b'\n_START_ARTICLE_\nNancy Storace\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens i infantesa\n_START_PARAGRAPH_\nNancy Storace  era filla d\'Elizabeth Trusler, filla al seu torn del propietari dels Jardins de Marylebone, un conegut espai on es realitzaven concerts.\xc2\xa0El pare de Nancy era Stefano Storace, un contrabaixita d\'origen itali\xc3\xa0 que tamb\xc3\xa9 havia destacat traduint alguns llibrets d\'\xc3\xb2peres a de l\'itali\xc3\xa0 a l\'angl\xc3\xa9s. El fill gran del matrimoni fou\xc2\xa0Stephen Storace, reconegut tamb\xc3\xa9 com a m\xc3\xbasic_NEWLINE_Nancy Storace va n\xc3\xa9ixer a Londres el 1765 i va ser una nena\xc2\xa0prodigi: La seva primera actuaci\xc3\xb3 en p\xc3\xbablic fou el 1773 a Southampton\xc2\xa0i l\'abril de 1774 debutava a Londres al Haymarket Teatre.  Va estudiar cant amb el reconegut\xc2\xa0castrato Venanzio Rauzzini i va interpretar el paper de Cupido en l\'estrena de l\'\xc3\xb2pera de Rauzzini L\'ali d\'amore el 29 de febrer de 1776.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa0lia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1778, Storace va viatjar a N\xc3\xa0pols amb els seus pares, ja que el seu germ\xc3\xa0 Stephen era all\xc3\xa0 estudiant composici\xc3\xb3.\xc2\xa0All\xc3\xa0 va estudiar amb\xc2\xa0Antonio Sacchini. La visita a It\xc3\xa0lia es va allargar mentre Storace hi comen\xc3\xa7ava una carrera molt exitosa cantant al principi en papers menors, per\xc3\xb2 aviat en paper m\xc3\xa9s importants.\xc2\xa0El compositor Giuseppe Sarti va escriure la seva \xc3\xb2pera Fra i due litiganti il terzo gode (1782, Mil\xc3\xa0) especialment per a ella i va obtenir un gran \xc3\xa8xit\n_START_SECTION_\nViena\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1783 l\'Emperador austr\xc3\xadac Josep II va fundar una companyia d\'\xc3\xb2pera especialitzada en \xc3\xb2pera bufa italiana.\xc2\xa0En aquell moment\xc2\xa0Storace cantava al Teatro San Samuele de Ven\xc3\xa8cia. El comte Giacomo Durazzo, que era director de teatre experimentat alhora que ambaixador de l\'Emperador , va contractar Storace com a\xc2\xa0prima donna\xc2\xa0de la nova companyia.\xc2\xa0Tamb\xc3\xa9 va reclutar el baix\xc2\xa0Francesco Benucci, que tamb\xc3\xa9 cantava a San Samuele i ja havia actuat amb Storace en diverses \xc3\xb2peres. Ambd\xc3\xb3s cantants van rebre salaris alts, al voltant dels 4000 florins. Amb aquestes i altres contractacions (com\xc2\xa0Michael Kelly\xc2\xa0o el llibretista\xc2\xa0Lorenzo Da Ponte) es va formar una plantilla excepcional.\n_START_SECTION_\nActuacions de Viena\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Dorothea Link, Storace va actuar aproximadament a 20 \xc3\xb2peres durant la seva estada a Viena. Va cantar en diverses estrenes durant la d\xc3\xa8cada de1780, incloent-hi el personatge de Susanna de\xc2\xa0Le nozze di Figaro (amb Benucci en el paper de F\xc3\xadgaro) de Mozart, el paper de Comtessa de l\'\xc3\xb2pera de Salieri  La scuola de\' gelosi (tamb\xc3\xa9 amb Benucci) i el d\'Angelica a\xc2\xa0Il burbero di buon cuore\xc2\xa0del compositor valenci\xc3\xa0 afincat a Viena\xc2\xa0Vicent Mart\xc3\xadn i Soler.