b'\n_START_ARTICLE_\nMuseu Nacional Arqueol\xc3\xb2gic de Tarragona\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl Museu Nacional Arqueol\xc3\xb2gic de Tarragona es va formar durant la primera meitat del segle XIX. El primer projecte \xc3\xa9s del 1940 i el que finalment es realitz\xc3\xa0 fou el de 1943. Ha estat des dels seus or\xc3\xadgens el centre de recuperaci\xc3\xb3 i conservaci\xc3\xb3 del patrimoni arqueol\xc3\xb2gic de Tarragona i de la seva \xc3\xa0rea d\'influ\xc3\xa8ncia. Tot i que algunes de les peces que actualment formen part de les col\xc2\xb7leccions del museu s\xc3\xb3n conegudes des dels segles XVI, XVII i XVIII - o fins i tot d\'\xc3\xa8poques anteriors - la major part dels seus fons han estat recuperats en els \xc3\xbaltims cent cinquanta anys, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la construcci\xc3\xb3 del port contemporani i de l\'extraordinari creixement urban\xc3\xadstic de la ciutat de Tarragona._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la p\xc3\xa8rdua o la dispersi\xc3\xb3 de les primeres col\xc2\xb7leccions de materials arqueol\xc3\xb2gics, el precedent directe m\xc3\xa9s antic \xc3\xa9s el "Museu d\'Antiguitats" creat al si de l\'Acad\xc3\xa8mia de Dibuix - que depenia de la Societat Econ\xc3\xb2mica d\'Amics del Pa\xc3\xads - i endegat per Vicen\xc3\xa7 Roig \xe2\x80\x9cVicent\xc3\xb3\xe2\x80\x9d pels volts de 1834-1837. L\'any 1845 aquest museu va passar a tenir car\xc3\xa0cter p\xc3\xbablic arran del seu trasp\xc3\xa0s a la comissi\xc3\xb3 provincial de monuments, organisme oficial constitu\xc3\xaft l\'any 1844. El 1849 es van unir en un mateix local aquest museu i el que anava formant des de 1844 la Societat Arqueol\xc3\xb2gica Tarraconense amb materials procedents en bona part dels treballs realitzats a la pedrera del port; l\'any 1852 va apar\xc3\xa8ixer el primer cat\xc3\xa0leg del conjunt de peces exposades en aquest museu. Cal destacar, en la segona meitat del segle XIX, la tasca de salvament i de recuperaci\xc3\xb3 portada a terme pel primer director del museu arqueol\xc3\xb2gic, Bonaventura Hern\xc3\xa1ndez Sanahuja, reflectida en el segon cat\xc3\xa0leg publicat pel seu successor, \xc3\x81ngel del Arco y Molinero (1894)._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de tot un seguit de problemes que van provocar tancaments intermitents, el museu es consolid\xc3\xa0 definitivament ocupant, durant m\xc3\xa9s de cent anys, part de l\'actual edifici de l\'ajuntament a la pla\xc3\xa7a de la Font. El 1960 es trasllad\xc3\xa0 a l\'edifici que ocupa actualment, bastit de nova planta com a museu, sobre un llen\xc3\xa7 de la muralla romana. L\'any 1982 el MNAT pass\xc3\xa0 a dependre, quant a la seva gesti\xc3\xb3, del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, a partir de l\'aprovaci\xc3\xb3 de l\'Estatut d\'Autonomia i del trasp\xc3\xa0s de compet\xc3\xa8ncies. Des de l\'any 2003 el MNAT forma part, juntament amb el Museu d\'Arqueologia de Catalunya, de l\'Entitat Aut\xc3\xb2noma Museus d\'Arqueologia, creada amb l\'objectiu d\'impulsar i coordinar al m\xc3\xa0xim nivell les iniciatives vinculades amb la recerca, la conservaci\xc3\xb3 i la difusi\xc3\xb3 del patrimoni arqueol\xc3\xb2gic._NEWLINE_El primer director del museu fou Vicen\xc3\xa7 Roig i Basora (1762-1837), que inici\xc3\xa0 el "Museo de Antig\xc3\xbcedades de Tarragona" pels volts de 1834-1836. Els \xc3\xbaltims directors han estat Francesc Tarrats Bou (n.1951) des del 17 de setembre de 1979, Josep Maria Carret\xc3\xa9 Nadal (n.1963) des del 18 de febrer de 1997, Francesc Tarrats Bou des de l\'1 d\'octubre de 1999, Pilar Sada Castillo (n. 1954) des del 29 de febrer de 2004 i Francesc Tarrats Bou n\'\xc3\xa9s el director des del 28 d\'abril de 2006.