b'\n_START_ARTICLE_\nTorell\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 medieval va cr\xc3\xa9ixer al voltant de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Feliu de Torell\xc3\xb3. La vila de Torell\xc3\xb3 degu\xc3\xa9 la seva antiga import\xc3\xa0ncia a la capitalitat del terme del castell de Torell\xc3\xb3, el qual pertanyia inicialment a la casa comtal i reial. Aquesta l\'infeud\xc3\xa0 als Besora (segle\xc2\xa0xi), als Montcada (1086-1309), als Vilademany (1324) i als Milany (1347), i finalment fou adquirit l\'any 1351, amb el benepl\xc3\xa0cit reial, pels Cabrera, els quals el posse\xc3\xafren, amb alguns segrestos per part del rei, fins a la fi de les senyories jurisdiccionals. Els senyors de Torell\xc3\xb3 s\'anomenaven des del segle\xc2\xa0xvix marquesos d\'Aitona i m\xc3\xa9s tard, ducs de Medinaceli, per\xc3\xb2 tots eren successors dels antics Cabrera._NEWLINE_La vila de Torell\xc3\xb3 fou des de sempre el nucli central de la jurisdicci\xc3\xb3 del castell de Torell\xc3\xb3. Hi radicava la c\xc3\xbaria del batlle, el mercat i la pla\xc3\xa7a per a les assemblees generals dels s\xc3\xbabdits del terme. Aquesta preemin\xc3\xa8ncia ha estat la causa que l\'antiga poblaci\xc3\xb3 de Sant Feliu de Torell\xc3\xb3 reb\xc3\xa9s el nom simple de Torell\xc3\xb3, mentre que les altres dues entitats de la vall el tenen a manera de determinatiu. Aquest nom deriva del castell que va reunir tots tres termes i que al\xc3\xa7a encara una part de la seva torre mestra en un aspriu tur\xc3\xb3 del municipi de Sant Vicen\xc3\xa7 de Torell\xc3\xb3. Antigament, la poblaci\xc3\xb3 de Sant Feliu de Torell\xc3\xb3, l\'actual Torell\xc3\xb3, duia el nom de Sant Feliu de Cervi\xc3\xa0, a causa de la vila rural de Cervi\xc3\xa0 \xe2\x80\x94anomenada en algun document castell de Cervi\xc3\xa0\xe2\x80\x94, que recorda encara el mas Cervi\xc3\xa0, situat al vessant SW de l\'antic puig de la Gu\xc3\xa0rdia o puig de les Tres Creus, ve\xc3\xad de Rocaprevera. Aquesta denominaci\xc3\xb3 va subsistir fins a la fi del segle\xc2\xa0xi, i d\'aleshores endavant s\'anomen\xc3\xa0 Sant Feliu de Torell\xc3\xb3._NEWLINE_La documentaci\xc3\xb3 permet con\xc3\xa8ixer l\'antiguitat de viles o nuclis rurals: Espadamala (917), Cervi\xc3\xa0 (923), Saderra (949) i, molt m\xc3\xa9s tardans, cap al segle\xc2\xa0xii, Puigdassalit, Terrades o Puigbac\xc3\xb3._NEWLINE_Durant els segles xi, xii i xiii la poblaci\xc3\xb3 augmenta considerablement, per\xc3\xb2 a partir del segle\xc2\xa0xiv es produeix un r\xc3\xa0pid despoblament a causa de la pesta negra que assota aquestes terres al voltant de 1348. Anteriorment s\'havien produ\xc3\xaft episodis menors, encara que no per aix\xc3\xb2 menys dram\xc3\xa0tics, com la pesta que va sacsejar el pa\xc3\xads despr\xc3\xa9s de les inundacions de 1193, que van arrasar les collites i que van portar al fet que en 1196 la gent es meng\xc3\xa9s els seus propis cavalls. Hi va haver sequeres memorables en 1218, 1333 i 1337, quan es diu que va estar un any i mig sencer sense ploure i la gent va comen\xc3\xa7ar a emigrar a altres comarques. En 1341, el nom Torell\xc3\xb3 apareix associat per primera vegada al de vila, en el document de la fundaci\xc3\xb3 de la fleca, privilegi que atorga la Corona a trav\xc3\xa9s de l\'alcalde general de Catalunya. La pesta ataca en els anys 1348, 1381 i, la pitjor, en 1397. En aquests anys, moltes cases i masies queden deshabitades.