, un assaig meteorol\xc3\xb2gic, assajos filos\xc3\xb2fics, cent vint-i-quatre cartes sobre temes morals i nou trag\xc3\xa8dies. Una d\'aquestes, Oct\xc3\xa0via, \xc3\xa9s clarament obra d\'altri. La seva autoria en una altra, H\xc3\xa8rcules a Oeta, \xc3\xa9s dubtosa. La filosofia estoica de S\xc3\xa8neca emfasitza passos pr\xc3\xa0ctics per tal que el lector afronti els seus propis problemes. Considerava especialment important veure el fet de la pr\xc3\xb2pia mortalitat. Com tractar la mort apareix en moltes de les seves cartes._NEWLINE_Entre 1924 i 1959 la Fundaci\xc3\xb3 Bernat Metge va publicar 13 volums tradu\xc3\xafts al catal\xc3\xa0 per Carles Card\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTrag\xc3\xa8dies de S\xc3\xa8neca\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s impossible determinar si van ser representades, ja que no n\'existeixen proves. L\'estudi\xc3\xb3s alemany Leo les consider\xc3\xa0 drames recitatius, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 m\xc3\xa9s aviat reflectia la seva concepci\xc3\xb3 de qu\xc3\xa8 havia de ser un drama i, alhora, estava basat en la seva concepci\xc3\xb3 de la trag\xc3\xa8dia grega. Actualment algunes de les seves obres s\'han representat._NEWLINE_Resulta complicat datar aquestes obres sense gaires refer\xc3\xa8ncies. Una cronologia relativa, basada en termes m\xc3\xa8trics, ha estat proposada sense massa acord. \xc3\x89s impossible que totes fossin escrites el mateix any. No estan basades en la trag\xc3\xa8dia grega i mentre que Eur\xc3\xadpides \xc3\xa9s massa lluny\xc3\xa0, s\'hi noten influ\xc3\xa8ncies d\'Ovidi._NEWLINE_Les obres de S\xc3\xa8neca van ser molt estudiades en les universitats medievals europees, i van influir molt en la trag\xc3\xa8dia renaixentista, especialment en la literatura de l\'Anglaterra isabelina.'