\n_START_SECTION_\nCentres\n_START_PARAGRAPH_\nL\'edifici central, on hi ha l\'exposici\xc3\xb3 permanent, \xc3\xa9s un b\xc3\xa9 cultural d\'inter\xc3\xa8s nacional. Es tracta d\'un edifici emblem\xc3\xa0tic tant per l\'immoble com tamb\xc3\xa9 pel contingut de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3. El disseny exterior amb pedra escairada que s\'integra perfectament amb la resta d\'habitatges de la zona com tamb\xc3\xa9 amb les restes de la muralla romana, donat que fou dissenyat per les peces que hi ha al seu interior es veu una harmonia entre les sales i la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 les restes romanes. Cal destacar la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 zenital d\'algunes sales com tamb\xc3\xa9 del gran nombre de finestrals. Situat damunt d\'un tur\xc3\xb3 que domina el mar, el valor d\'aquesta obra consisteix en la seva perfecta integraci\xc3\xb3 amb el voltant, ja que per la seva construcci\xc3\xb3 es va utilitzar pedra de la pedrera del M\xc3\xa8dol de caracter\xc3\xadstiques iguals que la muralla romana, que li serveix de base. T\xc3\xa9 planta baixa i dos pisos, a m\xc3\xa9s d\'un soterrani que correspon a la planta baixa del passeig Sant Antoni, a causa del desnivell del terreny. Presenta una doble cornisa que redueix considerablement l\'al\xc3\xa7ada real i la part frontal. Elements neocl\xc3\xa0ssics i obertures funcionals per a aconseguir el m\xc3\xa0xim d\'il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 natural al museu.\n_START_SECTION_\nExposici\xc3\xb3 permanent\n_START_PARAGRAPH_\nEl Museu Nacional Arqueol\xc3\xb2gic de Tarragona \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s antic de Catalunya en la seva especialitat. El 1960 es trasllad\xc3\xa0 a l\'edifici que ocupa actualment, edificat de nova planta com a Museu, amb la particularitat que al subs\xc3\xb2l es conservava un fragment del llen\xc3\xa7 de la muralla, que es va conservar in situ._NEWLINE_Al llarg dels anys transcorreguts des de la seva inauguraci\xc3\xb3, el museu va anar incorporant canvis puntuals per tal d\'adaptar-se a les noves necessitats, per\xc3\xb2 fou el 1993, amb motiu de la celebraci\xc3\xb3 del XIV Congr\xc3\xa9s Internacional d\'arqueologia Cl\xc3\xa0ssica a Tarragona (6-11 de setembre de 1993), quan el Museu va ser objecte d\'una s\xc3\xa8rie d\'obres de reforma, tant des del punt de vista estructural com museogr\xc3\xa0fic. El Museu Nacional Arqueol\xc3\xb2gic mostra en les seves col\xc2\xb7leccions una clara vocaci\xc3\xb3 romanista. La import\xc3\xa0ncia hist\xc3\xb2rica i monumental de la ciutat de T\xc3\xa0rraco i la problem\xc3\xa0tica arqueol\xc3\xb2gica urbana que comporta el jaciment han orientat els esfor\xc3\xa7os investigadors del Museu cap a aquesta etapa hist\xc3\xb2rica._NEWLINE_Els materials procedeixen b\xc3\xa0sicament dels treballs d\'urbanitzaci\xc3\xb3, privats i p\xc3\xbablics, de les troballes casuals i de les aportacions particulars, si m\xc3\xa9s no fins a la tercera d\xc3\xa8cada del segle XX. Aquesta tend\xc3\xa8ncia canviar\xc3\xa0 substancialment a partir de les excavacions met\xc3\xb2diques que Joan Serra i Vilar\xc3\xb3 portar\xc3\xa0 a terme al F\xc3\xb2rum de la Col\xc3\xb2nia i a la Necr\xc3\xb2polis Paleocristiana (1926-1933). Despr\xc3\xa9s d\'un petit lapsus provocat per la Guerra Civil i la immediata postguerra, la ciutat va cr\xc3\xa9ixer r\xc3\xa0pidament -i de forma poc controlada- durant els anys cinquanta i, sobretot, durant els seixanta i bona part dels setanta: aix\xc3\xb2 va fer que les troballes casuals tornessin a ser majorit\xc3\xa0ries, llevat d\'algunes intervencions en zones molt concretes (Amfiteatre, vil\xc2\xb7la romana de Centcelles, "Torre de Pilats", vil\xc2\xb7la romana dels Munts, pla\xc3\xa7a d\'en Rovellat, etc.)