b'\n_START_ARTICLE_\nLev Aleks\xc3\xa0ndrovitx Txug\xc3\xa0iev\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nTxug\xc3\xa0iev realitz\xc3\xa0 els seus estudis primaris en una acad\xc3\xa8mia militar. Despr\xc3\xa9s estudi\xc3\xa0 qu\xc3\xadmica inorg\xc3\xa0nica a la Universitat de Moscou amb I. A. Kablukov i qu\xc3\xadmica org\xc3\xa0nica amb Nikolay Zelinsky, amb el qual public\xc3\xa0 el seu primer article el 1895. Despr\xc3\xa9s de graduar-se el 1895, fou ajudant del laboratori de qu\xc3\xadmica de l\'Institut de Bacteriologia de Moscou entre 1896 i 1904; en el per\xc3\xadode 1904-1908 fou professor de qu\xc3\xadmica de l\'Institut Tecnol\xc3\xb2gic de Moscou; el 1906 aconsegu\xc3\xad el doctorat en Ci\xc3\xa8ncies Qu\xc3\xadmiques amb la tesi "Recerca en l\'\xc3\xa0rea dels composts complexos"; a partir de 1908 fins a la seva mort fou professor de qu\xc3\xadmica inorg\xc3\xa0nica de la Universitat de Sant Petersburg, ocupant la c\xc3\xa0tedra que havien ocupat pr\xc3\xa8viament Dmitri Mendel\xc3\xa9iev, Mikhail Konov\xc3\xa0lov i Paul Walden, alhora que professor de qu\xc3\xadmica org\xc3\xa0nica de l\'Institut de Tecnologia Qu\xc3\xadmica de Sant Petersburg._NEWLINE_Txug\xc3\xa0iev cre\xc3\xa0 el 1918 l\'Institut per a l\'estudi del plat\xc3\xad i dels metalls nobles; s\'encarreg\xc3\xa0 de l\'organitzaci\xc3\xb3 de la ind\xc3\xbastria del plat\xc3\xad a la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica fins al 1922; fou un dels fundadors de l\'Institut Cient\xc3\xadfic i T\xc3\xa8cnic de Nutrici\xc3\xb3 el 1918 i de l\'Institut de Qu\xc3\xadmica Aplicada el 1919. Entre els alumnes que form\xc3\xa0 destaquen I. I. Chernyaev, A. A. Grinberg, V. G. Khlopin, V. V. Lebedinsky i F. V. Tserevitinov._NEWLINE_Txugaev mor\xc3\xad prematurament a l\'edat de 49 anys degut a les males condicions de vida que es donaren en el per\xc3\xadode post-revolucionari a R\xc3\xbassia. Degut a aquesta situaci\xc3\xb3 havia traslladat la seva dona i els seus dos fills a Vologda, al nord de Moscou. Durant una visita a la seva fam\xc3\xadlia emmalalt\xc3\xad de tifus i mor\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nObra\n_START_PARAGRAPH_\nLes investigacions de Txug\xc3\xa0iev abracen molts de camps:bioqu\xc3\xadmica, qu\xc3\xadmica org\xc3\xa0nica, qu\xc3\xadmica inorg\xc3\xa0nica, qu\xc3\xadmica anal\xc3\xadtica i qu\xc3\xadmica f\xc3\xadsica. En bioqu\xc3\xadmica estudi\xc3\xa0 l\'acci\xc3\xb3 la fisiologia dels bacteris fosforescents, la triboluminesc\xc3\xa8ncia i la relaci\xc3\xb3 entre l\'estructura dels verins i la seva toxicitat._NEWLINE_En 1899 Txug\xc3\xa0iev realitz\xc3\xa0 una s\xc3\xa8rie d\'experiments sobre la qu\xc3\xadmica dels terpens que despr\xc3\xa9s ampli\xc3\xa0 en la seva tesi doctoral \xe2\x80\x9cRecerca en el camp dels terpens i de la c\xc3\xa0mfora\xe2\x80\x9d de 1903. Aquestes investigacions li permeteren ser el primer a sintetitzar terpens. El m\xc3\xa8tode, anomenat "dels xantogens" es basa en l\'eliminaci\xc3\xb3 de Txug\xc3\xa0iev, que consisteix en la deshidrataci\xc3\xb3 d\'alcohols per a produir alquens. Mitjan\xc3\xa7ant l\'acci\xc3\xb3 del disulfur de carboni, CS\xe2\x82\x82, i del iodur de metil, CH\xe2\x82\x83I, en medi b\xc3\xa0sic