b'\n_START_ARTICLE_\nMineria\n_START_PARAGRAPH_\nLa mineria \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s d\'extracci\xc3\xb3 de minerals d\'inter\xc3\xa8s industrial del subs\xc3\xb2l. El lloc on es produeix l\'extracci\xc3\xb3 s\'anomena mina.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa seg\xc3\xbcent distribuci\xc3\xb3 o ordenaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica es fa d\'acord amb les necessitats de l\xe2\x80\x99\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 per a construir i utilitzar noves eines, com tamb\xc3\xa9 dels materials i les t\xc3\xa8cniques emprades.\n_START_SECTION_\nPaleol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nDe fa 2,5 milions d\xe2\x80\x99anys fins al 8000 aC._NEWLINE_Les primeres evid\xc3\xa8ncies es troben a la Conca del riu Omo, a Eti\xc3\xb2pia (2,4 milions d\xe2\x80\x99anys) i a Tanz\xc3\xa0nia (2 milions d\xe2\x80\x99anys). Trobem la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99eines formades per nuclis de basalt, s\xc3\xadlice i quars a les quals se\xe2\x80\x99ls donava forma a base de cops, per tal de produir despreniments de llesques, i aix\xc3\xad obtenir eines que tallaven. Es comen\xc3\xa7a a descobrir que certes roques tenen caracter\xc3\xadstiques adients per a ser modificades. _NEWLINE_Les primeres eines fetes de roca amb una forma preestablerta s\xc3\xb3n de fa\xc2\xa01.5 milions d\xe2\x80\x99anys, i tenien una certa simetria i estaven treballades per les dues cares, la qual cosa exigia materials de molt bona qualitat. Entre les roques m\xc3\xa9s comunes consten les quarsites i obsidianes (vidre volc\xc3\xa0nic) i el s\xc3\xadlex. _NEWLINE_Fa 200.000 anys a Europa, al pr\xc3\xb2xim orient i a \xc3\x80frica es comencen a descobrir dissenys d\xe2\x80\x99eines m\xc3\xa9s refinades, de millor qualitat, i m\xc3\xa9s productives. S\xe2\x80\x99obtenen fulles molt afilades fetes de s\xc3\xadlex principalment. Aquesta millora a les eines d\xc3\xb3na peu al fet que els hom\xc3\xadnids comencin a establir-se a certs territoris, donant lloc a una forma de vida m\xc3\xa9s sedent\xc3\xa0ria._NEWLINE_Es d\xc3\xb3na una dualitat entre el sedentarisme i l\xe2\x80\x99obtenci\xc3\xb3 de materials de bona qualitat, no tots els materials s\xc3\xb3n iguals i no sempre es troben a la vora; comen\xc3\xa7a una intensa recerca de materials._NEWLINE_A causa del pes de les roques, no sempre era possible transportar-les i comencen a treballar amb les eines al lloc d\xe2\x80\x99obtenci\xc3\xb3. Com m\xc3\xa9s eines feien falta m\xc3\xa9s costava trobar bons materials a la superf\xc3\xadcie terrestre i d\xe2\x80\x99aquesta manera, es comencen a extreure blocs de s\xc3\xadlex de la terra, i aix\xc3\xad comen\xc3\xa7a la mineria. Aquestes primeres manifestacions es donen a llocs com Fran\xc3\xa7a, Alemanya, Su\xc3\xafssa, B\xc3\xa8lgica, Holanda i Espanya. Les mines m\xc3\xa9s importants de s\xc3\xadlex a Espanya es troben a Madrid, les quals tenen forma de pou amb una profunditat de fins a 7,35\xc2\xa0m i un di\xc3\xa0metre d\'1,4 a 2,1\xc2\xa0m i es poden observar petites restes d\xe2\x80\x99excavacions laterals.\n_START_SECTION_\nNeol\xc3\xadtic\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser en aquesta \xc3\xa8poca quan la pr\xc3\xa0ctica de la mineria subterr\xc3\xa0nia assol\xc3\xad import\xc3\xa0ncia i aparegueren les primeres grans explotacions mineres. Moltes d\'elles estan localitzades a la plana central i al sector nord-occidental atl\xc3\xa0ntic d\'Europa: Krzemionki (Pol\xc3\xb2nia), Lousberg (Alemanya), Rijckholt (Holanda), Spiennes (B\xc3\xa8lgica), Jablines (Fran\xc3\xa7a) o Grime\'s  Graves (Gran Bretanya). Tamb\xc3\xa9 se\'n troben a les regions mediterr\xc3\xa0nies d\'aquest continent: La Defensola (It\xc3\xa0lia), la Venta i Casa Montero(Espanya) i les mines prehist\xc3\xb2riques de Gav\xc3\xa0 (Catalunya)._NEWLINE_En tots aquests llocs, la disposici\xc3\xb3 del  mineral \xc3\xa9s generalment horitzontal i la seva extracci\xc3\xb3 s\'efectu\xc3\xa0 principalment per mitj\xc3\xa0 d\'una aproximaci\xc3\xb3 superior vertical, amb l\'ajuda de pous m\xc3\xa9s o menys grans, amb petites cambres, n\xc3\xadnxols o galeries curtes obertes radialment a la base._NEWLINE_El jaciment de Can Tintorer de les mines prehist\xc3\xb2riques de Gav\xc3\xa0 (Catalunya) s\xc3\xb3n singulars per dos fets. D\'una banda, per la considerable complexitat de les seves estructures mineres, amb pous, cambres i galeries, oberts a diferents nivells de profunditat, i connectats entre ells conformant una extensa i densa xarxa subterr\xc3\xa0nia. D\'altra banda, pel tipus de material extret: la variscita, un mineral "sumptu\xc3\xb3s", d\'\xc3\xbas ornamental; la resta de mines conegudes, en canvi, estaven dedicades a obtenir primeres mat\xc3\xa8ries "\xc3\xbatils", generalment s\xc3\xadlex, per a fabricaci\xc3\xb3 d\'estris._NEWLINE_L\'edat dels metalls_NEWLINE_La mineria de metalls comen\xc3\xa7a amb el coure nadiu (metall quasi pur) el qual es podia treballar a baixes temperatures (300 \xc2\xb0C) per\xc3\xb2 t\xc3\xa9 una baixa duresa._NEWLINE_4.000 anys a.C. neix la mineria a Europa, a l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea balc\xc3\xa0nica, es troben estris de coure amb traces d\xe2\x80\x99ars\xc3\xa8nic, el qual confereix duresa al metall i s\xe2\x80\x99extreu d\xe2\x80\x99excavacions de 2 a 20 m de profunditat i entre 10 i 80 m de llarg. Tamb\xc3\xa9 hi ha proves de l\xe2\x80\x99\xc3\xbas d\xe2\x80\x99or i plata nadius i ferro mete\xc3\xb2ric.\n_START_SECTION_\nDiversificaci\xc3\xb3 dels materials explotats\n_START_PARAGRAPH_\nA Catalunya ha existit des de sempre una important activitat minera fins al punt que actualment continua sent una de les principals zones mineres de l\xe2\x80\x99Europa meridional. La mineria catalana ha estat sempre molt diversa i ha explotat una gran quantitat de recursos geol\xc3\xb2gics i miners per la gran varietat geol\xc3\xb2gica de les seves comarques que ha perm\xc3\xa8s extraure tota mena de recursos en la major part de la seva geografia._NEWLINE_Al llarg de la hist\xc3\xb2ria de l\xe2\x80\x99activitat minera ha anat evolucionant des de la mineria met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica, cal mencionar la import\xc3\xa0ncia\xc2\xa0 de l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 del ferro relacionat amb el sistema metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic de la \xe2\x80\x9cfarga catalana\xe2\x80\x9d, fins a la m\xc3\xa9s recent mineria del carb\xc3\xb3, el plom, les sals pot\xc3\xa0ssiques, el guix, les aig\xc3\xbces minerals o l\xe2\x80\x99extracci\xc3\xb3 dels \xc3\xa0rids._NEWLINE_L\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s per les riqueses minerals de Catalunya no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s degut i conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del seu gran desenvolupament industrial iniciat a principis del segle XIX donat que els catalans il\xc2\xb7lustrats ja s\xe2\x80\x99havien ocupat d\xe2\x80\x99aquestes riqueses durant els segles XVII i XVIII tot i que pr\xc3\xa0cticament van ignorar l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia del carb\xc3\xb3 de pedra. En aquells segles cal mencionar la import\xc3\xa0ncia de les pedres, pedreres, sal i mines del pa\xc3\xads, destacant el carb\xc3\xb3 de pedra de Manresa, les pissarres bituminoses descobertes al s. XVII en les muntanyes del Montsant, la muntanya de sal gemma de Cardona, el ferro de Sant Lloren\xc3\xa7 de la Muga, el plom de Falset, el coure de Vic, els jaciments i topazis del Montseny, els marbres de Tortosa entre altres explotacions._NEWLINE_A mitjans del segle XIX es constitueixen les primeres societats mineres per a l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 del carb\xc3\xb3 a la comarca del Bergued\xc3\xa0 i ser\xc3\xa0 en els primers anys del segle XX quan aquesta comarca es converteixi en un referent de la mineria catalana moderna en iniciar-se l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 