\n_START_SECTION_\nEl segle\xc2\xa0xvii\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle\xc2\xa0xvi desapareix el feudalisme. Al segle\xc2\xa0xvii, el Consell Municipal de Torell\xc3\xb3 est\xc3\xa0 format per 24 prohoms escollits entre les tres parr\xc3\xb2quies esmentades m\xc3\xa9s Sant Andreu de la Vola i Sant Mart\xc3\xad Sescorts que passen a formar part del terme del castell de Torell\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, en aquesta mateixa \xc3\xa8poca es produeix la separaci\xc3\xb3 de Sant Vicen\xc3\xa7 i Sant Pere de Torell\xc3\xb3, que des de 1629 ja no formen part del municipi de Torell\xc3\xb3. En aquella \xc3\xa8poca, Torell\xc3\xb3 era un conjunt de cases arra\xc3\xafmades que, adherides les unes a les altres exercien de muralles amb quatre obertures, cadascuna d\'elles orientada a un punt cardinal. Als afores, hi ha les masies, distribu\xc3\xafdes regularment per la rodalia i m\xc3\xa9s espor\xc3\xa0dicament com m\xc3\xa9s allunyades. Pel que fa a economia, la vida \xc3\xa9s rural, i la ind\xc3\xbastria se centra en la pellaria, tot el relacionat amb la llana, des de l\'ovella fins als teixits. Tamb\xc3\xa9 hi ha un forn de vidre, una saboneria, una serralleria, una ferreria, una albarderia, una sabateria i una botiga. Un inventari de 1768 mostra 48 masies o cases rurals i almenys cinc molins. En el camp es conreen cereals i vinyes, i en petites quantitats jueves, faves, cigrons i p\xc3\xa8sols. Tamb\xc3\xa9 hi ha pastures i boscos dels que s\'extreu llenya. Pel que fa a animals, hi ha vaques, ovelles, porcs i gallines.\n_START_SECTION_\nLa Guerra dels Segadors\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1530 i 1561 la pesta torna a assotar Catalunya; en 1684, una plaga afecta al bestiar; en 1687, hi ha una plaga de llagosta, encara que cap afecta en exc\xc3\xa9s a Torell\xc3\xb3. Entre 1640 i 1658 es desenvolupa una primera guerra contra els francesos que acaba sense afectar el municipi, m\xc3\xa9s que pel reclutament d\'alguns homes. \xc3\x89s l\'anomenada Guerra dels segadors o Revolta de Catalunya, que va tenir lloc entre 1640 i 1652 en el marc de la Guerra dels Trenta Anys entre Espanya i Fran\xc3\xa7a i que va acabar amb la p\xc3\xa8rdua del Rossell\xc3\xb3 i l\'Alta Cerdanya a mans dels francesos.\n_START_SECTION_\nFets de 1714\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Guerra de Successi\xc3\xb3 espanyola en l\'onada de repressi\xc3\xb3 desfermada pel duc de P\xc3\xb2poli a principi de 1714., el mariscal borb\xc3\xb2nic Jos\xc3\xa9 Carrillo de Albornoz, comte de Montemar, va arribar a Osona amb l\xe2\x80\x99objectiu d\xe2\x80\x99esclafar la revolta de les quinzenades. Despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99haver executat un centenar de presoners a la Gleva i d\xe2\x80\x99haver incendiat Sant Hip\xc3\xb2lit de Voltreg\xc3\xa0, presumiblement el mateix 24 de gener, aquest destacament de dos mil cinc-cents homes va resseguir el riu Ter en direcci\xc3\xb3 nord tot fugint de l\xe2\x80\x99ex\xc3\xa8rcit catal\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99Antoni Desvalls, marqu\xc3\xa8s del Poal._NEWLINE_En arribar a Sant Feliu de Torell\xc3\xb3 (Torell\xc3\xb3), les tropes borb\xc3\xb2niques van trobar que la majoria dels habitants havien fugit. El comte de Montemar va publicar un ban amena\xc3\xa7ant que cremaria les cases de tots els que no tornessin abans de la seva marxa. Malgrat el retorn d\xe2\x80\x99alguns vilatans, el comte va incomplir la seva paraula i aquella mateixa nit va fer incendiar el poble i va ordenar tamb\xc3\xa9 que es despengessin i es llencessin al buit les campanes de l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia de Sant Feliu perqu\xc3\xa8 no toquessin a sometent.