b"\n_START_ARTICLE_\nCapella Reial de Granada\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls Reis Cat\xc3\xb2lics van escollir com a lloc d'enterrament la ciutat de Granada, creant, mitjan\xc3\xa7ant Reial C\xc3\xa8dula de data 13 de setembre de 1504, la Capella Reial com a lloc d'enterrament._NEWLINE_Es va construir entre 1505 i 1517 per Enrique Egas en estil g\xc3\xb2tic i est\xc3\xa0 dedicada als sants Joans, el Baptista i l'Evangelista. Van intervenir en la seva construcci\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s, Juan Gil de Honta\xc3\xb1\xc3\xb3n, Juan de Badajoz el Vell i Lorenzo V\xc3\xa1zquez de Seg\xc3\xb2via._NEWLINE_Al segle\xc2\xa0xvi s'identifiquen tres etapes en la seva evoluci\xc3\xb3: el seu naixement amb un esperit medieval i la sobrietat de l'edifici i de tota la instituci\xc3\xb3 subratllat pel desig de la reina que va voler ser sepultada \xc2\xabvestida en l'h\xc3\xa0bit del benaventurat pobre de Jesucrist, Sant Francesc\xc2\xbb; seguidament un per\xc3\xadode florit amb l'emperador Carles I qui adorna el temple i engrandeix la instituci\xc3\xb3. \xc3\x89s l'enterrament d'una dinastia i l'aparici\xc3\xb3 del renaixement, la mostra humanista de la grandiositat de la gesta hist\xc3\xb2rica. Acaba el segle amb Felip II qui, tot i mantenir el llegat, inicia la construcci\xc3\xb3 de l'Escorial i constitueix l'arxiu General de Simancas com a projectes de futur, i on s\xc3\xb3n traslladats la meitat de les restes reials i la llibreria de la Capella._NEWLINE_La instituci\xc3\xb3 viu un per\xc3\xadode decadent amb alguns canvis en el temple de gust barroc durant el segle XVII, fins a la segona meitat del segle\xc2\xa0xviii en que Ferran VI es proposa recuperar-la. Per\xc3\xb2 els canvis pol\xc3\xadtics de comen\xc3\xa7aments el segle\xc2\xa0xix porta noves torbacions a la instituci\xc3\xb3 junt amb les dificultats econ\xc3\xb2miques i a la profunda modificaci\xc3\xb3 de les relacions Esgl\xc3\xa9sia-Estat. El r\xc3\xa8gim liberal va acabar amb el r\xc3\xa8gim de Patronat i amb els fonaments originals de la Instituci\xc3\xb3 que passa a ser una entitat totalment eclesi\xc3\xa0stica._NEWLINE_Amb el Concordat de 1851 s'aconsegueix certa estabilitat seguida d'un Decret Reial de reorganitzaci\xc3\xb3 de les Capelles Reials. Isabel II, que va visitar la Capella el 1862, impuls\xc3\xa0 un nou ordenament. Amb la Restauraci\xc3\xb3 s'aconsegueix un nou equilibri i neix l'inter\xc3\xa8s per la investigaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica, per la restauraci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica i muse\xc3\xadstica. Es manifesta aquesta orientaci\xc3\xb3 des dels anys del IV Centenari de les Capitulacions de Granada i el descobriment d'Am\xc3\xa8rica. Queden com a fruit d'aquest per\xc3\xadode les primeres publicacions cient\xc3\xadfiques sobre la Capella i els seus fons art\xc3\xadstics._NEWLINE_Ja al segle\xc2\xa0xx creix l'inter\xc3\xa8s historiogr\xc3\xa0fic i art\xc3\xadstic, arxiv\xc3\xadstic i musical per la Capella. Per Reial Decret de 1913 \xc3\xa9s creat el museu capitular. Va cobrant import\xc3\xa0ncia el fenomen tur\xc3\xadstic. Apareixen nous estudis. Es ressalta el significat espiritual de la Capella per a la consci\xc3\xa8ncia hisp\xc3\xa0nica. El Concordat de 1953 no canvia el r\xc3\xa8gim de la Capella establert el 1851. La projecci\xc3\xb3 internacional es veu recolzada amb aix\xc3\xb2 i amb la sortida d'algunes de les seves obres per a exposicions a l'estranger, valorant especialment la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de pintura flamenca._NEWLINE_En els \xc3\xbaltims anys, les intervencions de restauraci\xc3\xb3 de l'immoble i dels seus fons s\xc3\xb3n constants. Sobresurten la nova presentaci\xc3\xb3 de la Llotja i de la Sagristia-Museu i la restauraci\xc3\xb3 del Retaule major. Recentment s'ha produ\xc3\xaft una restauraci\xc3\xb3 amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de la Conselleria de Cultura de la Junta d'Andalusia i de la Fundaci\xc3\xb3 Caja Madrid, al costat d'altres aportacions p\xc3\xbabliques i privades.