intensiva de les mines de carb\xc3\xb3 i la construcci\xc3\xb3 de la f\xc3\xa0brica de ciment per a l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 del mineral del carb\xc3\xb3. Una explotaci\xc3\xb3 que passar\xc3\xa0 al r\xc3\xa0pid coneixement del seu propi futur antiecon\xc3\xb2mic i insostenible. L\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 de les mines de carb\xc3\xb3 en Ogassa i Surroca (Ripoll\xc3\xa8s) s\xc3\xb3n el fidel reflex de la realitat de la mineria espanyola. Els enginyers de mines feien de ge\xc3\xb2legs sense ser-ho. Les falses esperances dipositades en el valor industrial de les mencionades explotacions mineres es deuen en gran par a la falta de coneixement geol\xc3\xb2gic._NEWLINE_Tres falses situacions no previstes van determinar el pitjor frac\xc3\xa0s de la mineria catalana del segle XIX: la creen\xc3\xa7a d\xe2\x80\x99unes reserves inesgotables d\xe2\x80\x99un mineral estrat\xc3\xa8gic per al desenvolupament de la ind\xc3\xbastria del Principat; la creen\xc3\xa7a que la seva extracci\xc3\xb3 no presentaria dificultat si s\xe2\x80\x99invertien els capitals necessaris i la certesa indiscutible que la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un ferrocarril miner ho posaria en els ports i mercats catalans a millor preu que els seus competidors._NEWLINE_Durant la primera meitat del segle XX, a m\xc3\xa9s de mines de carb\xc3\xb3, es va donar un ressorgiment i explotaci\xc3\xb3 dels minerals met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics a trav\xc3\xa9s de sistemes de mines subterr\xc3\xa0nies a la zona de Pallars, Pirineu i Priorat. Aquestes activitats han deixat rics exemples del patrimoni de mines de pirita i galena a la zona de Cierco, de coure en Cubillers i Soriguera, de ferro en el Pic de la M\xc3\xa0niga, de zinc a la Vall d\xe2\x80\x99Aran o de galena i plom en el Priorat._NEWLINE_A partir de mitjans del segle XX, dins el paisatge miner catal\xc3\xa0, hem de mencionar quatre elements de rellev\xc3\xa0ncia i significaci\xc3\xb3: les mines de sal s\xc3\xb2dica i sal pot\xc3\xa0ssica, les \xc2\xa0mines de carb\xc3\xb3, les mines de minerals met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics i les explotacions associades als processos de construcci\xc3\xb3._NEWLINE_Dins de les explotacions de sals s\xc3\xb2diques i pot\xc3\xa0ssiques destaquen les salines de Gerri de la Sal (Pallars Sobir\xc3\xa0), Cambrils (Solson\xc3\xa8s) i Vilanova de la Sal (Noguera) a m\xc3\xa9s de la muntanya de sal de Cardona, declarada Patrimoni de la Humanitat, i les important\xc3\xadssimes mines de la conca pot\xc3\xa0ssica de la comarca del Bages (S\xc3\xbaria, Sallent i Balsareny) encara avui dia una de les m\xc3\xa9s importants d\xe2\x80\x99Europa.\n_START_SECTION_\nEl fals desenvolupament miner de mitjans del segle XX\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s a finals del segle XIX i en les dues primeres d\xc3\xa8cades del segle XX quan es produeix l\xe2\x80\x99auge de la mineria catalana.\n_START_SECTION_\nLa mineria de la postguerra\n_START_PARAGRAPH_\nEl franquisme va n\xc3\xa9ixer de la Guerra Civil que es va iniciar el 18 de juliol de 1936 i va acabar el 1939._NEWLINE_La postguerra va estar sempre acompanyada de mis\xc3\xa8ria i fam entre \xc3\xa0mplies capes de la poblaci\xc3\xb3, a causa del mateix desgast de la guerra, a la successi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99anys de males collites i a l\xe2\x80\x99obligada pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica coneguda com a autarquisme, causada per la completa soledat i a\xc3\xafllament econ\xc3\xb2mic i tecnol\xc3\xb2gic al qual el mateix franquisme havia portat a l\xe2\x80\x99estat espanyol._NEWLINE_\xc3\x89s en aquesta \xc3\xa8poca, per l\'obligada necessitat de superviv\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica es va rec\xc3\xb3rrer exclusivament als recursos minerals propis, el que el r\xc3\xa8gim franquista va voler vendre com gran virtut, tot i el retard tecnol\xc3\xb2gic, comercial, empresarial i econ\xc3\xb2mic que suposava. Si no es podia importar res per la falta de liquiditat econ\xc3\xb2mica, l\xe2\x80\x99estat es va declarar aut\xc3\xa0rquic, o autosuficient gr\xc3\xa0cies a una falsa idea que no era necessari importar cap producte, ja que tot es podia substituir amb la producci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia. La mineria va gaudir d\xe2\x80\x99una falsa conjuntura excepcional davant la falta de competidors externs i de la necess\xc3\xa0ria competitivitat que va suposar una generaci\xc3\xb3 i acumulaci\xc3\xb3 continuada de d\xc3\xa8ficit molt dif\xc3\xadcil de superar posteriorment._NEWLINE_A aquesta singularitat del sistema hem d\xe2\x80\x99afegir una altra excepcionalitat m\xc3\xa9s en permetre que l\xe2\x80\x99obligatori servei militar existent en aquells temps es podia redimir per causes singulars familiars o per ser treballador dels anomenats sectors estrat\xc3\xa8gics nacionals: ferrocarrils, energia el\xc3\xa8ctrica i mineria. Aix\xc3\xad, amb el fi d\'estalviar-se el mencionat servei militar obligatori moltes foren les explotacions mineres de qualsevol mida, producci\xc3\xb3 i suposada viabilitat econ\xc3\xb2mica que van ser donades d\xe2\x80\x99alta novament amb la finalitat de contribuir a una economia inviable, prec\xc3\xa0ria i d\xe2\x80\x99obligada subsist\xc3\xa8ncia a la vegada que, per a molts joves els permetia poder dedicar-se a sufragar les urgents necessitats i pen\xc3\xbaries prim\xc3\xa0ries de la majoria de fam\xc3\xadlies d\xe2\x80\x99aquells anys. D\xe2\x80\x99aqu\xc3\xad el fals augment i auge del nombre d\xe2\x80\x99explotacions censades i del nombre percentual de treballadors destinats al sector miner._NEWLINE_\xc3\x89s en el per\xc3\xadode que va de la II Rep\xc3\xbablica fins al 1950, quan es pot situar el per\xc3\xadode m\xc3\xa9s dur de la hist\xc3\xb2ria de la mineria catalana, ja que a les dificultats que suposava la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99infraestructures per poder obtenir uns m\xc3\xadnims rendiments econ\xc3\xb2mics i l\xe2\x80\x99increment de la compet\xc3\xa8ncia s\xe2\x80\x99ha d\xe2\x80\x99afegir un augment considerable de la conflictivitat social i laboral, la mateixa guerra civil, la fam, la mis\xc3\xa8ria i les condicions de repressi\xc3\xb3 i restriccions en el per\xc3\xadode de postguerra. \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 en aquests anys quan es produeixen els accidents laborals m\xc3\xa9s dram\xc3\xa0tics. S\xe2\x80\x99obren un nombre incalculable d\xe2\x80\x99explotacions mineres en un temps en el qual el preu del carb\xc3\xb3 es pagava com si fos or i en qu\xc3\xa8 m\xc3\xa9s que mines podem parlar de forats o coves de subsist\xc3\xa8ncia minera.\n_START_SECTION_\nDecad\xc3\xa8ncia del sector miner catal\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nA partir de mitjans del segle XX, despr\xc3\xa9s del gir de la pol\xc3\xadtica econ\xc3\xb2mica amb l\xe2\x80\x99estricte pla d\xe2\x80\x99estabilitzaci\xc3\xb3, i l\xe2\x80\x99apertura als mercats i a l\xe2\x80\x99exterior, Espanya va viure tamb\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99etapa expansiva que encoratjava l\xe2\x80\x99economia mundial i es va con\xc3\xa8ixer un llarg per\xc3\xadode de gran desenvolupament._NEWLINE_Va ser tamb\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99inici del fi d\xe2\x80\x99una realitat falsa en qu\xc3\xa8 la competitivitat va posar a la producci\xc3\xb3 minera en la seva correcta posici\xc3\xb3 i, va permetre una major diversificaci\xc3\xb3 i desenvolupament industrial amb el corresponent ventall de possibilitats laborals per als treballadors._NEWLINE_La sortida de l\xe2\x80\x99autarquia va suposar per la mineria catalana un repte que no va saber superar._NEWLINE_La mineria estava ferida de mort i va ser l\xe2\x80\x99Estat qui va haver de fer front a la situaci\xc3\xb3, passant als comptes d\xe2\x80\x99aquest les despeses i p\xc3\xa8rdues de bona part de les explotacions, en un intent d\xe2\x80\x99esmorteir la crisi que acabar\xc3\xa0 arribant a partir de la d\xc3\xa8cada del 1970, on es van tancar m\xc3\xbaltiples explotacions mineres, amb l\xe2\x80\x99excepci\xc3\xb3 del sector pot\xc3\xa0ssic.