b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria dels gitanos\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria dels gitanos, que tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n coneguts com a poble rom (nom que es donen ells mateixos), roma, roman\xc3\xad o roman\xc3\xb3, \xc3\xa9s encara actualment objecte de controv\xc3\xa8rsia. Hi ha diverses raons que ho expliquen. En primer lloc, la cultura gitana \xc3\xa9s fonamentalment no escrita, com ocorre en moltes cultures del m\xc3\xb3n, de manera que no han conservat per escrit la seva proced\xc3\xa8ncia i els seus avatars. La seva hist\xc3\xb2ria ha estat estudiada sempre pels no roman\xc3\xads, freq\xc3\xbcentment a trav\xc3\xa9s d\'un punt de vista fortament etnocentrista. Els primers moviments migratoris daten del segle X, de manera que molta informaci\xc3\xb3 s\'ha perdut, si b\xc3\xa9 es pot suposar que alguna vegada va existir. Cal assenyalar, tamb\xc3\xa9, que els primers grups gitanos arribats a Europa occidental fantasiaven sobre els seus or\xc3\xadgens i s\'atribu\xc3\xafen una proced\xc3\xa8ncia misteriosa i llegend\xc3\xa0ria, en part com a estrat\xc3\xa8gia de protecci\xc3\xb3 enfront d\'una poblaci\xc3\xb3 davant la qual eren minoria, en part com a posada en escena dels seus espectacles i activitats._NEWLINE_Un altre problema que s\'ha de tenir en compte \xc3\xa9s que la pertinen\xc3\xa7a (o no) a la comunitat roman\xc3\xad \xc3\xa9s una q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 disputada. No hi ha una delimitaci\xc3\xb3 clara dins la mateixa comunitat (ni a fora) sobre qui \xc3\xa9s gitano i qui no ho \xc3\xa9s._NEWLINE_Les principals fonts d\'informaci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n els testimonis escrits, les an\xc3\xa0lisis ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques i la gen\xc3\xa8tica de poblacions. En aquest sentit, l\'an\xc3\xa0lisi del genoma pertanyent a 13 grups de gitanos europeus, publicat l\'any 2012 per investigadors de la Universitat Erasmus de Rotterdam, va evidenciar que la migraci\xc3\xb3 dels gitanos, des del seu origen inicial al nord-oest de l\'\xc3\x8dndia, va comen\xc3\xa7ar fa uns 1.500 anys.\n_START_SECTION_\nEl terme gitano i la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 del seu origen geogr\xc3\xa0fic\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme catal\xc3\xa0 "gitano" \xc3\xa9s una corrupci\xc3\xb3 d\'egiptano, aplicat a aquest poble per creure err\xc3\xb2niament que procedia d\'Egipte. Al segle XVIII, l\'estudi de la llengua roman\xc3\xad, pr\xc3\xb2pia dels gitanos, confirm\xc3\xa0 que es tractava d\'una llengua \xc3\xadndica, molt similar al panjabi o a l\'hindi occidental. Aix\xc3\xb2 va demostrar que l\'origen del poble gitano es troba en el nord-oest del subcontinent indi, a la zona en la qual actualment es troba la frontera entre els estats moderns de l\'\xc3\x8dndia i Pakistan. Aquest descobriment ling\xc3\xbc\xc3\xadstic s\'ha vist, a m\xc3\xa9s, sostingut per estudis gen\xc3\xa8tics.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens llegendaris\n_START_PARAGRAPH_\nLa proced\xc3\xa8ncia dels gitanos ha estat objecte de tota mena de fantasies. Han estat considerats descendents de Ca\xc3\xadn, o relacionats amb el llinatge de Cam. Algunes tradicions els han identificat amb mags caldeus de S\xc3\xadria, o amb una tribu d\'Israel extraviada en l\'Egipte fara\xc3\xb2nic. Una antiga llegenda balc\xc3\xa0nica els fa els ferrers (o els lladres) dels claus de Crist, motiu pel qual haurien estat condemnats a vagar pel m\xc3\xb3n, si b\xc3\xa9 no hi ha cap prova que situ\xc3\xaf els gitanos en l\'Orient Mitj\xc3\xa0 en aquella \xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nPrimer moviment migratori del segle X\n_START_PARAGRAPH_\nEls estudis gen\xc3\xa8tics i ling\xc3\xbc\xc3\xadstics semblen confirmar que els roman\xc3\xads s\xc3\xb3n originaris del subcontinent indi, possiblement de la regi\xc3\xb3 del Panjab. La causa de la seva di\xc3\xa0spora continua essent un misteri. Unes teories suggereixen que foren origin\xc3\xa0riament individus pertanyents a una casta inferior reclutats i enviats a lluitar a l\'oest contra la penetraci\xc3\xb3 musulmana. O potser els mateixos musulmans conqueriren