b"\n_START_ARTICLE_\nCudillero\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria i romanitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria del concejo de Cudillero ha estat lligada al de Pravia fins al segle XVIII, \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que hi ha poques dades que facin refer\xc3\xa8ncia exclusiva a l'actual concejo. El territori no adquireix autonomia fins al segle XIX. Se sap de l'ocupaci\xc3\xb3 des de la prehist\xc3\xb2ria per les restes humanes trobades en concejos ve\xc3\xafns. \xc3\x89s en l'\xc3\xa8poca castrenya quan es troben les primeres restes dins l'actual consell: el castre de La Garita i el de La Cavona. Fa relativament poc s'ha descobert un altre jaciment, el de Guri\xc3\xb3n. Tots aquests empla\xc3\xa7aments semblen de tipus prerom\xc3\xa0. Les restes de l'\xc3\xa8poca romana, en aquest territori, s\xc3\xb3n esparses.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana i Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres dades les trobem a l'edat mitjana. En el l\xc3\xadmit de dues poderoses entitats eclesi\xc3\xa0stiques la d'Oviedo i la de Pravia \xc3\xa9s on sorgiria un petit port pesquer que avui ostenta la capitalitat. Ser\xc3\xa0 al segle XIII, quan s'iniciar\xc3\xa0 un per\xc3\xadode de transformacions en aquest sector. Es funda la pobla de Pravia i a partir de llavors, totes les terres de l'actual Cudillero s'integraran a Pravia. La primera not\xc3\xadcia que fa refer\xc3\xa8ncia a la localitat de Cudillero \xc3\xa9s la de la d'una donaci\xc3\xb3 al monestir de Tin\xc3\xa9u l'any 1285. Tota la poblaci\xc3\xb3 vivia la pesca i en el seu desenvolupament va intervenir la poderosa fam\xc3\xadlia d'Oma\xc3\xb1a, que van exercir el seu poder en la regi\xc3\xb3 en aquesta \xc3\xa8poca. En el segle XV, Cudillero ja estava consolidat com a port pesquer i va sol\xc2\xb7licitar la concessi\xc3\xb3 de magatzem de sal que era, fins aleshores, monopoli de la capital praviana; la concessi\xc3\xb3, per\xc3\xb2, no va arribar a efectuar-se mai._NEWLINE_A l'Edat Moderna, Cudillero ja est\xc3\xa0 consolidada. Esdev\xc3\xa9 important centre pesquer asturi\xc3\xa0 i apareixen una s\xc3\xa8rie d'edificacions com l'esgl\xc3\xa9sia de San Pedro edificada pels seus habitants. Es construeixen tamb\xc3\xa9 un moll al port i el castell de San Juan per a defensar-se de les incursions angleses. Al segle XVIII, la gent del pa\xc3\xads van oferir 1.000 doblers per segregar-se de la jurisdicci\xc3\xb3 de Pravia perqu\xc3\xa8 no podien nomenar els seus c\xc3\xa0rrecs, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no arribaria fins a 100 anys m\xc3\xa9s tard. En aquesta \xc3\xa8poca nom\xc3\xa9s havia un vedat en aquest territori que pertanyia a un membre de la poderosa fam\xc3\xadlia Oma\xc3\xb1a.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nAl XIX, arriba la desitjada autonomia municipal, causa, en part, de la import\xc3\xa0ncia del port pesquer que \xc3\xa9s objecte d'una proposta d'ampliaci\xc3\xb3, cosa que no arribaria fins al segle XX. Al XX, es va adjudicar la construcci\xc3\xb3 d'un nou port, els treballs es van fer en diferents fases i van acabar als vuitanta. Tamb\xc3\xa9 es remodela la carretera a Gal\xc3\xadcia.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa9 bones comunicacions com la N-632 i est\xc3\xa0 a una dist\xc3\xa0ncia de 56 quil\xc3\xb2metres de la capital del Principat. Amb una poblaci\xc3\xb3 de 5.932 (INE, 2006) habitants, els seus nuclis principals per nombre d'habitants s\xc3\xb3n: la vila de Cudillero (Cuideiru) que \xc3\xa9s la seva capital, Villademar (Villamar), La Talaya (La Telaya) i Aronc\xc3\xa9s. El seu relleu es divideix en tres parts. La primera \xc3\xa9s la rasa litoral que s'aixeca uns 100 metres sobre el nivell del mar amb uns penya-segats de vegades trencats per nombroses platges i cales, destacant en la seva geografia costanera el Cap Vidio (Cabu Vid\xc3\xadu en asturi\xc3\xa0). La segona parteix les valls interiors de gran fertilitat, travessades pels rius Esquieru, Unc\xc3\xadn, Freera i Pi\xc3\xb1era. La seva tercera part, m\xc3\xa9s al sud, \xc3\xa9s la zona muntanyenca amb els seus pics Penes de Cuetu de 783 metres i Picu Paradiella de 720 metres que s\xc3\xb3n les muntanyes m\xc3\xa9s altes del concejo. Part de la seva costa, que est\xc3\xa1 inclosa en la Costa occidental d'Ast\xc3\xbaries est\xc3\xa0 declarada Paisatge Protegit i la torbera de las Due\xc3\xb1as \xc3\xa9s considerada Monument Natural.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nAquest consell ha passat per les mateixes fases d'emigraci\xc3\xb3 que tots els consells d'aquesta part costanera asturiana. En les primeres d\xc3\xa8cades del segle XX, arriba al pic poblacional amb 11.150 habitants, passant despr\xc3\xa9s a una \xc3\xa8poca migrat\xc3\xb2ria en qu\xc3\xa8 perd unes 1.000 persones que s'accentua amb el temps i es concentra entre els pagesos, iniciant-se una davallada demogr\xc3\xa0fica important. L'emigraci\xc3\xb3 es van moure segons les oportunitats de treball del moment. En la primera fase va ser una emigraci\xc3\xb3 cap a Hispanoam\xc3\xa8rica, la segona fase als pa\xc3\xafsos centreeuropeus i la tercera als centres industrials asturians. Aquest consell tamb\xc3\xa9 va con\xc3\xa8ixer els indians, benefactors que varen col\xc2\xb7laborar en la construcci\xc3\xb3 de centres d'ensenyament i habitatges, i en la realitzaci\xc3\xb3 d'activitats socioculturals i de lleure. Com gaireb\xc3\xa9 tots els consells costaners, la majoria dels seus nuclis es concentren a les rases de la costa, sent el seu nucli m\xc3\xa9s representatiu la vila de Cudillero.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva economia est\xc3\xa0 basada en l'agricultura i la ramaderia, la seva flota pesquera va ser m\xc3\xa9s important abans que ara i l'altre sector que est\xc3\xa0 creixent darrerament \xc3\xa9s el turisme."