\n_START_SECTION_\nRecursos\n_START_PARAGRAPH_\nUna concentraci\xc3\xb3 de materials s\xc3\xb2lids, l\xc3\xadquids o gasosos, d\xe2\x80\x99origen natural en l\xe2\x80\x99escor\xc3\xa7a terrestre d\xe2\x80\x99una forma tal que l\xe2\x80\x99extracci\xc3\xb3 de la mercaderia esdevingui econ\xc3\xb2micament viable, tant en l\xe2\x80\x99actualitat com en un temps \xc2\xa0futur._NEWLINE_La dotaci\xc3\xb3 total mineral d\xe2\x80\x99una \xc3\xa0rea es divideix en dues parts principals: recursos identificats i aquells que no s\xe2\x80\x99han descobert.\n_START_SECTION_\nRecursos descoberts\n_START_PARAGRAPH_\nRecursos dels quals o b\xc3\xa9 se\xe2\x80\x99n coneix o es pot estimar \xe2\x80\x93a partir d\xe2\x80\x99evid\xc3\xa8ncies geol\xc3\xb2giques espec\xc3\xadfiques- la localitzaci\xc3\xb3, el grau, la quantitat i la qualitat. Inclouen les subcategories de recursos econ\xc3\xb2mics, marginalment econ\xc3\xb2mics i subecon\xc3\xb2mics.\n_START_SECTION_\nReserva\n_START_PARAGRAPH_\nLa porci\xc3\xb3 d\'un recurs descobert a partir del qual un mineral el qual es pot emprar o una mercaderia energ\xc3\xa8tica poden \xc3\xa9sser comercialment i legalment explotats en un temps determinat. El terme \xe2\x80\x9cmena\xe2\x80\x9d [LINK] s\xe2\x80\x99aplica a reserves d\xe2\x80\x99un conjunt de tipus de mercaderies minerals, generalment met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es pot referir a productes no met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics.\n_START_SECTION_\nRecursos no descoberts\n_START_PARAGRAPH_\nCossos no descoberts de material contenidor de mineral, l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia dels quals s\xe2\x80\x99intueix pel coneixement de la regi\xc3\xb3 i de forma te\xc3\xb2rica. Els termes \xe2\x80\x9crecurs hipot\xc3\xa8tic\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9crecurs especulatiu\xe2\x80\x9d s\xe2\x80\x99apliquen a recursos no descoberts i s\xc3\xb3n \xc3\xbatils quan s\xe2\x80\x99estima la quantitat d\'aquests.\n_START_SECTION_\nRecursos hipot\xc3\xa8tics\n_START_PARAGRAPH_\nMaterials no descoberts els quals es pot esperar de forma raonable que existeixin en districtes miners coneguts, sota condicions geol\xc3\xb2giques conegudes.\n_START_SECTION_\nRecursos especulatius\n_START_PARAGRAPH_\nMaterials no descoberts que poden oc\xc3\xb3rrer en tipus de dip\xc3\xb2sits coneguts en configuracions geol\xc3\xb2giques on no hi han hagut troballes o en tipus de dip\xc3\xb2sits desconeguts que encara s\xe2\x80\x99han de recon\xc3\xa8ixer.\n_START_SECTION_\nRecurs mineral\n_START_PARAGRAPH_\nAquella concentraci\xc3\xb3 o acumulaci\xc3\xb3 que ocorre de forma natural tant de material org\xc3\xa0nic com inorg\xc3\xa0nic el qual t\xc3\xa9 un inter\xc3\xa8s econ\xc3\xb2mic intr\xc3\xadnsec, localitzat en o dins de l\xe2\x80\x99escor\xc3\xa7a terrestre, tals com combustibles, menes met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques, minerals industrials i de construcci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 excloent l\xe2\x80\x99aigua, d\'una forma i qualitat tal que hi ha prospectes raonables per a l\xe2\x80\x99eventual extracci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. Els recursos minerals s\xc3\xb3n aquelles concentracions minerals econ\xc3\xb2miques que han passat suficients escrutinis per a quantificar el metall contingut fins a un cert grau de certesa. Cap d\xe2\x80\x99aquests recursos s\xc3\xb3n mena, ja que l\xe2\x80\x99economia del dip\xc3\xb2sit mineral pot no haver estat totalment avaluada.\n_START_SECTION_\nRecurs mineral inferit\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un dip\xc3\xb2sit que s\xe2\x80\x99ha mostrejat (generalment mitjan\xc3\xa7ant perforaci\xc3\xb3) fins a un punt en el qual es pot fer una estimaci\xc3\xb3 de baixa confian\xc3\xa7a del seu grau i tonatge. Es considera una estimaci\xc3\xb3 molt aproximada i subjecta a incerteses.\n_START_SECTION_\nRecursos indicats\n_START_PARAGRAPH_\nDip\xc3\xb2sits dels quals se\xe2\x80\x99n pot estimar fins a un nivell raonable de confian\xc3\xa7a la densitat, tonatge, forma, grau, contingut mineral i caracter\xc3\xadstiques f\xc3\xadsiques. Tot i aix\xc3\xb2, no es verifica la continu\xc3\xaftat del dip\xc3\xb2sit.\n_START_SECTION_\nRecursos mesurats\n_START_PARAGRAPH_\nAquells dip\xc3\xb2sits econ\xc3\xb2mics amb un gran grau de confian\xc3\xa7a geol\xc3\xb2gica i continu\xc3\xaftat geol\xc3\xb2gica confirmada, els quals han estat sotmesos a suficients mostrejos perqu\xc3\xa8 una persona competent (tal com est\xc3\xa0 definida pel codi JORC) ho hagi declarat com a una estimaci\xc3\xb3 de recursos documentalment acceptable.\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3 de mineria en el m\xc3\xb3n per regions, 1850 fins al present\n_START_PARAGRAPH_\nMineria mundial mesurada com al valor total d\'extracci\xc3\xb3 de tots els metalls produ\xc3\xafts en tots els pa\xc3\xafsos._NEWLINE_El gr\xc3\xa0fic permet veure el percentatge de mineria per regi\xc3\xb3 des del 1850 fins al dia d\xe2\x80\x99avui. A partir del final del segle XIX, el rol de la mineria a Europa va anar decaient mentre el poder econ\xc3\xb2mic i pol\xc3\xadtic anava progressivament migrant als Estats Units. A finals del segle XIX i principis del segle XX esdevingu\xc3\xa9 un augment dram\xc3\xa0tic de mineria als EUA, seguit despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial per un declivi similar al que s\xe2\x80\x99experiment\xc3\xa0 en Europa pr\xc3\xa8viament, transferint-se la tend\xc3\xa8ncia a l\xe2\x80\x99al\xc3\xa7a de la mineria de pa\xc3\xafsos desenvolupats aquells en vies de desenvolupament durant tota la segona meitat del segle XX.\n_START_SECTION_\nActivitats mineres globals el 2011\n_START_PARAGRAPH_\nEls cercles s\xc3\xb3n proporcionals al valor total de tots els metalls, minerals industrials i carb\xc3\xb3, en la mineria de tots els pa\xc3\xafsos.\n_START_SECTION_\nTipus de mineria\n_START_PARAGRAPH_\nDistingim dos grans tipus de t\xc3\xa8cniques mineres: la mineria superficial i la mineria subterr\xc3\xa0nia._NEWLINE_Avui dia, la mineria de superf\xc3\xadcie \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s com\xc3\xba, i produeix, per exemple, el 85% dels minerals (excl\xc3\xb2s el petroli i el gas natural) als Estats Units, incl\xc3\xb2s el 98% dels minerals met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics._NEWLINE_Els objectius es divideixen en dues categories generals de materials: dip\xc3\xb2sits de plaer, que consta de valuosos minerals continguts en les graves de riu, sorra de platja i altres materials no consolidats; i els dip\xc3\xb2sits de veta, on els minerals valuosos es troben en les venes, en capes, o en grans minerals que es distribueixen generalment a trav\xc3\xa9s d\'una massa de roca real. Tots dos tipus de mineral de dip\xc3\xb2sit, plaer o veta, s\'extreuen tant per mineria de superf\xc3\xadcie com a mineria subterr\xc3\xa0nia._NEWLINE_Alguns elements, inclosos la major part dels elements de terres rares i l\'extracci\xc3\xb3 d\'urani, es realitza per m\xc3\xa8todes menys comuns, com ara lixiviaci\xc3\xb3 in situ: aquesta t\xc3\xa8cnica no implica l\'excavaci\xc3\xb3 ni en la superf\xc3\xadcie ni subterrani. L\'extracci\xc3\xb3 de minerals mitjan\xc3\xa7ant aquesta t\xc3\xa8cnica requereix que siguin solubles, per exemple, la potassa, clorur de potassi, clorur de sodi, sulfat de sodi, que es dissolen en aigua. Alguns minerals, com els minerals de coure i \xc3\xb2xid d\'urani, requereixen solucions d\'\xc3\xa0cid o carbonat per dissoldre\'s.\n_START_SECTION_\nEtapes i maquin\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes operacions b\xc3\xa0siques en qualsevol tipus de mina s\xc3\xb3n tres: arrencada, c\xc3\xa0rrega i transport.