els roman\xc3\xads, els esclavitzaren i els portaren a l\'oest, on formaren una comunitat separada. Aquesta darrera hip\xc3\xb2tesi es basa en un relat de Mahmud de Ghazni, que informa de 50.000 presoners durant una invasi\xc3\xb3 turco-persa del Sindh i del Punjab. El motiu pel qual els roman\xc3\xads escolliren viatjar a l\'oest en lloc de tornar a la seva terra \xc3\xa9s un altre enigma, encara que l\'explicaci\xc3\xb3 pot haver estat el servei militar sota el poder musulm\xc3\xa0._NEWLINE_El que \xc3\xa9s acceptat per la majoria d\'investigadors \xc3\xa9s que els roman\xc3\xads podrien haver abandonat l\'\xc3\x8dndia al voltant de l\'any 1000, i haver travessat el que actualment \xc3\xa9s Afganistan, Iran, Arm\xc3\xa8nia i Turquia. Diversos pobles similars als gitanos viuen actualment a l\'\xc3\x8dndia, aparentment originaris de l\'estat des\xc3\xa8rtic de Rajasthan, i a la vegada, poblacions gitanes, aix\xc3\xad reconegudes pels mateixos gitanos, viuen encara a l\'Iran amb el nom de luris._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 les proves documentals comencen a ser fiables nom\xc3\xa9s a partir del segle XIV, alguns autors contemporanis consideren que les primeres dades sobre els gitanos serien del segle IX; algunes refer\xc3\xa8ncies semblen indicar-ho: un text que relata com Santa Anast\xc3\xa0sia d\'Egina repart\xc3\xad menjar a Tr\xc3\xa0cia a uns \xc2\xabestrangers anomenats atsigani\xc2\xbb (del grec \xce\x91\xcf\x84\xcf\x83\xce\xaf\xce\xbd\xce\xb3\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82\') durant la fam del segle IX, en plena \xc3\xa8poca bizantina. Fins i tot abans, a principis del mateix segle, l\'any 803, Te\xc3\xb2fanes el Confessor escriu que l\'emperador Nic\xc3\xa8for I va utilitzar l\'ajuda d\'uns atsigani, que amb la seva m\xc3\xa0gia l\'haurien ajudat a contenir una revolta popular. _NEWLINE_\xc2\xabAtsinganoi\xc2\xbb va ser un terme usat tamb\xc3\xa9 per a referir-se a endevins ambulants i ventr\xc3\xadlocs i fetillers que visitaren l\'emperador Constant\xc3\xad el 1054. Un text hagiogr\xc3\xa0fic (Vida de Sant Jordi anacoreta) explica com els \xc2\xabatsigani\xc2\xbb foren cridats per Constant\xc3\xad per ajudar-lo a netejar els boscs de feres. M\xc3\xa9s endavant serien descrits com fetillers i malfactors i acusats de tractar d\'enverinar el gos llebrer favorit de l\'emperador. L\'extensi\xc3\xb3 d\'aquest terme generaria els substantius moderns de tzigane, Zigeuner, zingari i z\xc3\xadngaros._NEWLINE_Una narraci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rico-llegend\xc3\xa0ria del segle X titulada Cr\xc3\xb2nica Persa, de Hazma de Ispaham, esmenta alguns m\xc3\xbasics sol\xc2\xb7licitats al rei de l\'\xc3\x8dndia, als quals anomen\xc3\xa0 zott. El Llibre dels Reis (o Shahnameh, datat del 1010), del poeta Firdusi, explica una hist\xc3\xb2ria semblant: uns quants milers de Zott, Rom o Dom (\xc2\xabhomes\xc2\xbb) haurien marxat de l\'actual Sindh (potser del riu Indus) amb l\'objecte d\'entretenir al rei de P\xc3\xa8rsia amb els seus espectacles._NEWLINE_Des d\'aquell moment, despr\xc3\xa9s d\'una llarga estada en aquesta regi\xc3\xb3, i descrits ja com un poble que refusava viure de l\'agricultura, s\'haurien escampat en dos grups migratoris: un cap al sud-oest i Egipte, l\'altre cap al nord-oest i Europa._NEWLINE_En tot cas, no hi ha un consens sobre la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3, per\xc3\xb2 l\'opini\xc3\xb3 m\xc3\xa9s estesa es veu avalada per les seg\xc3\xbcents proves de l\'origen asi\xc3\xa0tic dels gitanos:\n_START_SECTION_\nProves ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques de la migraci\xc3\xb3 gitana\n_START_PARAGRAPH_\nD\'acord amb els estudis de Terrence Kaufman (1973) l\'origen de la llengua roman\xc3\xad, basat en els dialectes europeus, pot ubicar-se a l\'\xc3\x8dndia central i, posteriorment, poden documentar-se pr\xc3\xa9stecs ling\xc3\xbc\xc3\xadstics que ha anat adquirint en els territoris per on migrava, que anirien des del segle II aC al s. XIV dC: aix\xc3\xad t\xc3\xa9 pr\xc3\xa9stecs del persa a causa del seu pas per P\xc3\xa8rsia, per\xc3\xb2 no de l\'\xc3\xa0rab, cosa que demostra que el seu pas per P\xc3\xa8rsia va ser anterior a la seva islamitzaci\xc3\xb3 