b"\n_START_ARTICLE_\nAntiga esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'antiga esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan, avui reconvertida en un centre cultural municipal, es troba encimbellada sobre un tur\xc3\xb3 que domina el marge esquerre del riu Segre, al nord del nucli medieval (el castell i la vila closa de T\xc3\xa9rmens,n\xc3\xbam 1822) de T\xc3\xa9rmens. Est\xc3\xa0 envoltada per l'oest i el sud per la pla\xc3\xa7a de l'Esgl\xc3\xa9sia i al cant\xc3\xb3 sud-est se li adossen els habitatges que tanquen la pla\xc3\xa7a._NEWLINE_Es tracta d'una esgl\xc3\xa9sia d'una sola nau que ser originalment bastida pels hospitalers el segle XIII en estil rom\xc3\xa0nic, que fou notablement ampliada i reformada el segle XVI de manera que l'original rom\xc3\xa0nic gaireb\xc3\xa9 va desapar\xc3\xa8ixer sota l'estructura g\xc3\xb2tica i, finalment, el segle XVIII se li va adossar el campanar a la fa\xc3\xa7ana sud, de base quadrada i coronament octogonal. El 1966, en consagrar al culte una nova esgl\xc3\xa9sia a T\xc3\xa9rmens, aquesta rest\xc3\xa0 abandonada i fou donada al municipi, que n'inici\xc3\xa0 un proc\xc3\xa9s de recuperaci\xc3\xb3 a partir dels anys 80 del segle XX que ocasion\xc3\xa0 l'excavaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica que en descobr\xc3\xad, entre d'altres, les restes rom\xc3\xa0niques. El subs\xc3\xb2l de l'esgl\xc3\xa9sia forma part del jaciment arqueol\xc3\xb2gic 4434 - Castell i esgl\xc3\xa9sia de T\xc3\xa9rmens._NEWLINE_L'excavaci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica de 1986 va permetre recuperar l'estructura original del temple bastit pels hospitalers el segle XIII, a partir de la qual s'anaren realitzant les successives reformes i ampliacions que finalitzaren amb l'edifici actual. L'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica era una senzilla construcci\xc3\xb3 d'una sola nau amb absis semicircular i tres trams dividits per arcs torals. El mur sud \xc3\xa9s l'\xc3\xbanic que conserva l'al\xc3\xa7ada original, de la qual cosa es dedueix que la coberta era de fusta, a dos vessants._NEWLINE_L'aspecte actual de l'antiga esgl\xc3\xa9sia de San Joan \xc3\xa9s b\xc3\xa0sicament similar al que degu\xc3\xa9 tenir despr\xc3\xa9s de la reforma i ampliaci\xc3\xb3 en estil g\xc3\xb2tic tard\xc3\xa0 el segle XVI, en que s'alter\xc3\xa0 principalment la fa\xc3\xa7ana oest i la cap\xc3\xa7alera. Es va aprimar el mur de ponent i tot l'angle sud-oest i alhora es va donar cabuda a noves portes: la senzilla d'arc de mig punt adovellat que comunicava amb el castell ve\xc3\xad des de la fa\xc3\xa7ana de ponent, i la porta d'arc rebaixat que s'obria al mur sud i que probablement al segle XVI fou substitu\xc3\xafda per una portalada g\xc3\xb2tica d'arc conopial amb flor\xc3\xb3 calat i motllures a les arestes. Les noves voltes de tercelets donen m\xc3\xa9s al\xc3\xa7ada a l'edifici, que alhora s'amplia considerablement pel presbiteri i a la banda nord, que completen l'edifici g\xc3\xb2tic amb paraments d'aparell regular de pedra sorrenca sense obertures que li atorguen un aspecte homogeni._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana sud, en canvi, cont\xc3\xa9 tres trams de panys de paret diferenciats que encara que corresponen a aparells regulars denoten la successi\xc3\xb3 de reformes, la m\xc3\xa9s not\xc3\xb2ria de les quals correspon al campanar el segle XVIII. Una nau lateral al sud (avui molt reformada en la conversi\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia en centre cultural) s'adoss\xc3\xa0 a la nau original rom\xc3\xa0nica i al campanar en aquest punt. La teulada \xc3\xa9s a quatre vessants, amb els r\xc3\xa0fecs a 4 nivells de rajola i un de teula._NEWLINE_Actualment l'interior ha estat profundament reformat en la conversi\xc3\xb3 de l'edifici, el 1992, en un centre cultural.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1106, Ermengol VI d'Urgell va conquerir el castell sarra\xc3\xad de T\xc3\xa9rmens, que fou recuperat moment\xc3\xa0niament pels sarra\xc3\xafns despr\xc3\xa9s de la batalla de Corbins el 1126 fins que fou reconquerit pel mateix comte abans de 1147, any en qu\xc3\xa8 inici\xc3\xa0 la campanya del Segri\xc3\xa0. El 1143 apareix com a castl\xc3\xa0 del territori Arnau Berenguer d'Anglesola, cavaller de Ramon Berenguer IV que acompany\xc3\xa0 aquest comte en el setge de Lleida. El 1278, el senyor de T\xc3\xa9rmens, Ramon d'Anglesola, ced\xc3\xad el seu feu, que comprenia la vila i el castell, a l'orde de Sant Joan de Jerusalem. Els hospitalers hi establiren el 1283 una comanda, que fou integrada a la vegueria de Cervera i que perdur\xc3\xa0 fins al 1835. Dins la vila closa els hospitalers bastiren l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan, d'estil rom\xc3\xa0nic i per a \xc3\xbas exclusiu de la comunitat mon\xc3\xa0stica. El 1584 es va assolir una llarga aspiraci\xc3\xb3 dels ve\xc3\xafns del poble, quan l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Joan fou cedida per als usos parroquials tot i que els hospitalers en mantenien la prim\xc3\xadcia. Aquest fet origin\xc3\xa0 una gran reforma de l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica que gaireb\xc3\xa9 desaparegu\xc3\xa9 sota l'estructura g\xc3\xb2tica. En els segles seg\xc3\xbcents, la construcci\xc3\xb3 de noves capelles provoc\xc3\xa0 l'enderrocament dels murs medievals fins al punt que pr\xc3\xa0cticament s'esborr\xc3\xa0 tot testimoni de l'esgl\xc3\xa9sia original. El 1966 es consagr\xc3\xa0 el culte d'una nova esgl\xc3\xa9sia parroquial i aquesta rest\xc3\xa0 abandonada fins que fou cedida al municipi, que el 1982 endeg\xc3\xa0 la campanya de recuperaci\xc3\xb3 que permet\xc3\xa9 reutilitzar l'edifici com a centre cultural des de 1992."