\n_START_SECTION_\nC\xc3\xa0rrega\n_START_PARAGRAPH_\nPer c\xc3\xa0rrega s\'ent\xc3\xa9n la recollida de la roca arrencada del s\xc3\xb2l, i el seu trasllat fins a un mitj\xc3\xa0 de transport. En l\'arrencada mitjan\xc3\xa7ant maquin\xc3\xa0ria aquesta operaci\xc3\xb3 es realitza alhora que l\'arrencada. Aix\xc3\xad, per exemple, una pala excavadora utilitza el seu cass\xc3\xb3 per arrencar i carregar._NEWLINE_En les primeres mines la c\xc3\xa0rrega es realitzava a m\xc3\xa0, amb l\'ajuda de pales._NEWLINE_Les m\xc3\xa0quines m\xc3\xa9s utilitzades per realitzar la c\xc3\xa0rrega s\xc3\xb3n les pales carregadores, per a l\'exterior i Scoop Tram o pales de baix perfil per a les subterr\xc3\xa0nies._NEWLINE_Un cas especial de c\xc3\xa0rrega \xc3\xa9s quan es disposa f\xc3\xadsicament el mitj\xc3\xa0 de transport sota del mineral a arrencar. En aquest cas la c\xc3\xa0rrega es realitza amb ajuda de la gravetat. Un m\xc3\xa8tode com aquest s\'aplica en mineria subterr\xc3\xa0nia quan el nivell d\'explotaci\xc3\xb3 (d\'on s\'extreu el mineral) est\xc3\xa0 sobre el nivell de transport.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nEl transport \xc3\xa9s l\'operaci\xc3\xb3 per la qual es trasllada el mineral arrencat fins a l\'exterior de la mina._NEWLINE_El transport dins d\'una mina pot ser continu, discontinu o una barreja de tots dos. El transport continu utilitza mitjans de transport que estan cont\xc3\xadnuament en funcionament. Dins d\'aquest tipus de transport s\'utilitzen cintes transportadores, transportadors blindats i el transport per gravetat, en pous i xemeneies._NEWLINE_En el transport discontinu els mitjans de transport realitzen un moviment alternatiu entre el punt de c\xc3\xa0rrega i el de desc\xc3\xa0rrega. En aquest grup s\'utilitza el ferrocarril i els camions._NEWLINE_Dins de les mines subterr\xc3\xa0nies es distingeix, a m\xc3\xa9s, entre l\'arrossegament i l\'extracci\xc3\xb3. Per arrossegament s\'ent\xc3\xa9n el transport per les tasques situades, aproximadament, a la mateixa cota. I per extracci\xc3\xb3 el transport vertical que t\xc3\xa9 per objecte situar el mineral a la superf\xc3\xadcie.\n_START_SECTION_\nAvantatges i inconvenients de les diferents t\xc3\xa8cniques mineres\n_START_PARAGRAPH_\nEn la mineria a cel obert o tall obert els costos d\'arrencada, excavaci\xc3\xb3 i transport s\xc3\xb3n menors, a causa de la possibilitat d\'emprar maquin\xc3\xa0ria de major grand\xc3\xa0ria; permet major recuperaci\xc3\xb3 de les capes, venes o filons; no \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria la ventilaci\xc3\xb3, ni l\'enllumenat, ni el sosteniment artificial; permet utilitzar explosius de qualsevol tipus i les condicions de seguretat i higiene en el treball s\xc3\xb3n molt millors._NEWLINE_Per contra, requereix una major inversi\xc3\xb3 inicial en equipament i maquin\xc3\xa0ria; \xc3\xa9s necessari ocupar grans extensions de terreny i les condicions de treball s\xc3\xb3n a la intemp\xc3\xa8rie. A m\xc3\xa9s, produeix un important impacte visual i mediambiental (pols, soroll, etc.) a la zona en qu\xc3\xa8 es desenvolupa, la qual cosa porta a un important rebuig social a la seva implantaci\xc3\xb3 i fins i tot al tancament de les existents.\n_START_SECTION_\nAlumini\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva principal font d\xe2\x80\x99obtenci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la bauxita, un mineral terr\xc3\xb3s i opac que \xc2\xa0es troba amb m\xc3\xa9s freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia a les regions tropicals i subtropicals._NEWLINE_L\xe2\x80\x99alumini \xc3\xa9s el metall no ferr\xc3\xb3s que m\xc3\xa9s s\xe2\x80\x99utilitza, molt \xc3\xbatil no tant per les seves propietats intr\xc3\xadnseques, ja que \xc3\xa9s tou i t\xc3\xa9 poca resist\xc3\xa8ncia mec\xc3\xa0nica, per\xc3\xb2 t\xc3\xa9 la capacitat de formar aliatges amb altres elements per augmentar la seva resist\xc3\xa8ncia i adquirir diverses propietats \xc3\xbatils. Els aliatges d\xe2\x80\x99alumini s\xc3\xb3n lleugers, forts, i es poden formar f\xc3\xa0cilment, s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cils d\xe2\x80\x99unir, fondre i manipular i accepten una gran varietat d\xe2\x80\x99acabats._NEWLINE_L\xe2\x80\x99alumini \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99element met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic m\xc3\xa9s abundant, tant a la Terra com a la Lluna, per\xc3\xb2 no el trobem de forma lliure a la natura. Es troba a les plantes i roques que contenen alumini, en forma d\xe2\x80\x99alumini silicat. Quan aquests minerals es dissolen, segons les condicions qu\xc3\xadmiques, \xc3\xa9s possible precipitar l\xe2\x80\x99alumini en forma d\xe2\x80\x99argiles minerals, hidr\xc3\xb2xids d\xe2\x80\x99alumini o ambd\xc3\xb3s. En aquestes condicions es formen les bauxites que serveixen de mat\xc3\xa8ria primera fonamental a la producci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99alumini._NEWLINE_La principal aplicaci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99alumini \xc3\xa9s a la construcci\xc3\xb3 (portes, panys, finestres, pantalles, boques i canals de desgu\xc3\xa0s); transport (avions comercials i militars, autom\xc3\xb2bils, camions, vagons, contenidors de c\xc3\xa0rrega, senyals de tr\xc3\xa0nsit, divisi\xc3\xb3 de carrils, enllumenat), en la ind\xc3\xbastria aeroespacial, ind\xc3\xbastria d\xe2\x80\x99envasament, tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 aplicacions el\xc3\xa8ctriques, filferros i cables d\xe2\x80\x99alumini, i a l\xe2\x80\x99habitatge (estris de cuina, paper d\xe2\x80\x99alumini, eines, m\xc3\xa0quines port\xc3\xa0tils, aire condicionat, neveres), entre moltes altres aplicacions. En la ind\xc3\xbastria qu\xc3\xadmica es pot utilitzar l\xe2\x80\x99alumini i els seus derivats en pintura, en combustible per a coets, com a explosiu i com a reductor qu\xc3\xadmic.\n_START_SECTION_\nExtracci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99alumini\n_START_PARAGRAPH_\nConsisteix en l\xe2\x80\x99extracci\xc3\xb3 de la bauxita. Abans de l\xe2\x80\x99extracci\xc3\xb3 s\xe2\x80\x99ha d\xe2\x80\x99eliminar la capa superior del s\xc3\xb2l (el gruix de la capa oscil\xc2\xb7la entre 10 i 15\xc2\xa0cm) i s\xe2\x80\x99emmagatzema per al seu \xc3\xbas posterior en el proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3 de la zona de la mina. La bauxita es troba generalment prop de la superf\xc3\xadcie, una capa que va des de 2 a 10 metres de gruix. L\xe2\x80\x99extracci\xc3\xb3 es realitza mitjan\xc3\xa7ant retroexcavadores hidr\xc3\xa0uliques, que li permeten explorar selectivament el s\xc3\xb2l a diferents profunditats, no obstant no afavoreix als danys que es produeixen al s\xc3\xb2l._NEWLINE_A continuaci\xc3\xb3, el mineral extret es transporta a la planta de processament, mitjan\xc3\xa7ant camions de volteig amb capacitats que oscil\xc2\xb7len entre 10 i 30 tones\n_START_SECTION_\nObtenci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina se separa de la bauxita utilitzant una soluci\xc3\xb3 calenta d\xe2\x80\x99hidr\xc3\xb2xid de sodi (sosa c\xc3\xa0ustica) i \xc3\xb2xid de calci (cal). \xc2\xa0La barreja es bombeja cap a l\xe2\x80\x99interior dels recipients a alta pressi\xc3\xb3 i s\xe2\x80\x99escalfa. La sosa dissol l\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina, la soluci\xc3\xb3 se satura i precipita. L\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina es pot rentar i escalfar per eliminar l\xe2\x80\x99aigua. El material que ha precipitat es filtra i neteja per poder recuperar la soluci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99hidr\xc3\xb2xid de sodi. La resta s\xe2\x80\x99elimina per filtraci\xc3\xb3 i l\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina s\'asseca fins que s\xe2\x80\x99aconsegueix una pols blanca.