cap al 900 dC. De cap al s. XI-XII t\xc3\xa9 pr\xc3\xa9stecs de lleng\xc3\xbces del Caucas (osset, georgi\xc3\xa0 i armeni). Despr\xc3\xa9s es detecta la migraci\xc3\xb3 cap a Turquia, on rep pr\xc3\xa9stecs del grec, per\xc3\xb2 no del turc, cosa que indica que el seu pas va ser anterior a la invasi\xc3\xb3 turca. Cap al 1300 dC es produiria l\'entrada en els Balcans, on adquir\xc3\xad pr\xc3\xa9stecs de les lleng\xc3\xbces eslaves. Posteriorment els dialectes europeus del roman\xc3\xad es divideixen, encara que Kaufmann indica una distinci\xc3\xb3 entre els que tenen influ\xc3\xa8ncia l\xc3\xa8xica del roman\xc3\xa8s i els que no, que serien els gitanos de Bulg\xc3\xa0ria i els d\'Espanya.\n_START_SECTION_\nProves gen\xc3\xa8tiques de l\'origen asi\xc3\xa0tic dels gitanos\n_START_PARAGRAPH_\nEls estudis gen\xc3\xa8tics corroboren l\'evid\xc3\xa8ncia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica que situa l\'origen del poble gitano en el subcontinent Indi._NEWLINE_Estudis gen\xc3\xa8tics fets en gitanos b\xc3\xbalgars, b\xc3\xa0ltics i valacs suggereixen que prop del 50% dels cromosomes Y de l\'ADN mitocondrial pertanyen a l\'haplogrup home H i a l\'haplogrup dona M, \xc3\xa0mpliament estesos a l\'\xc3\x80sia del Sud i \xc3\x80sia Central. Els homes es corresponen majorit\xc3\xa0riament amb els haplogrups H (50%), I (22%) i J2 (14%), Rlb (7%); les dones al H (35%), M (26%), U3 (10%), X (7%), i altres (20%). Aquests haplogrups s\xc3\xb3n estranys en els no gitanos, i la resta es troben estesos per tota Europa. Els haplogrups femenins U2 i U7 pr\xc3\xa0cticament no existeixen en les dones gitanes, per\xc3\xb2 estan presents en \xc3\x80sia del Sud (prop de l\'11%-35%)._NEWLINE_Es pot calcular que aproximadament la meitat del patrimoni gen\xc3\xa8tic gitano \xc3\xa9s semblant al dels grups europeus circumdants. Per\xc3\xb2 els homes gitanos del grup sinti d\'Europa Central s\xc3\xb3n H (20%), J2 (20%) amb una freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia elevada de R2 (50%), freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia que es troba tamb\xc3\xa9 a l\'\xc3\x8dndia, concretament a Bengala Occidental i entre els cingalesos de Sri Lanka. El marcador M217, present en un 1,6% dels homes gitanos, es troba tamb\xc3\xa9 a Bengala Occidental (Kivisild et alter, 2003). Els haplogrups L que es troben en el 10% dels indis i pakistanesos no es donen entre els gitanos (l\'equip de Greshman no sembla haver investigat l\'haplogrup L), aix\xc3\xad com tampoc en els originaris de Bengala Occidental. A partir de la base de dades YHRD (Y Chromosome Haplotype Reference Database), es pot comprovar que algunes poblacions gitanes europees tenen un gran percentatge de haplogrups masculins R1A1. Les dades de YHRD donen poques correspond\xc3\xa8ncies en general amb la poblaci\xc3\xb3 del subcontinent, per\xc3\xb2 una alta correlaci\xc3\xb3 en l\'haplogrup H amb la comunitat d\'origen sudasi\xc3\xa0tic de Londres, en la que hi ha un percentatge molt alt d\'individus procedents de Bengala Occidental i de Sri Lanka._NEWLINE_Les recerques gen\xc3\xa8tiques de Luba Kalaydjieva mostren que el grup original aparegu\xc3\xa9 fa unes 32-40 generacions, i que aquest grup era petit, de nom\xc3\xa9s uns 1.000 individus.\n_START_SECTION_\nEstada a l\'\xc3\x80sia Menor en el segle XIV\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1322 un frare francisc\xc3\xa0 anomenat Sim\xc3\xb3 Simeonis descriu un poble amb caracter\xc3\xadstiques similars als "atsigani" que vivia a Creta, i el 1350 Ludolphus de Sudheim esmenta un poble semblant, amb un \xc3\xbanic llenguatge, al que anomena "mandapolos", una paraula que segons es pensa deriva del grec "mantes" (profeta o endevinador). Cap al 1360, un feu gitano independent (anomenat el Feudum Acinganorum) s\'establ\xc3\xad a Corf\xc3\xba i es convert\xc3\xad en una \xc2\xabcomunitat estable, i una important i consolidada part de l\'economia\xc2\xbb. At\xc3\xa8s que la regi\xc3\xb3 ocupada per aquestes comunitats roman\xc3\xads era anomenada \xc2\xabel petit Egipte\xc2\xbb, els pelegrins que el travessaven per anar a Terra Santa estengueren per tota Europa l\'apel\xc2\xb7latiu d\'\xc2\xabegipcians\xc2\xbb, d\'on provindrien els noms d\'egitanos, gitanos, gitans, egypsies i gypsies. A m\xc3\xa9s dels assentaments grecs est\xc3\xa0 documentada una llarga estada en els Balcans, en terres de serbis, b\xc3\xbalgars i romanesos, en el segle XIV.