b"\n_START_ARTICLE_\nEscull de corall\n_START_SECTION_\nCondicions\n_START_PARAGRAPH_\nPer al seu desenvolupament satisfactori s\xc3\xb3n necess\xc3\xa0ries temperatures superiors als 20 \xc2\xb0C i en una profunditat l\xc3\xadmit de 45 metres. La seva estructura externa \xc3\xa9s principalment branques de corall que surten dels esquelets de corall antics. S\xc3\xb3n el resultat d'una activitat org\xc3\xa0nica aclaparadora de diversos animals entre els quals predominen els cnidaris en simbiosi amb determinades algues molt especialitzades. Un altre factor important \xc3\xa9s la netedat de l'aigua, ja que el corall necessita duna aigua neta i ven oxigenada, per tant la seva abund\xc3\xa0ncia est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s marcada en llocs on la marinada \xc3\xa9s m\xc3\xa9s present i en aig\xc3\xbces m\xc3\xa9s fangoses la seva pres\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s inexistent. El cas de les desembocadures dels rius seria el joc on no trobar\xc3\xadem desenvolupament del corall a causa de la poca arribada de llum pel transport d'aigua amb sediments. La distribuci\xc3\xb3 del corall tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 relacionada amb la dispersi\xc3\xb3 del pl\xc3\xa0ncton. Aquest Zoopl\xc3\xa0ncton constitueix l'aliment dels coralls i la seva distribuci\xc3\xb3 dependr\xc3\xa0 molt de la circulaci\xc3\xb3 de l'aigua per aix\xc3\xb2 trobem que el seu desenvolupament \xc3\xa9s gran en \xc3\xa0rees de sobrevent en zones continental i illes, que en sotavent. La velocitat de creixement dels esculls de corall est\xc3\xa0 estimat entre 1 i 14mm a l'any (Spencer, 1994). El seu creixement vertical afavoreix a l'exposici\xc3\xb3 a la superf\xc3\xadcie marina on quedar\xc3\xa0 exposat a l'acci\xc3\xb3 de l'onatge. El trencament a causa de l'onatge de tempesta genera quantitats d'al\xc2\xb7luvions i sorra de corall que es dipositar\xc3\xa0 en les parts baixes d'aquest.\n_START_SECTION_\nTipus\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals tipus d'escull coral\xc2\xb7lins s\xc3\xb3n els esculls costaners o franjats, de Barrera i atols (Guilicher,1988).\n_START_SECTION_\nEls esculls franjats\n_START_PARAGRAPH_\n(fringing) s'han format tant en vertical com fora a mars de poca profunditat a la bora de continents o illes. Formats per una plataforma d'esculls l'al\xc3\xa7ada la marea baixa. Algunes de les plataformes s\xc3\xb3n molt exposades a l'acci\xc3\xb3 de l'onatge creant una plataforma rocosa d'abrasi\xc3\xb3. Aquests esculls costaners poden presentar un canal poc profund i estret que comunica amb l'interior. Aquests s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents i tenim un record oce\xc3\xa0nic a la part Catalana de la conca de l'Ebre.\n_START_SECTION_\nEsculls de barrera\n_START_PARAGRAPH_\nEstan formats a certa dist\xc3\xa0ncia de la l\xc3\xadnia de costa, m\xc3\xa9s o menys paral\xc2\xb7lela aquesta. A l'interior dels esculls barrera es forma un lagoon que no supera els 30m de profunditat. Les construccions lineals de barrera est\xc3\xa0 separada entre uns pocs kil\xc3\xb2metres d'una illa no coral\xc2\xb7lina. La Gran barrera de corall de Queensland, amb una ampl\xc3\xa0ria de 200 a 500\xc2\xa0km, supera els 1.500\xc2\xa0km de llarg\xc3\xa0ria; aquest de barrera es troba tamb\xc3\xa9 a altres llocs del m\xc3\xb3n com a Nova Caled\xc3\xb2nia i a Madagascar.\n_START_SECTION_\nAtols\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n esculls que queden completament tancats i deixen al seu interior el lagoon, tampoc trobem cap illa o elevaci\xc3\xb3 volc\xc3\xa0nica. El seu creixement \xc3\xa9s per sobre del mar i m\xc3\xa9s o menys s\xc3\xb3n asim\xc3\xa8trics amb algunes difer\xc3\xa8ncies en les parts de sobrevent i sotavent. Igual que els esculls barrera estan exposats a la carstificaci\xc3\xb3 suba\xc3\xa8ria. Al m\xc3\xb3n hi ha uns 425 atols, en gran part a l'Oce\xc3\xa0 Pac\xc3\xadfic i l'\xc3\x8dndic, i alguns a\xc3\xafllats en el Mar del Carib. En les illes Maldives es troben el de major grand\xc3\xa0ria, on poden arribar a uns 75\xc2\xa0km de di\xc3\xa0metre. El lagoon est\xc3\xa0 compost per algunes illes de poca al\xc3\xa7ada amb una vegetaci\xc3\xb3 tropical.\n_START_SECTION_\nTeoria de subsist\xc3\xa8ncia de Darwin\n_START_PARAGRAPH_\nLa teoria de subsist\xc3\xa8ncia de Darwin proporciona una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia gen\xc3\xa8tica per al desenvolupament dels tres tipus d'esculls coral\xc2\xb7lins. Com aquests no poden cr\xc3\xa9ixer en aig\xc3\xbces profundes. El creixement dels esculls costaners es desenvolupaven als voltants d'una illa i com aquesta s'enfonsa a poc a poc. Amb el temps es formar\xc3\xa0 un lagoon entre l'illa i l'escull formant a posteriori un escull Barrera. La desaparici\xc3\xb3 de l'illa deixa en exposici\xc3\xb3 un atol. Charles Darwin va tenir la idea durant el viatge del Beagle quan encara estava en Am\xc3\xa8rica del Sud. En un moment de gran inter\xc3\xa8s cient\xc3\xadfic per la formaci\xc3\xb3 de l'escull coral\xc2\xb7l\xc3\xad. El capit\xc3\xa0 Robert FitzRoy inclogu\xc3\xa9 la investigaci\xc3\xb3 de l'Atol com un objectiu de la investigaci\xc3\xb3 en la travessia. Els resultats donaven la ra\xc3\xb3 a la teoria de Darwin, els diferents tipus d'esculls coral\xc2\xb7lins i Atols de coral podrien explicar-se per l'elevaci\xc3\xb3 i enfonsament de grans \xc3\xa0rees d'escor\xc3\xa7a terrestre del fons mar\xc3\xad."