b"\n_START_ARTICLE_\nCalze de la donya Urraca\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl calze es compon de dues copes o bols molt antics; el cop\xc3\xb3 pr\xc3\xb2piament dit i un altre que li serveix de peanya, de proced\xc3\xa8ncia greco-romana anterior al cristianisme, fets en pedra de \xc3\xb2nix . Els dos bols presenten alguns esvorancs que ja s'havien produ\xc3\xaft amb anterioritat a la formaci\xc3\xb3 del calze . Es desconeix l'origen d'aquestes dues copes, la seva hist\xc3\xb2ria i avatars, aix\xc3\xad com la decisi\xc3\xb3 de donya Urraca de lliurar als orfebrescosa que materialment no tenia gran valor. S'especula sobre una possible consagraci\xc3\xb3 d'aquestes dues peces al culte lit\xc3\xbargic, feta potser per algun venerable personatge de l'Esgl\xc3\xa9sia cristiana primitiva, per\xc3\xb2 no existeixen documents ni testimonis escrits sobre aquest tema. El cas \xc3\xa9s que els orfebres de Lle\xc3\xb3 van fer un treball art\xc3\xadstic excepcional, convertint el que en el seu dia va ser objecte pag\xc3\xa0 en un calze digne d'admiraci\xc3\xb3._NEWLINE_Les peces d'\xc3\xb2nix estan recobertes d'or a la copa, nus i peanya, deixant al descobert part de la copa i gaireb\xc3\xa9 tota la peanya. L'interior de la copa tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 revestit d'or. Aquest metall est\xc3\xa0 treballat amb gran delicadesa en filigranes que formen dibuixos, arquets, espirals i petits caragols. En els buits es van incrustar perles, maragdes, ametistes i safirs. Hi ha tamb\xc3\xa9 incrustat un mascar\xc3\xb3 fet de vidre imitant un camafeu , que \xc3\xa9s posterior a l'obra de la composici\xc3\xb3 del calze. A la peanya i abans del nus hi ha una inscripci\xc3\xb3 que diu:_NEWLINE_IN NOMINI DOMINI VRRACA FREDINANDI_NEWLINE_La funcionalitat de la pe\xc3\xa7a \xc3\xa9s el car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s i votiu propi de l'\xc3\xa8poca rom\xc3\xa0nica.\n_START_SECTION_\nPossible Sant Grial\n_START_PARAGRAPH_\nL'historiador Gustavo Turienzo Veiga va trobar a la Biblioteca Nacional del Caire uns documents medievals que donen suport a aquesta teoria. Aquests procedien de la Universitat d'Al-Azhar. \xc2\xb9_NEWLINE_El primer text tradu\xc3\xaft per Turienzo era d'un escriptor musulm\xc3\xa0 fam\xc3\xb3s per les seves biografies de savis: Abul l-Hasan Ali ibn al-Qifti. Deia que la copa adorada pels cristians per haver pertangut al Messies havia estat enviada al sult\xc3\xa0 de D\xc3\xa9nia, Ali ibn Mujahid ad-Danii. El sult\xc3\xa0 de D\xc3\xa9nia havia enviat un vaixell amb aliments al sult\xc3\xa0 fatim\xc3\xad Al-Mustansir perqu\xc3\xa8 Egipte super\xc3\xa9s una fam. En agra\xc3\xafment, l'imam Al-Mustansir va enviar un vaixell carregat de tresors, entre ells la copa, al sult\xc3\xa0 de D\xc3\xa9nia. En el text es diu que la intenci\xc3\xb3 del sult\xc3\xa0 de D\xc3\xa9nia era enviar la copa al rei de Lle\xc3\xb3, Fernando I el Magne, per enfortir la seva amistat amb ell. \xc2\xb9_NEWLINE_En un segon text es parla que el cap de l'expedici\xc3\xb3 a D\xc3\xa9nia va ser Bani-l-Aswad. En aquesta expedici\xc3\xb3 el primer dels seus homes s'hauria despr\xc3\xa8s amb una gumia un tros de la copa. Aquesta resquill hauria estat enviada a Salad\xc3\xad i hauria estat utilitzada per curar la seva filla posant-li el tros de pedra sobre el cos. \xc2\xb9_NEWLINE_Segons els historiadors Jes\xc3\xbas Ortega del Riu i Margarita Torres Sevilla , la copa apareix citada en la cr\xc3\xb2nica de Lluc , bisbe de Tuy , al segle XIII , en l'obra Viatges de l'humanista del segle XVI Ambrosio de Morales i en la vida de sant Isidor de Sevilla redactada per Fra Tom\xc3\xa0s Granda i el pare Jos\xc3\xa9 Manzano al segle xVIII . \xc2\xb9_NEWLINE_L'any 2010 la copa va ser desmuntada per a la realitzaci\xc3\xb3 d'una r\xc3\xa8plica i va poder apreciar-se que li faltava un resquill, la qual cosa encaixa amb la teoria que aquesta va ser enviada a Salad\xc3\xad. \xc2\xb9"