\n_START_SECTION_\nEl segle XV, la primera gran di\xc3\xa0spora\n_START_PARAGRAPH_\nA causa de les incessants guerres entre bizantins i pobles t\xc3\xa0rtars i turcs, els gitanos iniciaren una nova migraci\xc3\xb3, la primera que est\xc3\xa0 documentada. Les proves ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques permeten la reconstrucci\xc3\xb3 d\'aquesta nova peregrinaci\xc3\xb3. Partint del fet que els gitanos haurien abandonat l\'\xc3\x8dndia, i d\'all\xc3\xad haurien passat a l\'Iran i al nord de la Mar C\xc3\xa0spia, se suposa que m\xc3\xa9s endavant haurien pres dues rutes: la primera des d\'Arm\xc3\xa8nia fins a Bizanci (el que explicaria la pres\xc3\xa8ncia de vocabulari grec medieval en la llengua dels gitanos), i l\'altra a trav\xc3\xa9s de S\xc3\xadria i Orient Pr\xc3\xb2xim i el Mediterrani (de la qual quedarien vestigis de vocabulari \xc3\xa0rab). Rere la seva estada en els Balcans, la llengua gitana absorb\xc3\xad vocabulari germ\xc3\xa0nic, per\xc3\xb2 l\'abs\xc3\xa8ncia d\'aquesta resta ling\xc3\xbc\xc3\xadstica en els gitanos espanyols fa pensar que la migraci\xc3\xb3 es divid\xc3\xad en dues abans d\'aquest assentament centroeuropeu. Una s\'hauria dirigit cap a l\'oest, a l\'interior d\'Europa, i l\'altra cap al sud, cap a S\xc3\xadria. La primera branca s\'hauria est\xc3\xa8s per tot el continent europeu, mentre que la segona hauria travessat \xc3\x80frica del Nord per a tornar a apar\xc3\xa8ixer a Europa despr\xc3\xa9s de travessar l\'estret de Gibraltar en el segle XV; i tots dos corrents migratoris es van retrobar en algun punt del sud d\'Europa. D\'aquesta manera, l\'arribada dels gitanos a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 un assumpte controvertit que es veur\xc3\xa0 m\xc3\xa9s endavant._NEWLINE_El cert \xc3\xa9s que la migraci\xc3\xb3 va ser massiva i molt r\xc3\xa0pida, i va ser objecte d\'una acollida desigual. Al segle XV hi comen\xc3\xa7a a haver gitanos arreu d\'Europa i aix\xc3\xad ho confirmen els documents. El 1416 s\'informa de la pres\xc3\xa8ncia de gitanos a Romania, a Boh\xc3\xa8mia (Rep\xc3\xbablica Txeca) i a Lindau (Alemanya). El 1417 el rei de Boh\xc3\xa8mia Segimon I els conced\xc3\xad un salconduit, i entre 1418 i 1419 els gitanos ja circulaven per l\'actual Confederaci\xc3\xb3 Helv\xc3\xa8tica. Entraren a Fran\xc3\xa7a el 1419, i el 12 d\'agost un grup arrib\xc3\xa0 a les portes de Sisteron i despr\xc3\xa9s circul\xc3\xa0 per la Proven\xc3\xa7a. El gener de 1420 estaven a Brussel\xc2\xb7les, i l\'octubre a Flandes i el nord de Fran\xc3\xa7a. El 1421 arribaren a Bruges i despr\xc3\xa9s baixaren a Arr\xc3\xa0s. El 18 de juliol d\'aquest mateix any un grup arrib\xc3\xa0 a Bolonya per a sol\xc2\xb7licitar al Papa un salconduit com a pelegrins cristians. A Espanya s\'informa de la seva pres\xc3\xa8ncia per primera vegada el 1415, i el 8 de maig de 1425 se\'ls troba a Saragossa. El 1427 ja es trobaven a Roma._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 el 1427 es produ\xc3\xad una de les arribades de gitanos millor documentada, conservada en l\'obra \xc2\xabTemoignage d\'un bourgeois de Paris\xc2\xbb. El 12 d\'agost d\'aquest any arribaren a Par\xc3\xads, on causaren sensaci\xc3\xb3 pel seu aspecte miserable i estrany, i la gent acud\xc3\xad en massa per a veure com endevinaven el futur. Vivien de la m\xc3\xa0gia i dels petits robatoris, fins que el bisbe els expuls\xc3\xa0 el setembre d\'aquell mateix any i marxaren en direcci\xc3\xb3 a Pontoise. Segons Helena S\xc3\xa1nchez Ortega aquesta cr\xc3\xb2nica resumeix el quadre de tipificaci\xc3\xb3 negativa dels gitanos que s\'hauria de mantenir fins als nostres dies._NEWLINE_El seu periple europeu no es va detenir, i el 1430 circulaven per tota Fran\xc3\xa7a sota una acollida desigual: Arle, Brinh\xc3\xb2la, Metz, Troyes, Grenoble, Nevers, Romans, Colmar, Orleans i Le Luc. El 1435 van ser vists a Santiago de Compostela, i el 1462 se\xe2\x80\x99ls va rebre amb honors a Ja\xc3\xa9n. Su\xc3\xafssa els expuls\xc3\xa0 el 1471. El 1493 estaven a Madrid. En aquesta ciutat en el