\n_START_SECTION_\nLa Guerra d\'Independ\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nDurant diversos anys no hi va haver incidents, excepte els relacionats amb el bandolerisme que es va fer freq\xc3\xbcent en aquestes boscoses comarques. El 7 de mar\xc3\xa7 de 1793, Fran\xc3\xa7a (la Convenci\xc3\xb3 Nacional) declara la guerra a Espanya de nou i els sometents de Torell\xc3\xb3 han de pujar una altra vegada a les muntanyes per contenir la invasi\xc3\xb3. A Fran\xc3\xa7a, la Convenci\xc3\xb3 \xc3\xa9s substitu\xc3\xafda pel Directori en 1795 i per Napole\xc3\xb3 Bonaparte en 1799, qui li declara la guerra a Anglaterra i aconsegueix que el rei d\'Espanya Carles IV deixi entrar a les tropes de Napole\xc3\xb3 al nostre pa\xc3\xads amb l\'excusa d\'atacar Portugal, aliat dels anglesos. Fran\xc3\xa7a ocupa ja que Espanya, per\xc3\xb2 els efectes d\'aquesta ocupaci\xc3\xb3 no arriben a Torell\xc3\xb3 fins a 1809, quan ja s\'havia produ\xc3\xaft l\'aixecament del 2 de maig i els francesos tornaven a Fran\xc3\xa7a. Al seu pas, ciutats i pobles s\xc3\xb3n abandonats. A la fi de maig entren a Torell\xc3\xb3 les tropes de Sant Cir. En veure la ciutat deserta, ordena saquejar i calar-li foc. Fins a 1813, les tropes franceses es mouen per la regi\xc3\xb3, fustigades pels sometents. En 1814, s\'acaba la guerra i Ferran VII, successor de Carles IV, torna de l\'exili franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nLes guerres carlines\n_START_PARAGRAPH_\nEls problemes empitjoren quan es proclama la Pragm\xc3\xa0tica Sanci\xc3\xb3, que permet la successi\xc3\xb3 femenina al tron amb el naixement d\'Isabel II d\'Espanya (1830-1904), tallant les ales a les pretensions d\'heretar el tron per part del germ\xc3\xa0 de Ferran VII, l\'infant Carles Maria Isidre de Borb\xc3\xb3. Amb la mort del rei, Isabel II assumeix la reg\xc3\xa8ncia, tot i tenir nom\xc3\xa9s tres anys i s\'inicia la Primera Guerra Carlina, declarada per Carles Maria Isidre, que es proclama rei amb el nom de Carles V. aquesta guerra va provocar no pocs mals a Torell\xc3\xb3, on es van cremar habitatges i els tributs i l\'abandonament de la ind\xc3\xbastria i l\'agricultura van empobrir a la poblaci\xc3\xb3. En 1835, el governador de Vic ordena la fortificaci\xc3\xb3 de la vila i s\'envia una for\xc3\xa7a de 300 homes per protegir-la. El 28 de juliol de 1836, les forces carlines ataquen Torell\xc3\xb3 i s\'instal\xc2\xb7len en els voltants, que no abandonaran fins a no cobrar una forta contribuci\xc3\xb3. Durant set anys, els carlins dominen el Cabrer\xc3\xa8s i part del Llu\xc3\xa7an\xc3\xa8s i no deixen de fustigar els pobles de la comarca. Per fi, la guerra s\'acaba amb la promesa de casar a Isabel II amb Carles Llu\xc3\xads de Borb\xc3\xb3, per\xc3\xb2 en 1846 la reina es casa amb el seu cos\xc3\xad Francesc d\'Ass\xc3\xads de Borb\xc3\xb3 i s\'inicia la Segona Guerra Carlista, que consisteix en al\xc3\xa7aments sobretot a Catalunya, on es va denominar Guerra dels Matiners. Durant tres anys, per\xc3\xb2 a la comarca \xc3\xbanicament es viu com la visita a masies i pobles petits dels sometents per retirar totes les armes i evitar qualsevol aixecament contra la reina Isabel. Per fi, la Revoluci\xc3\xb3 de 1868 expulsa la reina del tron i en 1872 comen\xc3\xa7a la Tercera Guerra