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nL'exterior de la capella segueix el mateix model que el Monestir de San Juan de los Reyes._NEWLINE_Adherida a la catedral, nom\xc3\xa9s presenta una fa\xc3\xa7ana exterior amb els altres tres costats units a la catedral, al sagrari i a la llotja, mant\xc3\xa9 per\xc3\xb2 una arquitectura independent. Consta d'una sola nau en volta g\xc3\xb2tica nervada, presbiteri vuitavat precedit de grades, un petit creuer  i, a l'extrem de la nau, un cor amb arc carpanell i sotacor._NEWLINE_Els seus murs estan recolzats sobre contraforts rematats per florits pinacles coronats amb ampits calats i amb cresteria. Destaca a la seva decoraci\xc3\xb3 g\xc3\xa0rgoles i finestrals, escuts i les inicials dels Reis Cat\xc3\xb2lics. La fa\xc3\xa7ana principal \xc3\xa9s d'estil plateresc amb una portada amb un arc de mig punt enquadrat per pilastres amb figures de macers i, sobre l'entaulament, un frontispici amb l'\xc3\xa0guila bic\xc3\xa8fala al centre flanquejada per candelers i amb tres forn\xc3\xadcules que acullen l'est\xc3\xa0tua de la Mareded\xc3\xa9u amb el Nen amb els dos sants Joans._NEWLINE_A banda i banda de la nau, s'obren quatre capelles, destacant la de la Santa Creu, una capella tancada amb una reixa cont\xc3\xa9 un retaule barroc dividit en tres carrers i al\xc3\xa7at en dos pisos. A la capella tamb\xc3\xa9 hi ha pintures amb imatges de la Immaculada, Sant Joan i Sant Josep amb el Nen als bra\xc3\xa7os i dos talles barroques de l'escola granadina en fusta policromada de Jos\xc3\xa9 Risue\xc3\xb1o: Ecce Homo i Dolorosa._NEWLINE_Al cam\xc3\xad al presbiteri es crea un efecte llumin\xc3\xb3s preconcebut com idea per simbolitzar el sol i la llum amb la just\xc3\xadcia (sentit alberti\xc3\xa0-neoplat\xc3\xb2nic). Existeix una jerarquitzaci\xc3\xb3 del transsepte dedicat a mausoleu separat per un reixat decorat._NEWLINE_A la cap\xc3\xa7alera del temple destaquen, a banda i banda del presbiteri, dues capelletes-forn\xc3\xadcules laterals abans de l'altar major que allotgen uns retaules dedicats a santa Apol\xc2\xb7l\xc3\xb2nia i a sant Miquel.\n_START_SECTION_\nCripta\n_START_PARAGRAPH_\nAl centre del creuer els sepulcres d'Isabel i Ferran de Dom\xc3\xa9nico Francelli i els de Joana i Felip fets per Bartolom\xc3\xa9 Ordo\xc3\xb1ez._NEWLINE_El mausoleu dels Reis Cat\xc3\xb2lics \xc3\xa9s obra de l'escultor florent\xc3\xad Domenico Fancelli conclosa en 1517. \xc3\x89s una pe\xc3\xa7a exempta de forma troncopiramidal. La figura jacent del rei presenta una iconografia militar amb armadura completa mig coberta per un mantell; les mans descansen sobre la seva espasa. La figura jacent de la reina est\xc3\xa0 vestida amb senzillesa recollint suaument les seves mans superposades sobre el cos._NEWLINE_Als peus dels reis dos petits lleons ajaguts, s\xc3\xadmbols de la fidelitat i de la vigil\xc3\xa0ncia. Als costats del llit sepulcral quatre tondos amb el baptisme de Crist, la Resurrecci\xc3\xb3, Sant Jordi i el drac i Santiago. Flanquegen els tondos una successi\xc3\xb3 de forn\xc3\xadcules amb imatges sedents dels dotze ap\xc3\xb2stols. A les cantonades del mausoleu hi ha