Concejo \xc2\xab\xe2\x80\xa6acordaron de dar limosna a los de Egibto porque a ruego de la Villa pasaron delante, diez reales, para evitar los da\xc3\xb1os que pudieran hazer trezientas personas que ven\xc3\xadan\xe2\x80\xa6\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nEl segle XVI i el comen\xc3\xa7ament de la persecuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl segle XV pot ser considerat com l\'edat d\'or dels gitanos a Europa. Vagaven de vila en vila, i encara que \xc3\xa9s cert que foren sovint expulsats cal esperar al segle XVI perqu\xc3\xa8 hi hagu\xc3\xa9s una onada de persecuci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s comparable a l\'antijudaisme secular dels europeus. En el segle XV els estereotips negatius encara no estaven arrelats, i entre l\'hostilitat i la fascinaci\xc3\xb3 la cultura roman\xc3\xad es dispers\xc3\xa0 pel continent, mesclant-se amb les cultures i els idiomes locals. Lentament es va anar convertint en un desafiament per als poders establerts, per a la poblaci\xc3\xb3 sedent\xc3\xa0ria i per a la religi\xc3\xb3 dominant._NEWLINE_Quan va tenir lloc el descobriment d\'Am\xc3\xa8rica, el 1492, els gitanos ja estaven estesos per tota Europa, on, malgrat una bona acollida inicial, comen\xc3\xa7aren a ser perseguits, marginats, expulsats, severament castigats, esclavitzats (com a Romania, on l\'esclavitud gitana no va ser abolida fins a 1864) o simplement exterminats. El desacord entre els no gitanos i els gitanos duraria des del segle XVI fins a l\'actualitat. Aix\xc3\xad, a Espanya, la pragm\xc3\xa0tica de Medina del Campo de l\'any 1499 els oblig\xc3\xa0 a abandonar la vida n\xc3\xb2mada. El 1500, el mateix any que entraren a Pol\xc3\xb2nia i R\xc3\xbassia, la Dieta d\'Augsburg els expuls\xc3\xa0 d\'Alemanya. El 1505 Jaume IV d\'Esc\xc3\xb2cia els conced\xc3\xad un salconduit i saltaren a Dinamarca. Arribaren a Su\xc3\xa8cia el 1512, i el 1514 a Anglaterra, d\'on se\'ls expulsaria, sota pena de mort el, el 1563. Abans d\'aix\xc3\xb2, a Espanya se\xe2\x80\x99ls va donar a "escollir" el 1539 entre la sedentaritzaci\xc3\xb3 o sis anys de galeres (pena consistent a remar for\xc3\xa7ats a les galeres reials), i el 1540 els bisbes de B\xc3\xa8lgica ordenaren la seva expulsi\xc3\xb3 sota pena de mort._NEWLINE_A partir de finals del segle XVI s\'aniran emetent a tota Europa pragm\xc3\xa0tiques, lleis i decrets contra la manera de vida dels gitanos. La din\xc3\xa0mica d\'aquestes disposicions ser\xc3\xa0 contradict\xc3\xb2ria (s\'obliga a sedentaritzar-se al mateix temps que s\'impedeix l\'entrada en moltes ciutats, s\'obliga a assimilar-se i a la vegada se\xe2\x80\x99ls concentra en determinats barris, s\'obliga a treballar en oficis reconeguts alhora que se\xe2\x80\x99ls impedeix l\'entrada en els gremis\xe2\x80\xa6). La tenacitat dels roman\xc3\xads, les seves estrat\xc3\xa8gies d\'ocultament, de multiocupacionalitat (com diu Teresa San Rom\xc3\xa1n), de seminomadisme o itiner\xc3\xa0ncia circumscrita, d\'adaptaci\xc3\xb3 a les circumst\xc3\xa0ncies canviants de la legislaci\xc3\xb3, la capacitat per travessar fronteres o per aliar-se a vegades amb la poblaci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2ctona realitzant treballs imprescindibles, fan que els gitanos de tota Europa es resisteixin a l\'assimilaci\xc3\xb3 i conservin els seus propis trets definitoris culturals m\xc3\xa9s o menys intactes fins al present._NEWLINE_Davant l\'abs\xc3\xa8ncia de testimonis escrits propis i el car\xc3\xa0cter negatiu dels testimonis aliens, resulten valuoses les refer\xc3\xa8ncies d\'un personatge peculiar que es va acostar al m\xc3\xb3n dels roman\xc3\xads amb inter\xc3\xa8s i curiositat rom\xc3\xa0ntica en la primera meitat del segle XIX: George Borrow. En els seus viatges per part d\'Europa com predicador protestant va tenir oportunitat de contactar amb grups gitanos la llengua dels quals va aprendre, traduint i fins i tot publicant l\'Evangeli en cal\xc3\xb3 (entre la seva producci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria es troba La Biblia en Espa\xc3\xb1a, llibre de viatges estudiat per Manuel Aza\xc3\xb1a).