\xc2\xa0_NEWLINE_La major part de les refineries d\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina estan localitzades a les proximitats de les mines de bauxita, o propera a un port, on es pot transportar l\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina f\xc3\xa0cilment fins a les f\xc3\xa0briques que produeixen l\xe2\x80\x99alumini.\n_START_SECTION_\nObtenci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99alumini\n_START_PARAGRAPH_\nPer tal d\xe2\x80\x99obtenir l\xe2\x80\x99alumini pur sotmetem l\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina a un proc\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99electr\xc3\xb2lisi \xc3\xadgnia, emprant un \xc3\xa0node de grafit i com a c\xc3\xa0tode un vas d\xe2\x80\x99acer recobert de carb\xc3\xb3. L\xe2\x80\x99\xc3\xa0node de grafit es consumeix durant el proc\xc3\xa9s. Utilitzem una barreja d\xe2\x80\x99al\xc3\xbamina i criolita per a disminuir el punt de fusi\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99alumini (2040 \xc2\xb0C) a 900 \xc2\xb0C.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nCoure\n_START_PARAGRAPH_\nEl coure \xc3\xa9s un important metall no ferr\xc3\xb3s, \xc3\xa9s molt \xc3\xbatil per la combinaci\xc3\xb3 de les seves propietats qu\xc3\xadmiques, f\xc3\xadsiques i mecenes, aix\xc3\xad com, les seves propietats el\xc3\xa8ctriques i la seva abund\xc3\xa0ncia. El coure \xc3\xa9s un element una mica paramagn\xc3\xa8tic, t\xc3\xa9 una conductivitat el\xc3\xa8ctrica i t\xc3\xa8rmica molt alta. \xc3\x89s un dels metalls que es pot obtenir amb major grau de puresa, un metall moderadament dur, molt tena\xc3\xa7, resistent al desgast i \xc2\xa0amb una elevada ductilitat._NEWLINE_La major part del coure del m\xc3\xb3n s\xe2\x80\x99obt\xc3\xa9 dels sulfurs minerals com la calcocita, covel\xc2\xb7lita, calcopirita, bornita i enargita, minerals oxidats com la cuprita, tenorita, malaquita, atzurita, crisocol\xc2\xb7la i brocantita. Durant els darrers anys el grau de puresa del mineral utilitzat ha anat disminuint regularment, ja que s\xe2\x80\x99han anat esgotant els que tenien un contingut de coure m\xc3\xa9s elevat i ha crescut la demanda de coure._NEWLINE_El coure i els seus compostos tenen un ventall d\xe2\x80\x99aplicacions molt gran, com a estris de cuina, com a conductors el\xc3\xa8ctrics (cables d\xe2\x80\x99alta i baixa tensi\xc3\xb3, connectors, contactes el\xc3\xa8ctrics, fabricaci\xc3\xb3 de motors); equipaments (escalfadors solars, tubs de calor, canonades d\xe2\x80\x99aigua), aliatges met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics (llaut\xc3\xb3); tamb\xc3\xa9 tenim aplicacions en l\xe2\x80\x99agricultura (fungicides i insecticides), pigments, solucions galvanopl\xc3\xa0stiques, cel\xc2\xb7les prim\xc3\xa0ries, catalitzadors, etc.\n_START_SECTION_\nExtracci\xc3\xb3 de coure\n_START_PARAGRAPH_\nEl coure s\xe2\x80\x99extreu a partir del mineral de sulfur de coure a trav\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un proc\xc3\xa9s de flotaci\xc3\xb3 per tal d\xe2\x80\x99obtenir un concentrat de sulfurs que tamb\xc3\xa9 arrosseguen metalls preciosos, i de vegades seleni i tel\xc2\xb7luri. Aquest concentrat es converteix a coure brut mitjan\xc3\xa7ant un proc\xc3\xa9s pirometal\xc2\xb7l\xc3\xbargic, conegut com a fosa flash, que ret\xc3\xa9 els metalls preciosos, l\xe2\x80\x99or i la plata, i part del seleni i del tel\xc2\xb7luri. El coure brut es refina electrol\xc3\xadticament, on l\xe2\x80\x99electr\xc3\xb2lit compren una soluci\xc3\xb3 \xc3\xa0cida de sulfat de coure, que proporciona un coure de puresa del 99,99% a la superf\xc3\xadcie cat\xc3\xb2dica.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPlata\n_START_PARAGRAPH_\nLa plata \xc3\xa9s un metall lluent de color blanc-gris\xc3\xb3s. Des del punt de vista qu\xc3\xadmic \xc3\xa9s un metall pesant i noble, des del punt de vista comercial \xc3\xa9s un metall preci\xc3\xb3s. La plata posseeix la conductivitat t\xc3\xa8rmica i el\xc3\xa8ctrica m\xc3\xa9s alta entre tots els metalls, s\xe2\x80\x99utilitza en punts de contacte el\xc3\xa8ctrics i electr\xc3\xb2nics. Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitza pel seu elevat poder reductiu, \xc3\xa9s a dir, es pot oxidar molt f\xc3\xa0cilment, per aix\xc3\xb2 s\xe2\x80\x99utilitza molt en processos que no es poden oxidar. \xc3\x89s un metall d\xc3\xbactil (se li pot donar f\xc3\xa0cilment forma de tub) i mal\xc2\xb7leable (es pot donar forma de l\xc3\xa0mina molt fina). Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitza en joieria i diverses peces ornamentals. Entre els aliatges que es poden obtenir t\xc3\xa9 aplicacions en amalgames dentals i com a metall de coixinets i pistons de motors._NEWLINE_La plata \xc3\xa9s un element molt esc\xc3\xa0s, a vegades podem trobar-la a la natura com a element lliure (plata nadiua) o barrejada amb altres metalls. Aix\xc3\xb2 no obstant, la major part de la plata es troba en minerals que contenen compostos de plata. Els principals minerals de plata s\xc3\xb3n l\xe2\x80\x99argentita, la \xc2\xa0cerargirita o el corn de plata i diversos minerals en els quals el sulfur de plata est\xc3\xa0 combinat amb sulfurs d\xe2\x80\x99altres metalls. Aproximadament tres quartes parts de la plata que es produeix s\xe2\x80\x99obt\xc3\xa9 com a subproducte de l\xe2\x80\x99extracci\xc3\xb3 de minerals de coure i plom. No obstant aix\xc3\xb2, en aquests minerals el pes de la plata no arriba a ser un 5% de la massa total.\n_START_SECTION_\nExtracci\xc3\xb3 de la plata\n_START_PARAGRAPH_\nPer tal d\xe2\x80\x99obtenir la plata de minerals que contenen coure i plom, utilitzem solucions d\xe2\x80\x99\xc3\xa0cid sulf\xc3\xbaric, \xc3\xa0cid n\xc3\xadtric i \xc3\xa0cid cianh\xc3\xaddric, ja que la plata \xc3\xa9s soluble en aquests \xc3\xa0cids. A partir d\xe2\x80\x99aqu\xc3\xad, fem precipitar les sals de plata, i nom\xc3\xa9s far\xc3\xa0 falta una electr\xc3\xb2lisi \xc3\xadgnia o una fundaci\xc3\xb3 de la sal per a obtenir la plata pr\xc3\xa0cticament pura.\n_START_SECTION_\nAccidents miners al llarg de la hist\xc3\xb2ria espanyola\n_START_PARAGRAPH_\nD\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 que es va comen\xc3\xa7ar amb l\'activitat minera, hi ha hagut multitud d\'accidents. Per\xc3\xb2 \xc3\xa9s ben cert, que l\'\xc3\xadndex d\'accidentalitat en els pa\xc3\xafsos menys desenvolupats \xc3\xa9s major. Tot i aix\xc3\xb2 actualment, en els pa\xc3\xafsos desenvolupats l\'activitat minera no \xc3\xa9s de les principals causes de mortalitat a causa que l\'economia en la gran majoria dels pa\xc3\xafsos depenen d\'altres sectors. A continuaci\xc3\xb3 es presenten alguns accidents miners espanyols al llarg de la hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_Un dels accidents m\xc3\xa9s antics, del qual es tenen dades va succeir a Santa Elisa de Belmez, C\xc3\xb2rdova. A l\'abril del 1862 va haver-hi una explosi\xc3\xb3 de gris\xc3\xba i va posar fi a la vida de 29 treballadors. Anys m\xc3\xa9s tard el 1904, a les mines de la poblaci\xc3\xb3 de Villanueva del R\xc3\xado, Sevilla, es va produir un dels accidents m\xc3\xa9s mort\xc3\xadfers d\'Espanya amb 63 mort i una multitud de ferits. 