Carlina, entre els partidaris de Carles VII i els governs d\'Amadeu I, que havia heretat el tron d\'Isabel II i va renunciar l\'any seg\xc3\xbcent; la Primera Rep\xc3\xbablica Espanyola, que va durar un altre any, i el rei Alfons XII, nomenat en 1874. La guerra va durar fins a 1876. L\'aixecament carl\xc3\xad arriba pel nord a Torell\xc3\xb3. En 1872, les tropes s\'enfronten a Sant Quirze de Besora, el 1873, Torell\xc3\xb3 \xc3\xa9s ple de soldats i les escaramusses se succeeixen a tota la comarca. En 1874, els carlins ocupen tota la comarca. El seu pas \xc3\xa9s incessant per Torell\xc3\xb3, ja que \xc3\xa9s via de pas cap a Vic. Fins que el 1874 la proclamaci\xc3\xb3 d\'Alfons XII com a rei els posa en retirada ._NEWLINE_Altres guerres en qu\xc3\xa8 participaran torellonencs seran les del Marroc de 1893 (Guerra de Margallo), les de Cuba i Filipines de 1898 (Guerra Hisp\xc3\xa0-Nord-americana) i novament el Marroc en 1911 (Guerra del Rif).\n_START_SECTION_\nLa Guerra Civil Espanyola\n_START_PARAGRAPH_\nAls dies seg\xc3\xbcents al cop d\'estat del 18 de juliol s\'organitz\xc3\xa0 al municipi un comit\xc3\xa8 per defensar la Rep\xc3\xbablica. El cop d\'estat el van protagonitzar un grup de militars insurrectes comandats pels generals Mola, Goded i Franco amb el suport de les classes benestants i la  jerarquia eclesi\xc3\xa0stica. En aquestes circumst\xc3\xa0ncies es produeix l\'assalt i depredaci\xc3\xb3 a les diferents esgl\xc3\xa9sies del terme aix\xc3\xad com la persecuci\xc3\xb3 i afusellament de persones afins a l\'aixecament militar i als estaments eclesi\xc3\xa0stics. El total de v\xc3\xadctimes per aquests fets va ser de 43 persones. A l\'acabament de la Guerra Civil, el b\xc3\xa0ndol victori\xc3\xb3s dels insurrectes va afusellar, deportar, empresonar, internar a camps de concentraci\xc3\xb3, etc., un gran nombre de torellonencs republicans.\n_START_SECTION_\nLa inundaci\xc3\xb3 de 1940\n_START_PARAGRAPH_\nLa nit del 17 al 18 d\'octubre de 1940 unes pluges excepcionals al nord-est de Catalunya, provoquen nombroses inundacions. A la conca del riu Ges, les precipitacions sembla que van superar els 200 litres per m2, encara que la falta de dades fa que les quantitats exactes ens siguin desconegudes. A la muntanya de Bellmunt es produeixen despreniments, el riu arrossega arbres que s\'esmussen al pont del ferrocarril l\'obstrueixen, de manera que l\'aigua s\'obre cam\xc3\xad pels costats, a una al\xc3\xa7ada de m\xc3\xa9s de cinc metres i envaeix els carrers del poble. En ser les cases de tova, moltes s\'esfondren, atrapant als seus habitants a l\'interior. El resultat \xc3\xa9s de 46 morts, 15 desapareguts i 52 ferits. El 1941 es construeixen les primeres cases protegides per als afectats i el 1943 s\'aprova la reconstrucci\xc3\xb3 del poble. En aquesta \xc3\xa8poca, el poble tenia al voltant de 5.000 habitants, que contrasten amb el m\xc3\xa9s de 14.000 de l\'actualitat (2019). El 17 d\'octubre de 2015 diverses entitats van organitzar actes commemoratius del 75\xc3\xa8 aniversari de manera simult\xc3\xa0nia a totes les poblacions afectades.