\n_START_SECTION_\nEl salt a Am\xc3\xa8rica, el segle XIX i la segona gran di\xc3\xa0spora\n_START_PARAGRAPH_\nEl salt dels roms a Am\xc3\xa8rica va anar paral\xc2\xb7lel a la mateixa di\xc3\xa0spora dels europeus. L\'incansable poble gitano emprengu\xc3\xa9, aleshores, una nova migraci\xc3\xb3. Est\xc3\xa0 plenament establert que el 1498, Crist\xc3\xb2for Colom, en el seu tercer viatge, embarc\xc3\xa0 quatre gitanos que arribaren al nou m\xc3\xb3n. Se sap, tamb\xc3\xa9, que Anglaterra i Esc\xc3\xb2cia enviaren partides de gitanos a les seves col\xc3\xb2nies d\'Am\xc3\xa8rica de Virg\xc3\xadnia, en el segle XVII i Louisiana. La pr\xc3\xa0ctica de la deportaci\xc3\xb3 a Am\xc3\xa8rica va ser seguida en el mateix segle per Portugal. Segons aquest autor, els roman\xc3\xads espanyols nom\xc3\xa9s podien viatjar a Am\xc3\xa8rica amb perm\xc3\xads expr\xc3\xa9s del rei. Felip II decret\xc3\xa0 el 1570 una prohibici\xc3\xb3 d\'entrada als gitanos a Am\xc3\xa8rica, i orden\xc3\xa0 la tornada dels que ja hi eren. Es coneix el cas d\'un ferrer roman\xc3\xad (Jorge Leal) que aconsegu\xc3\xad autoritzaci\xc3\xb3 per viatjar a Cuba el 1602. Cal esperar la pragm\xc3\xa0tica de 1783 perqu\xc3\xa8 els gitanos tinguessin perm\xc3\xads de resid\xc3\xa8ncia en qualsevol part d\'Espanya._NEWLINE_Entre finals del segle XVII i mitjans de segle XIX, es produ\xc3\xad un altre moviment cap a l\'oest d\'una nombrosa poblaci\xc3\xb3 roman\xc3\xad, fugint de l\'esclavitud o b\xc3\xa9 aprofitant la seva abolici\xc3\xb3 a Mold\xc3\xa0via i Val\xc3\xa0quia el 1860 o a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la recrudesc\xc3\xa8ncia de la persecuci\xc3\xb3 a Europa occidental (especialment a Fran\xc3\xa7a i Alemanya). Els gitanos emigraren a Am\xc3\xa8rica Llatina en un nombre que, com sempre, segueix essent un misteri. Segons Koen Peeters, la independ\xc3\xa8ncia de S\xc3\xa8rbia el 1878 acceler\xc3\xa0 aquesta sortida, i les causes que expliquen el nou \xc3\xa8xode massiu poden ser diverses: "En primer lloc, a la pressi\xc3\xb3 d\'assimilaci\xc3\xb3; en segon lloc, a les noves possibilitats en les seves activitats laborals; i, en tercer lloc, a motius comuns amb altres emigrants de S\xc3\xa8rbia, com poden ser, d\'una banda, la idea que al Nou M\xc3\xb3n tenien moltes possibilitats d\'aconseguir grans fortunes, les lleis que afavoriren la immigraci\xc3\xb3 o tamb\xc3\xa9 l\'aparici\xc3\xb3 de noves possibilitats en el que fa a mitjans de transport". Tamb\xc3\xa9 al voltant de 1860 es registra la sortida de roms brit\xc3\xa0nics ("romnichels") i a principis del segle n\'hi va haver una altra de valacs._NEWLINE_L\'onada migrat\xc3\xb2ria es va aturar amb l\'arribada de la Primera Guerra Mundial, i no es reiniciaria fins al 1989, any que va comen\xc3\xa7ar la tercera gran di\xc3\xa0spora encara vigent.\n_START_SECTION_\nSegle XX, persecuci\xc3\xb3 i extermini\n_START_PARAGRAPH_\nLa detenci\xc3\xb3 del flux migratori a principis del segle XX no signific\xc3\xa0 una millora de les condicions de vida dels roman\xc3\xads. Les disposicions legals continuaren essent in\xc3\xbatils (com ho havien estat abans) a l\'hora d\'assimilar-los. A Fran\xc3\xa7a, per exemple, una "llei sobre l\'exercici de les professions ambulants i sobre la circulaci\xc3\xb3 de n\xc3\xb2mades" obligava el 1912 a proveir-se d\'un "carnet antropom\xc3\xa8tric d\'identitat" que havia d\'estar segellat en cadascun dels despla\xc3\xa7aments._NEWLINE_A Baviera s\'elabor\xc3\xa0 el 1905 un "Llibre gitano", amb un cens inicial de 3.000 individus que aviat augmentaria amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 d\'altres estats alemanys. L\'estat de Baviera autoritz\xc3\xa0 el c\xc3\xa0stig a treballs for\xc3\xa7osos a tot roman\xc3\xad que no pogu\xc3\xa9s demostrar tenir un treball estable, i la Rep\xc3\xbablica de Weimar estengu\xc3\xa9 aquesta mesura a tota Alemanya. Els censos de gitanos es multiplicaren en tota Europa (Fran\xc3\xa7a, Regne Unit) i a Su\xc3\xafssa, el 1926 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 l\'ignomini\xc3\xb3s costum de segrestar nens roman\xc3\xads per a ser educats entre no gitanos, pr\xc3\xa0ctica que nom\xc3\xa9s s\'abandonaria el 1973._NEWLINE_L\'auge del nazisme i els excessos de la Segona Guerra Mundial incidiren amb especial crueltat en els roms. Prenent com a base els anteriors censos, el Centre de