est\xc3\xa0tues sedents de quatre doctors de l'Esgl\xc3\xa9sia llatina: sant Gregori, sant Ambr\xc3\xb2s, sant Jeroni i sant Agust\xc3\xad._NEWLINE_Sota les tombes hi ha una petita i austera cripta on estan dipositats els f\xc3\xa8retres reials, de plom, identificats per la inicial de cada nom sobre la coberta. Al centre, els dels Reis Cat\xc3\xb2lics sobre una plataforma de pedra, als costats, sobre el pedr\xc3\xads corregut que circumda l'interior, els f\xc3\xa8retres de Joana i Felip i el petit ta\xc3\xbct del pr\xc3\xadncep d'Ast\xc3\xbaries, Miguel da Pau de Portugal. A la paret frontal un petit crucifix de fusta d'estil g\xc3\xb2tic presideix la cripta. Tamb\xc3\xa9 van estar dipositats aqu\xc3\xad, abans del seu trasllat a l'Escorial el 1754, els cad\xc3\xa0vers de l'emperadriu, Isabel de Portugal, de la princesa Maria i dels infants Ferran (1539) i Joan d'Habsburg (1538), fills de l'emperador Carles V.\n_START_SECTION_\nRetaule Major\n_START_PARAGRAPH_\nEl retaule major (1520-1522), obra de Felipe Bigarny, \xc3\xa9s considerat un dels primers retaules platerescs llaurats a Espanya. Presenta reminisc\xc3\xa8ncies ogivals i ordenaci\xc3\xb3 g\xc3\xb2tica junt amb naturalisme i riquesa dels elements ornamentals platerescs, una combinaci\xc3\xb3 que reflecteix el moment de transici\xc3\xb3 entre dues \xc3\xa8poques -medieval i moderna- i entre dos estils: g\xc3\xb2tic i renaixement._NEWLINE_A banda i banda, dues est\xc3\xa0tues orants dels reis cat\xc3\xb2lics s\xc3\xb3n talles de Diego de Silo\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nMuseu\n_START_PARAGRAPH_\nLa Sagristia-Museu va ser creada l'any 1913, amb el llegat dels Reis Cat\xc3\xb2lics. Destaca la seva galeria de pintures amb obres de les escoles flamenca, italiana i espanyola, amb quadres d'autors com Rogier van der Weyden i Hans Memling a m\xc3\xa9s d'un rar\xc3\xadssim exemple de Sandro Botticelli (L'oraci\xc3\xb3 de l'hort). Destaquen tamb\xc3\xa9 les peces d'orfebreria, com la corona i el ceptre dels Reis Cat\xc3\xb2lics; teixits i llibres de la Reina._NEWLINE_En l'angle que forma la Capella Reial amb el Sagrari es va construir, l'any 1518, la Llotja, dedicada a la banca i al comer\xc3\xa7. Recentment s'ha rehabilitat i pot visitar-se, tant pel seu inter\xc3\xa8s arquitect\xc3\xb2nic (la fa\xc3\xa7ana, els teginats) com pels objectes que exposa en el seu interior (pintures, mobiliari).\n_START_SECTION_\nMestres de Capella\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la seva fundaci\xc3\xb3 i durant segles, la Reial Capella va comptar amb mestres que estaven al c\xc3\xa0rrec de la composici\xc3\xb3 de m\xc3\xbasica per a les funcions lit\xc3\xbargiques, aix\xc3\xad com de la direcci\xc3\xb3 de tot all\xc3\xb2 relatiu a la seva interpretaci\xc3\xb3. Entre les funcions d'aquests m\xc3\xbasics es trobava, a m\xc3\xa9s, l'educaci\xc3\xb3 de les veus dels infantillos (o seises) i la cura de l'arxiu. Per accedir al c\xc3\xa0rrec, els aspirants s'havien de sotmetre a concurs p\xc3\xbablic amb dures proves de composici\xc3\xb3 i coneixements musicals, el resultat dels quals nom\xc3\xa9s podia ser la concessi\xc3\xb3 de la pla\xc3\xa7a a aut\xc3\xa8ntics artistes. D'entre els lligalls que componen el cat\xc3\xa0leg de m\xc3\xbasica d'aquesta instituci\xc3\xb3 destaquen, pel seu nombre i la seva extraordin\xc3\xa0ria prolongaci\xc3\xb3 cronol\xc3\xb2gica, els corresponents a l'obra d'Antonio Cavallero, que va ser nomenat per al c\xc3\xa0rrec el 1757, substituint Pedro Furi\xc3\xb3, i el deix\xc3\xa0 oficialment en morir cap a 1822, tancant una interessant relaci\xc3\xb3 de mestres titulars."