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nA mitjan de segle\xc2\xa0xix s\'inici\xc3\xa0 una important activitat industrial, sobretot t\xc3\xa8xtil, la qual es va desenvolupar gr\xc3\xa0cies a l\'aprofitament del riu Ter. Aquest fet va comportar un creixement econ\xc3\xb2mic i demogr\xc3\xa0fic notable. D\'aquesta activitat t\xc3\xa8xtil en s\xc3\xb3n un bon exemple les diferents col\xc3\xb2nies i f\xc3\xa0briques que es van instal\xc2\xb7lar al municipi com ara les de la Coromina, Cal Feiner, Can Tarr\xc3\xa9s, Can Blanc o Can Casarramona, avui dia totes elles sense activitat. El grup metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic Vitri, posteriorment Grup Vemsa, fundat al segle\xc2\xa0xix i que durant molts anys va ser l\'empresa m\xc3\xa9s important del municipi, en part, encara est\xc3\xa0 activa. Despr\xc3\xa9s de la guerra civil cal remarcar la creaci\xc3\xb3 de les empreses metal\xc2\xb7l\xc3\xbargiques, Cata Electrodom\xc3\xa9sticos i Hispa-Catal\xc3\xa0, aquesta \xc3\xbaltima ja desapareguda, i m\xc3\xa9s recentment la tamb\xc3\xa9 metal\xc2\xb7l\xc3\xbargica Tesem. Tamb\xc3\xa9 cal destacar la torneria de fusta i banya, present a la vila des del segle\xc2\xa0xiii, i que a partir de mitjan del segle\xc2\xa0xix agaf\xc3\xa0 una forta embranzida amb la creaci\xc3\xb3 de les grans torneries de Can Pujol (popularment Can Torreta) i Can Vidal. Aquest sector industrial va tenir un pes econ\xc3\xb2mic i social molt important a la vila fins a la d\xc3\xa8cada dels anys 60 del segle\xc2\xa0xx, moment en qu\xc3\xa8 comen\xc3\xa7a el seu declivi. L\'edifici de l\'antiga torneria de Can Vidal allotja el Museu de la Torneria. Cal destacar que al juliol de 2014 es va produir la compra dels actius de Fagor Electrodom\xc3\xa9sticos per part de Cata Electrodom\xc3\xa9sticos, sent l\'operaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica-financera m\xc3\xa9s important duta a terme en la hist\xc3\xb2ria del municipi.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl municipi de Torell\xc3\xb3 es troba a la desembocadura del riu Ges, que neix als contraforts septentrionals del Puigsacalm i recorre una trentena de quil\xc3\xb2metres abans d\'unir-se al Ter. Torell\xc3\xb3 pertany, per tant, a la vall del Ges, que comparteix aig\xc3\xbces amunt amb els municipis de Sant Vicen\xc3\xa7 de Torell\xc3\xb3 i Sant Pere de Torell\xc3\xb3, amb els quals limita al nord. Per l\'est, Torell\xc3\xb3 limita amb Santa Maria de Corc\xc3\xb3, al sud amb Manlleu i a l\'oest amb Les Masies de Voltreg\xc3\xa0 i Or\xc3\xads._NEWLINE_Torell\xc3\xb3 es troba al l\xc3\xadmit nord de la plana de Vic, on s\'inicien els primers relleus del prepirineu. El riu Ter surt de les muntanyes en aquest lloc, marca el l\xc3\xadmit occidental de la vila i rep per l\'est (ribera esquerra) al Ges. No fa molts anys, el nucli de Torell\xc3\xb3 s\'assentava a la vora del Ges, per\xc3\xb2 el creixement de la vila ha ocupat les elevacions properes a banda i banda del riu i s\'ha est\xc3\xa8s cap al nord fins i tot al costat del Ter, mitjan\xc3\xa7ant la construcci\xc3\xb3 d\'un pol\xc3\xadgon industrial. El terme municipal es troba a una altitud que oscil\xc2\xb7la entre els 500 i els 600 metres, destacant  les elevacions del pic de la Gu\xc3\xa0rdia o de les Tres Creus, al costat de Rocaprevera.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nLes comunicacions han estat recentment millorades, mitjan\xc3\xa7ant la realitzaci\xc3\xb3 de l\'autovia C-17, que uneix Barcelona i Ripoll i la C-37, que uneix Vic amb Olot. Tamb\xc3\xa9 hi ha una estaci\xc3\xb3 de tren de la l\xc3\xadnia Barcelona-Puigcerd\xc3\xa0, de via \xc3\xbanica.