Recerca per a la Higiene Racial i Biologia Poblacional del Reich comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a analitzar la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 gitana. Despr\xc3\xa9s d\'uns moments de dubte, en els que es va estar a punt de classificar als roms dins la ra\xc3\xa7a \xc3\xa0ria, Himmler orden\xc3\xa0 el seu internament i finalment la seva execuci\xc3\xb3 en massa. En llengua roman\xc3\xad s\'anomena a aquest proc\xc3\xa9s d\'extermini "porraimos", o "porrajmos": "la destrucci\xc3\xb3". Com sempre, no se sap el nombre exacte de v\xc3\xadctimes. Les estimacions van des de 50.000-80.000 (Denis Peschanski, La France des camps, l\'internement 1938-46, Gallimard, 2002, p\xc3\xa0g. 379) fins "500.000-1.500.000\xe2\x80\xa6 Nom\xc3\xa9s a Auschwitz-Birkenau moriren m\xc3\xa9s de vint mil gitanos. El genocidi gitano \xc3\xa9s un fenomen relativament desconegut, en el qual col\xc2\xb7laboraren amb m\xc3\xa9s o menys inter\xc3\xa8s (igual que en el genocidi jueu) les poblacions aut\xc3\xb2ctones._NEWLINE_A l\'Europa central i de l\'est sota r\xc3\xa8gims comunistes, els roman\xc3\xads sofriren pol\xc3\xadtiques d\'assimilaci\xc3\xb3 i restriccions a la seva llibertat cultural. A Bulg\xc3\xa0ria, es va prohibir l\'\xc3\xbas de la llengua roman\xc3\xad i la representaci\xc3\xb3 de m\xc3\xbasica roman\xc3\xad en actes p\xc3\xbablics. Desenes de milers de roms d\'Eslov\xc3\xa0quia, Hongria i Romania foren reassentats en regions frontereres de Mor\xc3\xa0via, i es va prohibir el seu estil de vida n\xc3\xb2mada. A Txecoslov\xc3\xa0quia, on se\'ls qualific\xc3\xa0 d\'"estrat social degradat", dones roman\xc3\xads varen ser sotmeses a esterilitzacions com a part de la pol\xc3\xadtica de l\'Estat per a reduir el seu creixement demogr\xc3\xa0fic. Aquesta pol\xc3\xadtica es va posar en pr\xc3\xa0ctica mitjan\xc3\xa7ant incentius financers, amenaces de retirada de subsidis socials, desinformaci\xc3\xb3 i esterilitzaci\xc3\xb3 involunt\xc3\xa0ria._NEWLINE_A principis de la d\xc3\xa8cada de 1990, Alemanya deport\xc3\xa0 a desenes de milers d\'immigrants a Europa Central i de l\'Est. El 60% d\'uns 100.000 ciutadans romanesos deportats, d\'acord amb un tractat de 1992, eren gitanos._NEWLINE_En el tercer quart del segle XX comen\xc3\xa7\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 un important moviment associatiu roman\xc3\xad, en especial, a partir del Primer Congr\xc3\xa9s Gitano de Londres, de 1971.\n_START_SECTION_\nSegle XXI, la tercera gran di\xc3\xa0spora\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la caiguda del mur de Berl\xc3\xadn el 1989, el desmantellament dels estats autoritaris d\'Europa Central i de l\'Est i la posterior crisi econ\xc3\xb2mica i, especialment, a causa de la guerra de Iugosl\xc3\xa0via, comen\xc3\xa7a la tercera gran di\xc3\xa0spora gitana. Aquest moviment migratori (que novament passa desapercebut per a l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica) es fa, com \xc3\xa9s habitual, d\'est a oest. Les estimacions s\xc3\xb3n d\'uns 200.000-280.000 gitanos despla\xc3\xa7ats de l\'est a l\'oest europeu des de 1960 a 1997. En deteriorar-se la situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica de l\'antiga Iugosl\xc3\xa0via uns 40.000 roms arribaren a It\xc3\xa0lia i altres 30.000 a \xc3\x80ustria. La crisi econ\xc3\xb2mica ha generat tamb\xc3\xa9 una intensa ruta migrat\xc3\xb2ria des de Romania als pa\xc3\xafsos de l\'Europa pr\xc3\xb2spera en una quantitat encara per calcular. Les lleis de ciutadania discriminat\xc3\xb2ries en la Rep\xc3\xbablica Txeca, per exemple, s\xc3\xb3n un exponent de velles i noves formes de discriminaci\xc3\xb3._NEWLINE_Segons els informes del Banc Mundial a Europa hi ha una poblaci\xc3\xb3 d\'entre 7 i 9 milions de gitanos, dels que al voltant de 2 milions viuen a Romania, encara que percentualment la pres\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s alta del poble roman\xc3\xad \xc3\xa9s la de Maced\xc3\xb2nia del Nord, on representen l\'11% de la poblaci\xc3\xb3. La major part de la poblaci\xc3\xb3 gitana de Centre Europa en la zona balc\xc3\xa0nica viu amb menys de 3 euros diaris per persona i un 89% dels gitanos b\xc3\xbalgars no ha pogut cursar els estudis primaris.