._NEWLINE_Des de 1978 i, especialment, des de la creaci\xc3\xb3 del Servei d\'Arqueologia de la Generalitat (1981), les intervencions arqueol\xc3\xb2giques -programades o d\'urg\xc3\xa8ncia- s\xc3\xb3n gaireb\xc3\xa9 l\'\xc3\xbanica font d\'ingr\xc3\xa9s del museu, amb un augment molt considerable de dip\xc3\xb2sits procedents d\'excavacions de la mateixa ciutat, dels principals monuments i d\'altres zones d\'inter\xc3\xa8s de la ciutat i de la rodalia (Teatre, Casa del Mar, Circ, Parc de la Ciutat, Amfiteatre, carrer d\'en Vila-roma, carrer de Pere Martell, etc.). El museu ha esdevingut, aix\xc3\xad, el centre de conservaci\xc3\xb3 i difusi\xc3\xb3 d\'uns testimonis materials que il\xc2\xb7lustren el proc\xc3\xa9s de romanitzaci\xc3\xb3 de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica i que, en definitiva, han de fer entenedores les formes de vida d\'aquest per\xc3\xadode.\n_START_SECTION_\nServeis centrals\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'un edifici bastit a l\'extrem nord-oriental del conjunt de la Necr\xc3\xb2polis Paleocristiana, que constitueix el nucli central dels serveis del Museu Nacional Arqueol\xc3\xb2gic de Tarragona, on es troben la biblioteca, l\'arxiu documental i fotogr\xc3\xa0fic i els serveis t\xc3\xa8cnics i administratius del museu, aix\xc3\xad com espais per al treball d\'investigaci\xc3\xb3._NEWLINE_Ocupa una superf\xc3\xadcie de 310 m\xc2\xb2 i consta de cinc plantes, amb una superf\xc3\xadcie total edificada de 1.600 m\xc2\xb2. Les dues plantes inferiors estan ocupades pels magatzems. La planta tercera, al nivell de l\'avinguda de Ram\xc3\xb3n y Cajal \xc3\xa9s on hi ha l\'entrada i la biblioteca. La quarta planta alberga els serveis t\xc3\xa8cnics i administratius del museu. Finalment, el pis superior compta amb uns tallers per a la restauraci\xc3\xb3 i per al treball d\'investigaci\xc3\xb3._NEWLINE_La biblioteca, originada al final del segle XIX per a \xc3\xbas intern del museu, a partir dels anys 30 del segle passat comen\xc3\xa7a a definir-se com un servei p\xc3\xbablic, desenvolupant-se a partir dels anys 40 fins a l\'actualitat, moment en qu\xc3\xa8 d\xc3\xb3na servei tant al personal del museu com a la comunitat investigadora i al p\xc3\xbablic en general, gestionant una important col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 dels \xc3\xa0mbits tem\xc3\xa0tics propers al museu, com ara l\'arqueologia cl\xc3\xa0ssica, la hist\xc3\xb2ria antiga, la hist\xc3\xb2ria de l\'art i la museologia.\n_START_SECTION_\nRecerca\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels eixos d\'actuaci\xc3\xb3 del museu \xc3\xa9s la recerca centrada en els \xc3\xa0mbits relacionats \xe2\x80\x93directament o indirecta\xe2\x80\x93 amb la seva tem\xc3\xa0tica i el seu espai territorial: Tarraco i l\'ager Tarraconensis \xe2\x80\x93des dels antecedents de la cultura ib\xc3\xa8rica (segles VI-V aC) fins a la fi del per\xc3\xadode visig\xc3\xb2tic (segles VII-VIII dC)\xe2\x80\x93 constitueixen el seu eix preferencial integrat, per\xc3\xb2, en el marc general de la hist\xc3\xb2ria d\'Hisp\xc3\xa0nia i de la Mediterr\xc3\xa0nia en \xc3\xa8poca romana.'