9 anys m\xc3\xa9s tard a Mieres, Ast\xc3\xbaries, es va produir el segon accident espanyol per gris\xc3\xba, amb 9 morts. Seguidament i tamb\xc3\xa9 en el nord d\'Espanya, en el 1941 a Pal\xc3\xa8ncia es va produir un accident per gris\xc3\xba i se\'n va emportar les vides de 18 treballadors. A Catalunya, m\xc3\xa9s concretament a la localitat de Saldes, l\'any 1944 van morir 34 miners. Anys despr\xc3\xa9s el gas gris\xc3\xba va continuar emportant-se les vides de miners d\'arreu d\'Espanya i continuava provocant accidents en mines ja afectades pel gas gris\xc3\xba, un indicador que els plans de prevenci\xc3\xb3 i seguretat minera continuaven sense posar-se en acci\xc3\xb3 en la majoria de mines. No va ser el cas de les mines de Villanueva del r\xc3\xado a Sevilla que despr\xc3\xa9s de tants accidents mortals, van haver de tancar. Una altra de les mines m\xc3\xa9s perjudicades en accidents mortals, va ser la mina del Valle del Tur\xc3\xb3n a Ast\xc3\xbaries que s\'emportava a m\xc3\xa9s de 20 treballadors. Tot i que la important activitat minera es donava al nord i sud d\'Espanya, comunitats com Catalunya o Navarra tamb\xc3\xa9 van patir accidents mortals, alguns d\'ells causats pel gas gris\xc3\xba. Tot i que actualment les pol\xc3\xadtiques de prevenci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s efectives en aquests \xc3\xbaltims anys la mineria va posar fi a les vides d\'1 i 6 treballadors de les mines de S\xc3\xbaria, Barcelona i el Valle de Llombera de Gord\xc3\xb3n a Lle\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nGesti\xc3\xb3 del risc\n_START_PARAGRAPH_\nCom que la mineria suporta un risc major que la resta de sectors, per una baixa investigaci\xc3\xb3, per falta de recursos, una part important de la seguretat a les mines \xc3\xa9s la gesti\xc3\xb3 del risc, que serveix per a prioritzar els recursos existents, aix\xc3\xad com per a minimitzar els resultats no desitjats mesurant dues magnituds, la de la severitat i la de la probabilitat._NEWLINE_El Preliminary Hazard Analysis ens ajudar\xc3\xa0 a concentrar-nos en les \xc3\xa0rees m\xc3\xa9s d\xc3\xa8bils fent una l\xc3\xadnia d\'inventari de tots els perills i riscos:_NEWLINE_R=PxS  (p\xc3\xa8rdua per unitat de temps a l\'activitat)_NEWLINE_D\'altres m\xc3\xa8todes d\'an\xc3\xa0lisis molt utilitzats a la ind\xc3\xbastria de la mineria per la gesti\xc3\xb3 del risc s\xc3\xb3n:_NEWLINE_-M\xc3\xa8tode Hazop (Es fa una an\xc3\xa0lisi conjunta en comptes d\'un individual)._NEWLINE_-Mode d\'errades (FMEA)._NEWLINE_-M\xc3\xa9tode Fault Tree Analysis (FTA)._NEWLINE_-Even Tree Analysis (ETA)._NEWLINE_-Factor hum\xc3\xa0 i errors de l\'operador._NEWLINE_L\'acceptaci\xc3\xb3 del risc es fa amb el model conceptual HSE i amb l\'an\xc3\xa0lisi cost-benefici (CBA).\n_START_SECTION_\nImpacte Ambiental\n_START_PARAGRAPH_\nL\'activitat minera, com la major part de les activitats que l\'home realitza per a la seva subsist\xc3\xa8ncia, crea alteracions en el medi natural, des de les m\xc3\xa9s imperceptibles fins a les que representen clars impactes sobre el medi en qu\xc3\xa8 es desenvolupen.\n_START_SECTION_\nEfectes en els organismes\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'activitat minera, es generen molts l\xc3\xadquids que depenent el que arrosseguen poden arribar a provocar diferents efectes._NEWLINE_Una de les principals causes de contaminaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s l\'acidificaci\xc3\xb3 del medi. Els metalls extrets, es troben en forma de menes (combinaci\xc3\xb3 entre metalls i sulfurs). Per tal de separar el metall del sulfur, durant el proc\xc3\xa9s metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic les menes es tracten amb \xc3\xa0cids concentrats que aconsegueixen dissoldre els sulfurs i separar una gran part del metall. Les restes d\'aquest \xc3\xa0cid van a parar a les aig\xc3\xbces subterr\xc3\xa0nies, rius i terres del voltant. \xc3\x89s el que es coneix com a drenatge \xc3\xa0cid. Aquest despreniment de sulfurs, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de provocar una acidificaci\xc3\xb3 del medi arrossega restes dels metalls pesants. Les aig\xc3\xbces contaminades s\xc3\xb3n molt \xc3\xa0cides, poden arribar a valors de 2 o 3 i aquests canvis, respecte a pH lleugerament \xc3\xa0cids provoquen la desaparici\xc3\xb3 d\'esp\xc3\xa8cies com per exemple les algues, evitant tamb\xc3\xa9 el possible creixement de nova vegetaci\xc3\xb3 amb arrels. Aquestes esp\xc3\xa8cies creixen en funci\xc3\xb3 de la quantitat de f\xc3\xb2sfor present a les aig\xc3\xbces, de manera que en reduir quantitativament el nivell d\'algues, el nivell de f\xc3\xb2sfor queda redu\xc3\xaft i amb aix\xc3\xb2, el nombre de nutrients. De manera que es passa d\'una situaci\xc3\xb3 eutr\xc3\xb2fica a oligotr\xc3\xb2fica, i obtenim unes aig\xc3\xbces ben oxigenades (favorables per a esp\xc3\xa8cies com les truites). Tamb\xc3\xa9 s\'arrosseguen restes de metalls pesants que poden arribar a ser letals per alguns \xc3\xa9ssers vius, pel fet que bloquegen l\'activitat biol\xc3\xb2gica. Per\xc3\xb2 perqu\xc3\xa8 aix\xc3\xb2 es pugui donar, cal que el metall sigui biodisponible._NEWLINE_Aquest concepte es troba relacionat amb les condicions qu\xc3\xadmiques de l\'ambient i s\xc3\xb3n les que determinen, l\'especiaci\xc3\xb3 i la concentraci\xc3\xb3 lliure i l\xc3\xa0bil del metall. Els m\xc3\xa8todes electroqu\xc3\xadmics com la voltamperometria c\xc3\xadclica, s\'utilitzen per determinar la biodisponibilitat d\'un metall. Tot i que existeixen metalls essencials (presents com a cofactors), aquells que no ho s\xc3\xb3n, en arribar a l\'interior de l\'organisme per vies tant orals com respirat\xc3\xb2ries, s\xc3\xb3n t\xc3\xb2xics, pel fet que competeixen amb els metalls essencials pel sistema de transport i arriben a alterar el seu funcionament, poden activar els receptors de membrana i reaccionen amb grups funcionals de biomol\xc3\xa8cules, alterant el seu funcionament. Per tant, els metalls poden provocar efectes sobre les membranes cel\xc2\xb7lulars o b\xc3\xa9, efectes intracel\xc2\xb7lulars. En els \xc3\xa9ssers vius, es transporten mitjan\xc3\xa7ant la sang i es poden arribar a acumular al teixit ossi, o b\xc3\xa9, excretar a partir de l\'orina o els fems. L\'absorci\xc3\xb3 d\'aquests metalls en concentracions mitjanes i elevades, provoca en la gran majoria de casos, irritaci\xc3\xb3 en la via d\'entrada, i una greu activitat t\xc3\xb2xica sobre les funcions renals, teixits pulmonars... augmentant tamb\xc3\xa9, el risc de c\xc3\xa0ncer de pr\xc3\xb2stata, rony\xc3\xb3 i pulm\xc3\xb3. No tots els contaminants no s\xc3\xb3n per efectes qu\xc3\xadmics. Actualment la imatge tradicional de mineria, on hi havia un treballador qui era el que picava i excavava els minerals en les grans profunditats, comen\xc3\xa7a a estar desactualitzada en molts casos. La mineria moderna a cel obert utilitza grans m\xc3\xa0quines excavadores, aquestes durant la seva activitat provoquen l\'alliberaci\xc3\xb3 de polsim que cont\xc3\xa9 metalls pesants i que mitjan\xc3\xa7ant l\'aire es transporta f\xc3\xa0cilment per l\'atmosfera, arribant als sistemes respiratoris dels \xc3\xa9ssers vius i provocant malalties. Durant l\'extracci\xc3\xb3 es remouen les terres que queden compactades, disminuint la grand\xc3\xa0ria dels porus de manera que tant oxigen com aigua tenen un menor espai per despla\xc3\xa7ar-se. En aquella zona de treball, ser\xc3\xa0 impossible que tornin a existir esp\xc3\xa8cies. L\'acumulaci\xc3\xb3 d\'aigua en una mateixa zona, provoca el seu estancament i contaminaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment, per la qual cosa la contaminaci\xc3\xb3 sobre les esp\xc3\xa8cies del voltant \xc3\xa9s m\xc3\xa9s efectiva. Existeix un perill de desestabilitzaci\xc3\xb3 del s\xc3\xb2l, pel repartiment desigual de la terra acumulada durant l\'excavaci\xc3\xb3, que produeix una alteraci\xc3\xb3 del nivell fre\xc3\xa0tic. Una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aquestes pertorbacions \xc3\xa9s el canvi estructural en les terres i la variaci\xc3\xb3 de les propietats f\xc3\xadsiques i qu\xc3\xadmiques. Aquestes \xc3\xbaltimes generen una acidificaci\xc3\xb3 dels s\xc3\xb2ls per l\'acumulaci\xc3\xb3 i oxidaci\xc3\xb3 dels sulfurs transportats per les aig\xc3\xbces, addicionant sulfats al s\xc3\xb2l.