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria dels gitanos dels Pa\xc3\xafsos Catalans\n_START_PARAGRAPH_\nUna estimaci\xc3\xb3, feta el 1999, amb dades facilitades per l\'Associaci\xc3\xb3 Secretariat General Gitano d\xc3\xb3na les seg\xc3\xbcents xifres de poblaci\xc3\xb3 gitana: Catalunya 52.937 gitanos, Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0 52.455 i Balears 5.423. Els gitanos catalans a Fran\xc3\xa7a s\'estenen per gran part del pa\xc3\xads._NEWLINE_El 1434 apareix la segona menci\xc3\xb3 documentada dels gitanos a Catalunya; concretament els situa a Montblanc (Conca de Barber\xc3\xa0)._NEWLINE_La toler\xc3\xa0ncia inicial cap als assentaments gitanos va acabar coincidint amb la fi del segle XV; des d\'aleshores, fins al Decret de Nova Planta, la pol\xc3\xadtica oficial anava encaminada cap a l\'expulsi\xc3\xb3. _NEWLINE_A la Corona d\'Arag\xc3\xb3 els gitanos que hi arribaren a partir del segle XV es trobaren amb una pol\xc3\xadtica oficial de persecuci\xc3\xb3 ling\xc3\xbc\xc3\xadstica i cultural. Com afirma Bernard Leblon des dels Reis Cat\xc3\xb2lics (Primera pragm\xc3\xa0tica antigitana dels Reis Cat\xc3\xb2lics el 4 de mar\xc3\xa7 de 1499 i segona pragm\xc3\xa0tica per Carles I el 1539 condemnant-los a galeres) la pol\xc3\xadtica era l\'assimilaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7osa dels gitanos. L\'idioma cal\xc3\xb3 en pat\xc3\xad les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies, tot i que durant els segles XVII i XVIII els mateixos texts repressius en mostren la seva vitalitat._NEWLINE_Amb l\'entrada en vigor de l\'esmentat Decret de Nova Planta se n\'intent\xc3\xa0 per tots els mitjans la sedentaritzaci\xc3\xb3. El 1749 quan es procedeix a la temptativa de detenci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica de tots els gitanos de l\xe2\x80\x99Estat espanyol en aquesta batuda hi van morir un 40% dels detinguts. _NEWLINE_D\'Isabel II fins a l\'entrada en vigor de la Constituci\xc3\xb3 Espanyola de 1978, els gitanos espanyols havien d\'acreditar documentalment les seves propietats o transaccions sota pena en cas de no fer-ho de ser acusats de delicte contra la propietat._NEWLINE_L\'any 1965 es va crear el Secretariat Gitano de Barcelona, primera entitat de l\'Estat dedicada espec\xc3\xadficament al treball amb el poble gitano. La seva metodologia de treball (implicaci\xc3\xb3 dels mateixos gitanos, independ\xc3\xa8ncia davant les administracions i foment del voluntariat) ben aviat va ser adoptada van apar\xc3\xa8ixer entitats similars a diverses ciutats espanyoles. Avui dia, fruit de gaireb\xc3\xa9 50 anys de treball, impulsa el Centre Garc\xc3\xada-D\xc3\xade de Cultura Gitana, amb seu a Barcelona._NEWLINE_Durant quasi tot el segle XIX i fins a la segona meitat del segle XX arriben a Perpiny\xc3\xa0 i el Llenguadoc molts gitanos procedents del Principat de Catalunya. Actualment aquests gitanos catalans es troben des dels afores de Par\xc3\xads i fins a la frontera amb B\xc3\xa8lgica i per algunes ciutats de Fran\xc3\xa7a (Narbona, Carcassona, Li\xc3\xb3, Bordeus, entre altres) es troben comunitats catalanoparlants o parcialment catalanoparlants. Tamb\xc3\xa9 hi ha grups de gitanos castellanoparlants a Fran\xc3\xa7a i el Principat de Catalunya._NEWLINE_L\'Estatut d\'Autonomia de Catalunya de 2006 en el seu article 42 reconeix que s\'ha de garantir el reconeixement de la cultura del poble gitano._NEWLINE_El 2010, la comunitat gitana de Catalunya Nord es va veure afectada i preocupada per la pol\xc3\xadtica migrat\xc3\xb2ria de Nicolas Sarkozy que expulsava els gitanos sense papers o que delinquissin reiteradament._NEWLINE_El novembre del 2014 es va presentar una tesi doctoral escrita per Eugeni Casanova que demostrava que arreu de l\'estat franc\xc3\xa8s hi ha dotzenes de milers de gitanos catalanoparlants dels quals aquest autor en va localitzar unes 150 comunitats. Van comen\xc3\xa7ar a emigrar des de Catalunya a final del segle XVIII i van mantenir aquest proc\xc3\xa9s durant tot el XIX i fins a la guerra civil espanyola. La majoria parlen una barreja del dialecte central i el del Rossell\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 n\'hi ha que parlen lleidat\xc3\xa0 amb aportacions aragoneses.'