b'\n_START_ARTICLE_\nEtnologia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'etnologia (del grec ethnos \'poble\' i logos \'ci\xc3\xa8ncia\', \'ci\xc3\xa8ncia dels pobles\') \xc3\xa9s una ci\xc3\xa8ncia social que estudia les \xc3\xa8tnies, els pobles i llurs cultures. Tot emprant les dades que li forneix l\'etnografia, es basa en la comparaci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica de les societats, principalment a partir de les seves pr\xc3\xa0ctiques i creences. Entre els seus objectius hi ha la reconstrucci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria humana, la formulaci\xc3\xb3 de lleis sobre la cultura i el canvi cultural, i la formulaci\xc3\xb3 de generalitzacions sobre la naturalesa humana. S\'encavalca amb l\'antropologia cultural, la difer\xc3\xa8ncia amb la qual deriva, en bona part, de l\'epistemologia anglosaxona.\n_START_SECTION_\nOrigen del concepte i del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl concepte d\'etnologia fou elaborat en 1771-1772 pels historiadors de la Universitat de G\xc3\xb6ttingen A. L. Schl\xc3\xb6zer i J. C. Gatterer, sota la designaci\xc3\xb3 V\xc3\xb6lkerkunde (literalment, \'coneixement dels pobles\'). Schl\xc3\xb6zer, que partia de l\'experi\xc3\xa8ncia del fundador de l\'etnografia, Gerhard Friedrich M\xc3\xbcller, ara, amb la seva V\xc3\xb6lkerkunde, aspirava a definir-ne la teoria general. _NEWLINE_Concepte i terme foren recollits en llat\xc3\xad, ja en la forma ethnologia, per l\'historiador eslovac Adam Franti\xc5\xa1ek Koll\xc3\xa1r (1718-1783) en Historiae iurisque publici Regni Ungariae amoenitates (Viena, 1783). Influ\xc3\xaft pel treball de Schl\xc3\xb6zer, Koll\xc3\xa1r hi us\xc3\xa0 ethnologia en el sentit de "la ci\xc3\xa8ncia de nacions i pobles, o estudi mitjan\xc3\xa7ant el qual els erudits investiguen els or\xc3\xadgens, lleng\xc3\xbces, costums i institucions de diverses nacions (...) per tal de jutjar amb major coneixement de causa les nacions i pobles en llurs temps propis". _NEWLINE_Terme i concepte foren usats per primera volta en forma rom\xc3\xa0nica (en franc\xc3\xa8s, ethnologie) per Alexandre-Andr\xc3\xa9-C\xc3\xa9sar de Chavannes l\'any 1787, en la seva obra Essai sur l\'\xc3\xa9ducation intellectuelle: avec le projet d\'une science nouvelle amb el significat de \'estudi dels grups humans\'.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament hist\xc3\xb2ric de la disciplina\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme ha patit al llarg del temps diferents canvis de sentit. Els estudiosos europeus es van anar adonant de la veritable complexitat d\'all\xc3\xb2 que anomenaven pobles "primitius" o pobles "salvatges", que en un principi consideraven formes simples d\'organitzaci\xc3\xb3 social i, per tant, f\xc3\xa0cils de descriure i comprendre. El terme fou utilitzat inicialment en el seu vessant f\xc3\xadsic, la ci\xc3\xa8ncia que estudia la classificaci\xc3\xb3 de les \xc3\xa8tnies, per despr\xc3\xa9s passar a designar, durant el segle XX, el conjunt de les disciplines que estudien les "societats primitives". _NEWLINE_L\'etnografia, que inicialment nom\xc3\xa9s estudiava les caracter\xc3\xadstiques \xc3\xa8tniques de les poblacions, en relaci\xc3\xb3 amb les difer\xc3\xa8ncies ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques dels diversos grups humans, avui realitza principalment una observaci\xc3\xb3 directa i la descripci\xc3\xb3 dels diversos grups humans; ofereix els seus resultats a l\'etnologia, la qual utilitza les dades etnogr\xc3\xa0fiques de manera comparativa._NEWLINE_Avui dia, hi ha la tend\xc3\xa8ncia de donar a la descripci\xc3\xb3 etnogr\xc3\xa0fica una import\xc3\xa0ncia molt superior respecte al passat; aquest fet est\xc3\xa0 motivat especialment pel naixement d\'una concepci\xc3\xb3 textual de l\'etnologia, l\'antropologia. La descripci\xc3\xb3 etnogr\xc3\xa0fica era considerada un procediment estrictament t\xc3\xa8cnic del treball de recerca, recollir "dades" i "fets" observables; la descripci\xc3\xb3 etnogr\xc3\xa0fica agafa avui la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 de la interpretaci\xc3\xb3 de l\'objecte etnogr\xc3\xa0fic, aix\xc3\xad com la perspectiva del subjecte observant i la dimensi\xc3\xb3 "dial\xc3\xb2gica", interacci\xc3\xb3 entre etn\xc3\xb2graf i "nadiu", durant el treball de camp._NEWLINE_El terme etnologia canvia de significat encara avui dia, segons les diferents escoles acad\xc3\xa8miques de la disciplina i del pa\xc3\xads de proced\xc3\xa8ncia d\'aquestes, principalment el Regne Unit, Fran\xc3\xa7a i els Estats Units, corrents diferents que es basen en teories i m\xc3\xa8todes d\'interpretaci\xc3\xb3 de la realitat hist\xc3\xb2rica dels grups humans, moltes vegades en contrasts entre si. Claude L\xc3\xa9vi-Strauss, conscient d\'aquesta situaci\xc3\xb3, la va plasmar en un seu treball del 1954 Les ci\xc3\xa8ncies socials en l\'educaci\xc3\xb3 superior, publicat per la UNESCO, i reprodu\xc3\xaft en Antropologia estructural (1958), que continua sent actualment un text de refer\xc3\xa8ncia._NEWLINE_El desenvolupament de la recerca ha demostrat que ja no \xc3\xa9s possible separar l\'etnologia de l\'antropologia i de la hist\xc3\xb2ria. El m\xc3\xb3n acad\xc3\xa8mic brit\xc3\xa0nic parla en general de antropologia social. A Fran\xc3\xa7a, es parla de etnologia social o antropologia social. Als Estats Units, simplement d\'antropologia, tot unint aix\xc3\xad tots els aspectes: arqueologia, antropologia f\xc3\xadsica, de la sociologia a l\'antropologia cultural. Avui dia, la tria del terme acaba sent, sobretot, una indicaci\xc3\xb3 de quin \xc3\xa9s el m\xc3\xa8tode predominant per al mateix objecte d\'estudi.'