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima \xc3\xa9s continental amb influ\xc3\xa8ncia mediterr\xc3\xa0nia. Les precipitacions oscil\xc2\xb7len entre els 600 i els 800 litres per metres quadrat anuals. Solen donar-se a la primavera i tardor, com succeeix en els climes mediterranis. Durant les primeres d\xc3\xa8cades del segle\xc2\xa0xx van ser freq\xc3\xbcents les sequeres; en aquella \xc3\xa8poca es conreaven vinyes als voltants de Torell\xc3\xb3, per\xc3\xb2 a partir dels anys seixanta, el clima, que va refrescar a tot Europa, es va fer m\xc3\xa9s humit i les freq\xc3\xbcents tempestes estiuenques degudes a la convecci\xc3\xb3 de la marinada en assolir les muntanyes properes, van propiciar el cultiu del blat de moro ._NEWLINE_El canvi clim\xc3\xa0tic, que es mostra m\xc3\xa9s acusat des de 1990, ha tornat les sequeres estiuenques i la pr\xc3\xa0ctica desaparici\xc3\xb3 de les tempestes de convecci\xc3\xb3 en el prepirineu entre la Vall de Camprodon i el Vidran\xc3\xa8s, i que descendien fins a Manlleu passant per Torell\xc3\xb3. No obstant aix\xc3\xb2, els climat\xc3\xb2legs, a part de constatar aquest fet, no es posen d\'acord sobre les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de l\'escalfament en aquesta regi\xc3\xb3. \xc3\x89s impossible saber, a hores d\'ara, si el clima ser\xc3\xa0 cada vegada m\xc3\xa9s sec, com preveuen els c\xc3\xa0lculs. En els llocs m\xc3\xa9s afectats per la disminuci\xc3\xb3 de les tempestes estiuenques, com el Vidran\xc3\xa8s (el pluvi\xc3\xb2metre de Siuret donava mitjanes anuals de 1.600 mm), les precipitacions han disminu\xc3\xaft notablement, per\xc3\xb2 en les zones mitjanes, com Torell\xc3\xb3, no hi ha una tend\xc3\xa8ncia clara, i se segueix conreant blat de moro sense regadiu, encara que amb reg._NEWLINE_Pel que fa a temperatures, oscil\xc2\xb7len entre els 38 \xc2\xb0 C de m\xc3\xa0xima a l\'estiu i els -10 \xc2\xb0 C a l\'hivern en situacions extremes, amb gelades entre novembre i abril, i cada vegada menys dies, ja que, com a tot arreu, s\'ha escur\xc3\xa7at l\'hivern. Els llargs dies hivernals de boires que arribaven a durar fins a un mes entre desembre i gener, amb temperatures properes als zero graus, pr\xc3\xa0cticament han desaparegut; les boires continuen sent abundants per\xc3\xb2 desapareixen en les hores centrals del dia. La situaci\xc3\xb3 continental del municipi permet que a l\'estiu les temperatures baixin dels 18 \xc2\xb0 C a la nit, alleujant la calor di\xc3\xbcrna.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa vegetaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s escassa al municipi, degut a l\'\xc3\xbas agr\xc3\xadcola, urb\xc3\xa0 i industrial del terreny, per\xc3\xb2 en les riberes dels rius creixen diferents esp\xc3\xa8cies de pollancres (Populus), com ara els \xc3\xa0lbers (Populus alba), aix\xc3\xad com verns (alnus glutinosa) i salzes (Salix L.). Entre les esp\xc3\xa8cies invasores destaquen l\'ailant (Ailanthus altissima) o fals sumac i l\'ac\xc3\xa0cia (Robinia pseudoacacia) que creix en espais no conreats als marges de camins i carreteres, camps, al costat de les vies del tren, etc. A les muntanyes properes, sobretot cap al nord hi ha pins (Pinus nigra) i (Pinus sylvestris), roures (Quercus humilis) i alzines (Quercus ilex). En els vessants orientats al nord creixen els faigs (Fagus sylvatica), una reminisc\xc3\xa8ncia de temps m\xc3\xa9s humits.