d\'hidr\xc3\xb2xid de sodi, NaOH, s\'obt\xc3\xa9 un xantat, el qual escalfat a 200\xc2\xa0\xc2\xb0C es descompon en metilmercapt\xc3\xa0, disulfur de carboni i l\'alqu\xc3\xa8 (vegeu figura adjunta). Aquest m\xc3\xa8tode fou un cl\xc3\xa0ssic durant moltes d\xc3\xa8cades._NEWLINE_Els estudis que realitz\xc3\xa0 sobre les propietats \xc3\xb2ptiques dels composts org\xc3\xa0nics li permeteren formular el 1908 la \xe2\x80\x9cregla de la dist\xc3\xa0ncia\xe2\x80\x9d, per la qual l\'activitat \xc3\xb2ptica d\'un compost org\xc3\xa0nic s\'incrementa en funci\xc3\xb3 amb la disminuci\xc3\xb3 de la dist\xc3\xa0ncia de la part inactiva de la mol\xc3\xa8cula al carboni asim\xc3\xa8tric. L\'any 1911 descobr\xc3\xad un nou tipus de rotaci\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica condicionada per la superimposici\xc3\xb3 interna dels efectes \xc3\xb2ptics oposats dels carbonis asim\xc3\xa8trics individuals._NEWLINE_En el camp de la qu\xc3\xadmica dels complexos de coordinaci\xc3\xb3 dugu\xc3\xa9 a terme estudis de la s\xc3\xadntesi i estereoqu\xc3\xadmica de complexos de coure, n\xc3\xadquel, argent, cobalt i plat\xc3\xad; i estudis sobre els m\xc3\xa8todes de separaci\xc3\xb3 i purificaci\xc3\xb3 del plat\xc3\xad i metalls semblants. En el camp dels complexos destaquen els realitzats amb els complexos d\'imida amb coure, n\xc3\xadquel i cobalt i els de \xce\xb1-dioxima amb n\xc3\xadquel, coure, ferro, cobalt, plat\xc3\xad i pal\xc2\xb7ladi. El 1906 demostr\xc3\xa0 que la teoria de Baeyer de l\'estabilitat dels anells de carboni tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s aplicable als composts de coordinaci\xc3\xb3, aix\xc3\xad els complexos m\xc3\xa9s estables contenen 5 o 6 cicles mentre que els de 4 o 3 s\xc3\xb3n poc estables. I el 1908 conclogu\xc3\xa9 que la formaci\xc3\xb3 de l\'estructura c\xc3\xadclica dep\xc3\xa8n de l\'estereoqu\xc3\xadmica dels components._NEWLINE_Txug\xc3\xa0iev establ\xc3\xad l\'estructura dels is\xc3\xb2mers del plat\xc3\xad (II) amb sulfurs org\xc3\xa0nics i amb isonitrils, i investig\xc3\xa0 la isomeria dels complexos de plat\xc3\xad amb nitrils, hidrazina i hidroxilamina. El 1915 sintetitz\xc3\xa0 el [Pt(NH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x85Cl]Cl\xe2\x82\x83, triclorur de cloropentaaminplat\xc3\xad (IV), anomenat "sal de Txug\xc3\xa0iev", predit per la teoria d\'Alfred Werner i que no s\'havia aconseguit sintetitzar. Tamb\xc3\xa9 sintetitz\xc3\xa0 hidrats, com [Pt(NH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x85OH]\xc2\xb3\xe2\x81\xba, [Co(NH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x85OH]\xc2\xb2\xe2\x81\xba, etc. que donaren suport a la teoria \xc3\xa0cid-base de Johannes Nicolaus Br\xc3\xb8nsted._NEWLINE_El 1905 introdu\xc3\xad la dimetilglioxima, abreviada dmgH, com a reactiu espec\xc3\xadfic en l\'an\xc3\xa0lisi del n\xc3\xadquel (II) i despr\xc3\xa9s en descobr\xc3\xad d\'altres: el verd de malaquita (4-[(4-dimetilaminofenil)-fenil-methil]-N,N-dimetil-anilina) per a l\'iridi, la carbilamida pel plat\xc3\xad i la tiocarbamida o tiourea per l\'osmi. Els estudis de Txug\xc3\xa0iev indicaren els valors dels quelats molt emprats despr\xc3\xa9s en qu\xc3\xadmica anal\xc3\xadtica.'