b"\n_START_ARTICLE_\nPrats i boscos de bedolls d'Escandin\xc3\xa0via\n_START_SECTION_\nValor de conservaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls prats i boscos de bedolls d'Escandin\xc3\xa0via \xc3\xa9s una de les dues-centes ecoregions mundials i, per tant, es considera una alta prioritat la seva conservaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nL'ecoregi\xc3\xb3 segueix els Alps Escandinaus, i abasta 11 graus de latitud de sud a nord. Al voltant de dues terceres parts de l'ecoregi\xc3\xb3 es troben a Noruega, aproximadament un ter\xc3\xa7 a Su\xc3\xa8cia i una petita \xc3\xa0rea que toca la part m\xc3\xa9s al nord de Finl\xc3\xa0ndia. Es tracta d'una ecoregi\xc3\xb3 variada, de 1.600\xc2\xa0km de longitud, amb una superf\xc3\xadcie total aproximada de 243 000\xc2\xa0km\xc2\xb2 (lleugerament m\xc3\xa9s gran que la Gran Bretanya)._NEWLINE__NEWLINE_Les glaceres m\xc3\xa9s grans del continent europeu es troben aqu\xc3\xad (Jostedalsbreen, Svartisen), igual que les muntanyes m\xc3\xa9s altes del nord d'Europa (Jotunheimen) i l'altipl\xc3\xa0 de muntanya m\xc3\xa9s gran. La serralada forma una ombra orogr\xc3\xa0fica, i la part oriental de la serralada \xc3\xa9s considerablement m\xc3\xa9s seca que la part occidental. L'ecoregi\xc3\xb3 es divideix en dues parts: la part meridional, que es troba a les muntanyes centrals de Noruega i baixa fins als fiords occidentals; i la part septentrional, que segueix les muntanyes de Kj\xc3\xb8len i tamb\xc3\xa9 baixa fins als fiords de l'oest. Les parts occidentals de l'ecoregi\xc3\xb3, tant al sud com al nord, limita amb l'ecoregi\xc3\xb3 del bosc costaner de con\xc3\xadferes d'Escandin\xc3\xa0via o directament amb els fiords (mar de Noruega i mar del Nord). Les part orientals de l'ecoregi\xc3\xb3, tant al sud com al nord, limiten amb l'ecoregi\xc3\xb3 de la taig\xc3\xa0 escandinava i russa. A l'extrem sud es troba amb l'ecoregi\xc3\xb3 del bosc mixt sarm\xc3\xa0tic, mentre que a l'extrem nord-est, a prop del mar de Barentsz, s'aproxima a l'ecoregi\xc3\xb3 de la tundra de la pen\xc3\xadnsula de Kola.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitats\n_START_PARAGRAPH_\nAlgunes parts de l'ecoregi\xc3\xb3 estan ubicades en petites zones de muntanya envoltades per biomes d'elevaci\xc3\xb3 inferior, com \xc3\xa9s el cas de les muntanyes costaneres de Noruega. A l'estatge alp\xc3\xad es troba la tundra alpina alta amb una vegetaci\xc3\xb3 molt modesta i roca nua, camps de neu i glaceres. A l'estatge subalp\xc3\xad es troba tundra alpina baixa amb coberta vegetal cont\xc3\xadnua; bedoll nan i salzes de fins a un 1 m d'altura i prats, aix\xc3\xad com nombrosos llacs i torberes. A l'estatge mont\xc3\xa0 es troba la zona adjacent de bedolls amb petits (2\xe2\x80\x935 m) bedolls pubescents de muntanya (Betula pubescens) a la part superior del l\xc3\xadmit arbori de les con\xc3\xadferes; amb alguns avets, pins negres m\xc3\xa9s avall, aix\xc3\xad com molts llacs i torberes. Aquesta part es considera part de la zona de l'alta vegetaci\xc3\xb3 boreal (taig\xc3\xa0 dispersa); el l\xc3\xadmit arbori format per bedolls \xc3\xa9s molt estrany fora d'Escandin\xc3\xa0via (tot i que tamb\xc3\xa9 