\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nTorell\xc3\xb3 \xc3\xa9s una poblaci\xc3\xb3 amb una gran quantitat d\'esdeveniments populars i culturals que s\xc3\xb3n molt populars i reconeguts. A banda del ja conegut Carnaval de Terra Endins podem citar, entre d\'altres, el Festival de cinema de muntanya, que \xc3\xa9s de projecci\xc3\xb3 internacional; el Mercat del Trasto, molt pintoresc i amb una gran participaci\xc3\xb3 ciutadana, el Festus, setmana on es programen una gran varietat d\'actes culturals, l\'Aplec de Rocaprevera que se celebra el tercer diumenge de Setembre o la Festa Major que s\'escau el dia 1 d\'agost diada de Sant Feliu. Tamb\xc3\xa9 va ser molt important, avui dia ja no se celebra, el festival de m\xc3\xbasica U-zona reggae cita obligada dels amants d\'aquest g\xc3\xa8nere musical a nivell europeu.\n_START_SECTION_\nCarnaval de Terra Endins [cal\xc2\xa0citaci\xc3\xb3]\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s molt conegut arreu de Catalunya pel seu fam\xc3\xb3s carnaval de Terra Endins, que se celebra entre els mesos de febrer i mar\xc3\xa7 (segons calendari) amb diverses festes i actes per a tota la gent. La festa es divideix en 3 grans actes:_NEWLINE_El Pullassu, que se celebra sempre coincidint amb el dijous gras, \xc3\xa9s la festa en la qual es fa un ritual anomenat Ritual de la rauxa, consistent en amputar el membre a Margalef, fill bastard del rei carnestoltes, per tal d\'entregar-lo al cavaller del gran pullassu per custodiar-lo durant un any i portar-lo transformat en Guita tita l\'any vinent; Aquesta, es porta a l\'escorxador i s\'elaboren botifarres. D\'aquesta manera, tots els pescallunes poden gaudir de l\'apotzema (barreja alcoh\xc3\xb2lica a partir del suposat "esperma" del gegant. _NEWLINE_Les senyoretes i homenots, on tots els nois del poble i de la comarca estan convidats a transvestir-se per una sola nit, en la qual "elles" seran les reines i senyores de la nit. Des de 2009, per\xc3\xb2, les noies del poble tamb\xc3\xa9 tenen un paper en aquesta festa disfressant-se d\'"homenots". Fent que aquesta festa s\'adeq\xc3\xbci als nous temps i guanyi en participaci\xc3\xb3. L\'any 2010 es va celebrar el 25\xc3\xa8 aniversari de "les senyoretes". _NEWLINE_Finalment, el dissabte se celebra la gran festa, el Carnaval de Terra Endins. Gent de tota la comarca i de diversos llocs de Catalunya es desplacen fins a Torell\xc3\xb3 per gaudir d\'una nit folla i divertida amb les seves disfresses.\n_START_SECTION_\nPescallunes\n_START_PARAGRAPH_\nL\'apel\xc2\xb7latiu Pescalluna s\'aplica sat\xc3\xadricament als habitants de Torell\xc3\xb3, com tamb\xc3\xa9 als de Ventall\xc3\xb3 (Alt Empord\xc3\xa0) i de Sant Feliu de Pallerols (Garrotxa). L\'explicaci\xc3\xb3 popular del renom \xc3\xa9s que en una nit de lluna clara, els torellonencs veieren la lluna reflectida dins el riu o dins un rec profund, i no sabent qu\xc3\xa8 era, decidiren pescar-la; enganxaren l\'ham en algun relleu del s\xc3\xb2l del riu o torrent, i estiraren amb tanta for\xc3\xa7a, que la corda es trenc\xc3\xa0 i tots caigueren d\'esquena, i quan veieren la lluna al cel, cregueren que hi havia anat a parar de tan fort que havien estirat.\n_START_SECTION_\nFescurts\n_START_PARAGRAPH_\nFescurts fou un festival de curtmetratges a l\'aire lliure, gratu\xc3\xaft i amb el g\xc3\xa8nere de la com\xc3\xa8dia com a marca del festival que va tenir lloc a Torell\xc3\xb3. Neix l\'any 2001, a partir de la iniciativa d\'un grup de torellonencs i del festival d\'arts al carrer. Ja des del principi va comptar amb el suport de l\'Ajuntament de Torell\xc3\xb3 i d\'empreses de la zona, coincidia en dates amb el festival Festus d\'arts esc\xc3\xa8niques, musicals, visuals i pl\xc3\xa0stiques al carrer i es va dur a terme fins al 2012.'