\n_START_SECTION_\nDetecci\xc3\xb3 de metalls pesants a l\'ecosistema\n_START_PARAGRAPH_\nLa detecci\xc3\xb3 de metalls \xc3\xa9s complexa, cal observar evid\xc3\xa8ncies on ha decaigut la salut de les esp\xc3\xa8cies afectades, i si la causa \xc3\xa9s la pres\xc3\xa8ncia d\'agents contaminants propers. A partir d\'aquest moment s\'ha de seguir un protocol on en primer lloc s\'ha d\'establir la pres\xc3\xa8ncia del contaminant i el rang de concentracions a la que es troba. En segon lloc, s\'ha de determinar si la variaci\xc3\xb3 en el gradient de concentraci\xc3\xb3 coincideix amb els danys causats. En tercer lloc s\'han d\'utilitzar bioindicadors o bioacumuladors que ens indiquin la relaci\xc3\xb3 entre una determinada variable i el contaminant, com per exemple els gradients de concentraci\xc3\xb3, la pres\xc3\xa8ncia de determinats elements... i \xc3\xa9s en aquest moment en qu\xc3\xa8 si es demostra l\'exist\xc3\xa8ncia de relaci\xc3\xb3, podem afirmar que es t\xc3\xa9 una evid\xc3\xa8ncia de qu\xc3\xa8 el contaminant, est\xc3\xa0 provocant un efecte negatiu. El m\xc3\xa8tode experimental pret\xc3\xa9n a\xc3\xafllar la subst\xc3\xa0ncia que es vol avaluar de tal manera que es pugui registrar la resposta d\'una determinada poblaci\xc3\xb3 d\'esp\xc3\xa8cies en un rang de concentracions. Distingim primer les caracter\xc3\xadstiques amb qu\xc3\xa8 ens els trobarem. Els metalls pesants s\xc3\xb3n estables a pH \xc3\xa0cids, i es troben en les capes m\xc3\xa9s superficials de la terra i en contacte amb la mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica reaccionen formant quelats molt estables. En soluci\xc3\xb3 s\xc3\xb3n transferits cap a l\'ecosistema m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cilment. De manera que quan s\'est\xc3\xa0 analitzant un s\xc3\xb2l cal fer-ho en dissoluci\xc3\xb3 aquosa i lleugerament \xc3\xa0cida, aquest un m\xc3\xa8tode simple on nom\xc3\xa9s es distingeix si el metall \xc3\xa9s residual o es troba en aigua, per tant cal un proc\xc3\xa9s qu\xc3\xadmic d\'extracci\xc3\xb3 que ens determini la \xe2\x80\x9cespeciaci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d on es pot valorar el grau d\'oxidaci\xc3\xb3 del metall, la forma molecular, la coordinaci\xc3\xb3 o si es troba en forma de complex. Si l\'an\xc3\xa0lisi es fa sobre les aig\xc3\xbces, el tractament de la mostra \xc3\xa9s el mateix incloent a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s un estudi per espectrosc\xc3\xb2pia IR, i d\'absorci\xc3\xb3 at\xc3\xb2mica. Finalment es pot donar un tercer control de la contaminaci\xc3\xb3 dels metalls, el qual es realitza ja directament sobre les esp\xc3\xa8cies vives. Aquests m\xc3\xa8todes ja s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s coneguts com les an\xc3\xa0lisis de sang, an\xc3\xa0lisis del cabell, estudi mineral i funcionament del sistema hormonal.\n_START_SECTION_\nEmissions mineres a l\'atmosfera\n_START_PARAGRAPH_\nLa mineria produeix una s\xc3\xa8rie d\'emissions a l\'atmosfera. Les m\xc3\xa9s importants s\xc3\xb3n les emissions s\xc3\xb2lides (en forma de pols, fonamentalment durant les voladures, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 durant la c\xc3\xa0rrega i el transport dels productes) i les emissions gasoses (combusti\xc3\xb3, fuites de vehicles i gasos alliberats durant alguns processos concrets). A part, tamb\xc3\xa9 es genera certa contaminaci\xc3\xb3 ac\xc3\xbastica que b\xc3\xa0sicament afecta els \xc3\xa9ssers vius.\n_START_SECTION_\nAfectaci\xc3\xb3 de la Mineria en la hidrosfera\n_START_PARAGRAPH_\nPar\xc3\xa0metres a considerar respecte a la qualitat de l\'aigua:_NEWLINE_pH:\xc2\xa0 \xc3\x89s la mesura de l\'acidesa de l\'aigua, expressada en una escala entre\xc2\xa0 valors d\'1 i 14, indicant el valor 1 condicions d\'acidesa m\xc3\xa0xima i el 14 condicions d\'elevada alcalinitat. El valor 7 indica la neutralitat, i \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s desitjable per regla general a l\'hora de portar a terme la majoria d\'aplicacions de l\'aigua. Els valors m\xc3\xa9s distants de la neutralitat indiquen una elevada reactivitat i s\xc3\xb3n valors no desitjats, ja que solen portar associats altres problemes, com un elevat contingut en sals (i normalment tamb\xc3\xa9 en metalls pesants), degut precisament a l\'abans esmentada reactivitat._NEWLINE_Temperatura: Constitueix un tipus diferent de contaminaci\xc3\xb3 d\'aig\xc3\xbces denominada contaminaci\xc3\xb3 t\xc3\xa8rmica. Naturalment, dep\xc3\xa8n del nivell t\xc3\xa8rmic de l\'aire de l\'entorn o de les roques on est\xc3\xa0 continguda l\'aigua en el cas de les aig\xc3\xbces subterr\xc3\xa0nies, tot i que a vegades presenta condicionants propis, ja siguin naturals (aig\xc3\xbces termals), o antropog\xc3\xa8nics (ind\xc3\xbastries que impliquin l\'escalfament d\'aig\xc3\xbces com ara centrals t\xc3\xa8rmiques). Igual que en el cas anterior l\'escalfament de l\'aigua implica altres problemes a causa de la relaci\xc3\xb3 que s\'estableix entre la temperatura i la solubilitat de sals i gasos, ja que a major temperatura hi ha una major solubilitat d\'ions per\xc3\xb2 per contra hi ha una menor solubilitat dels gasos, ambd\xc3\xb3s factors degraden la qualitat de l\'aigua, ja que augmenten la seva duresa i disminueixen la capacitat de dissoluci\xc3\xb3 de l\'oxigen en ella.\n_START_SECTION_\nSubs\xc3\xb2l\n_START_PARAGRAPH_\nEls processos d\'extracci\xc3\xb3, sobretot en mineria del carb\xc3\xb3 i ferro, deriven en l\'acumulaci\xc3\xb3 de muntanyes de materials descartats rics en metalls pesants. El carb\xc3\xb3 de baixa qualitat que pot cremar amb l\'acci\xc3\xb3 del vent i els metalls formen en hidratar-se \xc3\xb2xids \xc3\xa0cids que es deixen en extenses zones d\'infertilitat al voltant de la planta durant anys que han de ser tractades i evitades la recuperaci\xc3\xb3 de les quals s\'hauria d\'incentivar. \xc3\x89s el cas, per exemple, de l\'Alumini i el Mangan\xc3\xa8s, molt t\xc3\xb2xics per a les plantes._NEWLINE_Les piles de residus t\xc3\xadpics en una explotaci\xc3\xb3 minera del carb\xc3\xb3 s\xc3\xb3n un 90% de silicats i aluminosilicats, 5% de carbonats de Fe, Ca, Mg, Mn i pirita (FeS2) aquesta \xc3\xbaltima de les m\xc3\xa9s problem\xc3\xa0tiques, donat l\'alt grau d\'acidesa que provoca durant anys, 2% de sulfats de Ca, K i Fe i, 2% de SiO2, Al (OH) 3 i Fe (OH) 3 amorfs._NEWLINE_La capacitat d\'autoregeneraci\xc3\xb3 de la flora dep\xc3\xa8n m\xc3\xa9s del PH de la terra que del temps que passa, \xc3\xa9s a dir, sobretot de la quantitat de carbonats i FeS2. Encara que tamb\xc3\xa9 s\'observen altres problemes derivats de les propietats f\xc3\xadsiques del s\xc3\xb2l, com la captaci\xc3\xb3 provocada per l\'abocament i els incendis pel carb\xc3\xb3 rebutjat, aix\xc3\xad com altres causats per l\'abs\xc3\xa8ncia de mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica al s\xc3\xb2l, per la manca de K, N i P, per la manca d\'humitat que genera capes impermeables o terres fosques que augmenten la temperatura. No obstant aix\xc3\xb2, en aquest cas la salinitat no sol donar problemes gr\xc3\xa0cies a la r\xc3\xa0pida lixiviaci\xc3\xb3 per acci\xc3\xb3 de la pluja._NEWLINE_Com que la major contaminaci\xc3\xb3 es produeix en el primer metre de profunditat, aquesta es pot revocar tractant la terra amb carbonats que corregeixin l\'acidesa i fertilitzant amb N, P i K.  Aix\xc3\xad, es multiplica per entre 5 i 10 la quantitat de vegetaci\xc3\xb3, que solen ser molts tipus d\'herbes i gram\xc3\xadnies com Agrustis tenusis o Dactylis glomerata i, en menor mesura, algunes lleguminoses i arbustos i arbres com Crataegus monogyma, Quercus robur, Betula pendula o Salix cinerea ._NEWLINE_Un correcte tractament a llarg termini d\'aquests residus comen\xc3\xa7a per un mostreig minuci\xc3\xb3s de la zona per a un posterior an\xc3\xa0lisi, un tractament amb cal\xc3\xa7 de fins a 50 tones per hect\xc3\xa0rea i una posterior escarificaci\xc3\xb3 dels primers 20-50cm per al correcte tractament de la primera capa de terra que eviti la compactaci\xc3\xb3 i aconsegueixi bons nivells d\'humitat. Posteriorment cal un tractament amb f\xc3\xb2sfor, nitrogen i Potasi, aix\xc3\xad com tractaments espec\xc3\xadfics segons els residus que mostrin les an\xc3\xa0lisis preliminars. A la vegada es fa una sembra de llavors espec\xc3\xadfiques pel clima de la regi\xc3\xb3 i que siguin resistents a l\'\xc3\xa0cid i requereixin pocs nutrients com ara la Deschampsia flexurosa o el Lolium perenne. A vegades calen tamb\xc3\xa9 posteriors adobaments del s\xc3\xb2l. Es planten tamb\xc3\xa9 lleguminoses que ajuden a produir nitrogen al s\xc3\xb3l que serveixi com a nutrient, com Lotus corniculatus o Coronilla varia._NEWLINE_Posteriorment es planten arbres com el Bedull, Vern, Rob\xc3\xadnia, Roure, Alber blanc, Moixera, Aur\xc3\xb3, o el Pi de C\xc3\xb2rsega. S\'ha comprovat que un alt nivell d\'herba alenteix el seu creixement, pel que de vegades \xc3\xa9s millor adobar transcorregut un temps des de la sembra._NEWLINE_\xc3\x89s necessari analitzar les fulles dels arbres per a un correcte adobament posterior, sobretot per falta de Nitrogen. El m\xc3\xa9s econ\xc3\xb2micament viable \xc3\xa9s l\'\xc3\xbas de gram\xc3\xadnies que el produeixin.