es troba a Isl\xc3\xa0ndia i la pen\xc3\xadnsula de Kamtxatka)._NEWLINE_En elevacions encara m\xc3\xa9s baixes, a l'estatge basal, els boscos s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s densos (mitjana-baixa vegetaci\xc3\xb3 boreal) i els arbres s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s alts (8\xe2\x80\x9320 m, excepcionalment 30 m), amb m\xc3\xa9s esp\xc3\xa8cies incl\xc3\xb2s el pi roig i el tr\xc3\xa8mol. En alguns casos molts dels boscos de les terres baixes properes als fiords de la Noruega occidental tamb\xc3\xa9 inclouen l'avet roig (tant l'avet roig com l'avet de Sitka s\xc3\xb3n plantats habitualment per raons econ\xc3\xb2miques). En aquests boscos temperats tamb\xc3\xa9 es troben esp\xc3\xa8cies com el roure p\xc3\xa8nol (Quercus robur), el freixe de fulla gran (Fraxinus excelsior), el teix (Taxus baccata), Ilex i el til\xc2\xb7ler de fulla petita, a m\xc3\xa9s del pi, el tr\xc3\xa8mol i el bedoll. Aix\xc3\xad doncs, hi hi ha una gran varietat de condicions ambientals dins d'aquesta ecoregi\xc3\xb3; des del bosc temperat prop dels fiords amb una temporada de creixement de 6 mesos fins a les muntanyes m\xc3\xa9s altes amb glaceres i camps de neu que no es fonen fins a mitjan estiu.\n_START_SECTION_\nFlora i fauna\n_START_PARAGRAPH_\nFlora: Hi ha moltes esp\xc3\xa8cies de plantes alpines en aquesta regi\xc3\xb3 que no es troben en cap altre lloc d'Europa, sin\xc3\xb3 sovint a l'\xc3\x80rtic i, de vegades, a les zones de muntanya de l'Am\xc3\xa8rica del Nord. A m\xc3\xa9s dels bedolls hi trobem tr\xc3\xa8mol, pi roig, ginebre com\xc3\xba, vern pil\xc3\xb3s, moixera, gatsaule i gatzer\xc3\xad. Alguns dels herbaris caracter\xc3\xadstics s\xc3\xb3n Aconitum lycoctonum, Vaccinium microcarpum i la m\xc3\xb3ra vermella, aquesta \xc3\xbaltima creixent habitualment als nombrosos pantans._NEWLINE_La fauna inclou depredadors com el golut, l'\xc3\xb3s bru, el linx n\xc3\xb2rdic, el llop, la guineu roja i l'ermini. La guineu \xc3\xa0rtica est\xc3\xa0 en perill d'extinci\xc3\xb3 en aquesta zona, per\xc3\xb2 hi ha esfor\xc3\xa7os per intentar salvar l'esp\xc3\xa8cie. Entre els herb\xc3\xadvors trobem ren salvatge (nom\xc3\xa9s a les muntanyes del centre de Noruega, els rens del nord s\xc3\xb3n semi-domesticats), el cabirol i el c\xc3\xa9rvol com\xc3\xba (a les terres baixes, a la part sud de l'ecoregi\xc3\xb3); l'herb\xc3\xadvor gran m\xc3\xa9s com\xc3\xba \xc3\xa9s l'ant (majorit\xc3\xa0riament per sota del l\xc3\xadmit arbori). El lemmini, el talp\xc3\xb3, l'esquirol i la llebre s\xc3\xb3n comuns, i la ll\xc3\xbadria comuna \xc3\xa9s comuna a prop dels fiords i en molts rius, especialment al nord. A Dovrefjell hi ha uns 150 bous mesquers que van ser transportats des de Groenl\xc3\xa0ndia durant la d\xc3\xa8cada del 1930, ja que l'esp\xc3\xa8cie s'havia extingit a Escandin\xc3\xa0via._NEWLINE_Hi ha una rica avifauna; la majoria dels ocells s\xc3\xb3n migratoris, per\xc3\xb2 alguns, com la perdiu blanca, es mantenen durant tot l'any. Entre les esp\xc3\xa8cies d'ocells hi ha el falc\xc3\xb3 grif\xc3\xb3 i el pigarg cuablanc. Hi ha molts llacs amb truita i truita alpina, i els rius tenen truita de rierol i salm\xc3\xb3."