\n_START_SECTION_\nMineria d\xe2\x80\x99or\n_START_PARAGRAPH_\nLes piles de terra i llims generats per la mineria d\'Or sobretot en Sud-\xc3\xa0frica generen gran quantitat de residus perqu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s s\'obtenen alguns grams d\'aquest metall per tona de terra extreta. Per sort aquests residus s\xc3\xb3n poc contaminants i prou m\xc3\xb2lts poden formar una coberta vegetal: contenen un 95% de s\xc3\xadlice, una mica de cianur que desapareix al cap de dos mesos i entre 1,5% i 3,5% de pirita, que \xc3\xa9s el que produeix el principal problema: l\'acidesa ._NEWLINE_El tractament comen\xc3\xa7a afegint cal\xc3\xa7 per neutralitzar la pirita, rentant per aspersi\xc3\xb3 durant diversos mesos i plantant Phragmites austalis per al seu \xc3\xbas com a tallavents que eviti l\'erosi\xc3\xb3. Posteriorment es planten gram\xc3\xadnies de climes temperats, com Ehrharta calycina o Eragrotis curvula i lleguminoses com l\'alfals, i s\'adoba la terra amb fertilitzants.\n_START_SECTION_\nMetalls pesants\n_START_PARAGRAPH_\nA les zones afectades per la mineria d\'extracci\xc3\xb3 de metalls pesants es produeix sobretot coure, zinc i plom i, alhora, greus problemes ecol\xc3\xb2gics que s\'han de tractar._NEWLINE_Els residus es poden reduir destinant roques, graves i sorres per a l\'\xc3\xbas com a \xc3\xa0rids i similars. Els tractaments qu\xc3\xadmics s\xc3\xb3n nom\xc3\xa9s temporals, no produeixen una capa de vegetaci\xc3\xb3 i no es tenen problemes d\'acidesa. Els que ofereixen millors resultats s\xc3\xb3n l\'\xc3\xbas de fertilitzants rics en fosfats i la posterior sembra per produir la capa vegetal ajudant, si es pot, amb mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica rica en fosfats i gram\xc3\xadnies per a la fixaci\xc3\xb3 de nitrogen. En el cas que les terres continguin massa metalls i siguin t\xc3\xb2xiques per a la vegetaci\xc3\xb3, no quedar\xc3\xa0 m\xc3\xa9s remei que cobrir-les amb material inert, roques i terra i plantar a sobre.\n_START_SECTION_\nShale oil\n_START_PARAGRAPH_\nL\'extracci\xc3\xb3 de " shale oil " es va descobrir al s. XIV, es va popularitzar al s. XIX i es va modernitzar amb la revoluci\xc3\xb3 industrial. Posteriorment els grans descobriments de petroli de f\xc3\xa0cil extracci\xc3\xb3 en l\'orient mitj\xc3\xa0 van provocar la seva decad\xc3\xa8ncia per\xc3\xb2 va tornar a ser impulsada a causa de l\'alt preu artificial del cru despr\xc3\xa9s de la crisi financera de 2008 gr\xc3\xa0cies als diners barats de la Reserva Federal dels EUA i a la falta d\'altres inversions rendibles en el mercat. Actualment sembla que est\xc3\xa0 patint una fallida general per la decisi\xc3\xb3 d\'Ar\xc3\xa0bia Saudita (pa\xc3\xads amb gran extracci\xc3\xb3 de petroli barat) d\'augmentar en comptes de reduir la seva producci\xc3\xb3, el que est\xc3\xa0 fent caure els preus a nivells no vistos en anys. Aquest tipus d\'hidrocarburs es produeix per hidrogenaci\xc3\xb3 pirol\xc3\xadtica de les roques d\'esquist que contenen els hidrocarburs i produeix fins a un 90% de residus respecte al que s\'extreu, el que provoca greus danys mediambientals._NEWLINE_La recuperaci\xc3\xb3 d\'aquestes terres afectades t\xc3\xa9 dos grans dificultats: l\'alt PH i l\'elevada salinitat. Per salvar-los, depenent de les caracter\xc3\xadstiques espec\xc3\xadfiques de la zona, es pot deixar lixiviar per la pluja o tractar amb aigua abans del seu abocament, aplicar CAS, fertilitzant NPK o cobrir amb terra nou. Despr\xc3\xa9s, en ambd\xc3\xb3s casos, plantar gram\xc3\xadnies i arbres com con\xc3\xadferes o deixar-los per a cultius.\n_START_SECTION_\nMines del cel obert\n_START_PARAGRAPH_\nA les mines de cel obert el restabliment vegetal necessita una bona planificaci\xc3\xb3 en la qual les capes no utilitzades es reemplacen amb cura evitant crear grans pendents. \xc3\x89s important el control de l\'erosi\xc3\xb3 i de l\'aigua \xc3\xa0cida del drenatge, un tractament de l\'acidesa amb cal\xc3\xa7, sembrar i adobar com en la mineria amb gram\xc3\xadnies, lleguminoses i arbustos, i fertilitzants de N i muloh._NEWLINE_En el cas de la mineria del ferro, s\'ha demostrat que el millor \xc3\xa9s una correcta planificaci\xc3\xb3. Abans de la segona guerra mundial es retirava la primera capa de terra, s\'extreia el mineral i es reposava la primera deixant camps de conreu productius. Durant i despr\xc3\xa9s de la guerra s\'extreia sense control i no es recuperaven les terres per l\'alt cost. Avui dia, gr\xc3\xa0cies a la legislaci\xc3\xb3, es recuperen les terres i se\'ls d\xc3\xb3na tractament amb adobs i llavors (cratagus monogyna, Salix caprea...) i gram\xc3\xadnies.\n_START_SECTION_\nBauxita\n_START_PARAGRAPH_\nEls jaciments de bauxita tenen la peculiaritat de ser molt poc profunds. Primer es retira el mig metre de terra inicial, s\'extreuen els aproximadament 5 cm de Bauxita i s\'est\xc3\xa9n la terra extreta. La reforestaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil: s\'estenen fosfats i de vegades K i N i es planten llavors aut\xc3\xb2ctones i Chloris gayana. Tamb\xc3\xa9 es poden destinar al pasturatge o plantar Khaya senegalensis, Swietenia macrophylla, Pinus caribea... Segons la regi\xc3\xb3 i poden arribar a mantenir a 0,3 vaques per ha. De vegades s\'han aconseguit cultius productius de caf\xc3\xa8, pebre o alvocat. El greu problema que representen aquests jaciments \xc3\xa9s la gran extensi\xc3\xb3 que utilitzen. I que els fangs vermells que es creen s\xc3\xb3n molt dif\xc3\xadcils de reforestar pel que normalment s\'opta per deixar-los o per cobrir amb altres materials i reforestar a sobre.\n_START_SECTION_\nPedreres\n_START_PARAGRAPH_\nPer a la restauraci\xc3\xb3 de les pedreres de guix s\'ha d\'estudiar cada cas en particular. Cal parar atenci\xc3\xb3 al manteniment de la biodiversitat i l\'aspecte previ de l\'inici de l\'activitat extractiva. Una ajuda per escollir el tipus de vegetaci\xc3\xb3 arriba de l\'estudi de pedreres antigues no restaurades, que poden donar una idea de la vegetaci\xc3\xb3 f\xc3\xa0cilment adaptable al medi. \xc3\x89s una acci\xc3\xb3 considerada com a priorit\xc3\xa0ria per la Uni\xc3\xb3 Europea en el disseny de la futura Xarxa Natura 2000 ._NEWLINE_A Almeria, per exemple, es va utilitzar flora gips\xc3\xadcola rica en t\xc3\xa0xons end\xc3\xa8mics i / o rars, esp\xc3\xa8cies caracter\xc3\xadstiques dels aljezares i gips\xc3\xb3filos i gips\xc3\xb3vagos i la preservaci\xc3\xb3 dels individus de major edat per a recuperar-los despr\xc3\xa9s._NEWLINE_En el cas de les pedreres trobem 3 tipus. Les de sorra i grava que presenten una colonitzaci\xc3\xb3 natural considerable i en les que el millor \xc3\xa9s conservar la primera capa abans de l\'extracci\xc3\xb3 que es pot recuperar despr\xc3\xa9s com a zona de cultiu o recuperar el paisatge; les de roques \xc3\xa0cides, que presenten els mateixos problemes i, finalment, les de roques calc\xc3\xa0ries formades principalment per CaCO3 que, encara que es regeneren soles i bastant b\xc3\xa9, ho fan de manera lenta, per la qual cosa \xc3\xa9s adequat realitzar tractaments amb adobs com en els s\xc3\xb2ls \xc3\xa0cids o recobrir amb mat\xc3\xa8ria org\xc3\xa0nica procedent dels residus s\xc3\xb2lids urbans juntament amb llavors. De vegades \xc3\xa9s adequat tamb\xc3\xa9 triturar roques per reduir el pendent del vessant, el que permet augmentar la humitat del s\xc3\xb2l i els nutrients accelerant el creixement de la vegetaci\xc3\xb3.'