\n_START_SECTION_\nLa seva amistat amb Haydn i Mozart\n_START_PARAGRAPH_\nStorace va establir amistat amb Mozart i amb Joseph Haydn. Mozart vivia i treballava a Viena des de178 i Haydn visitava la ciutat quan l\'ocupaci\xc3\xb3 amb el princep\xc2\xa0Nikolaus Esterh\xc3\xa1zy\xc2\xa0no l\'obligava a quedar-se a Esterh\xc3\xa1za i Eisenstadt._NEWLINE_La seva relaci\xc3\xb3 amb Haydn fructifica amb la intervenci\xc3\xb3 com a cantat de Storace a l\'oratori\xc2\xa0Il ritorno di Tobia el mar\xc3\xa7 de 1784. Haydn tamb\xc3\xa9 va escriure una cantata "per a la veu de la meva estimada Storace", que es creu que \xc3\xa9s l\'obra\xc2\xa0Miseri noi, H. XXIVa._NEWLINE_Storace hauria treballat estretament amb Mozart a\xc2\xa0Les noces de Figaro; \xc3\xa9s possible que el seu vital estil d\'actuaci\xc3\xb3 serv\xc3\xads d\'inspiraci\xc3\xb3 pel personatge central de Susanna. Mozart hauria fet canvis sobre la partitura a la part vocal per adaptar-la a les necessitats vocals de Storace.\xc2\xa0_NEWLINE_Quan faltava poc perqu\xc3\xa8 deix\xc3\xa9s Viena, Storace va actuar en un concert de comiat el 23 de febrer de 1787.  Per a aquesta ocasi\xc3\xb3 Mozart va escriure d\'un duet per soprano i piano amb orquestra per a ella amb el t\xc3\xadtol\xc2\xa0"Recitativo con Rond\xc3\xb2. Composto Per la Sigra. storace dal suo servo ed amico W. A. Mozart.\xc2\xa0(Recitatiu amb Rond\xc3\xb3 compost per a la Senyora Storace del seu servent i amic W. A. Mozart)\n_START_SECTION_\nMatrimoni i vida personal\n_START_PARAGRAPH_\nEl 29 de mar\xc3\xa7 de 1784, es va casar amb\xc2\xa0John Abraham Fisher, un compositor i violinista de 40 anys El matrimoni no va funcionar i sembla que Fisher es comportava amb ella de forma agressiva amb indicis de viol\xc3\xa8ncia f\xc3\xadsica. Aquest fet hauria arribat a o\xc3\xafdes de l\'Emperador, que estava molt implicat en el funcionament de la seva companyia d\'\xc3\xb2pera, i va ordenar a Fisher que marx\xc3\xa9s de Viena. Fisher va marxar a Irlanda i\xc2\xa0Storace es va quedar a Viena embarassada. El 30 de gener de 1785 va n\xc3\xa9ixer la seva filla, Josepha Fisher que va morir pocs mesos m\xc3\xa9s tard. Segons alguns music\xc3\xb2legs va establir una relaci\xc3\xb3 de trenta anys amb John Braham, en la vida privada i al escenari. Es separaran en 1816 i Braham llavors es va casar amb Elizabeth Braham Bolton.\n_START_SECTION_\nAnglaterra\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1787 va retornar a Anglaterra per actuar al King\'s Theater de Londres. Malgrat que tenia la intenci\xc3\xb3 de retornar a Viena per la Primavera de 1788, el\xc2\xa0pressupost d\'\xc3\xb2pera de l\'Emperador ja no ho permetria, ja que \xc2\xa0s\'havia embarcat en una costosa\xc2\xa0guerra amb Turquia._NEWLINE_Va contribuir a l\'\xc3\xa8xit del seu germ\xc3\xa0 Stephen Storace, actuant a \xc3\xb2peres com The\xc2\xa0haunted tower i The Siege of Belgrade. Tamb\xc3\xa9 va actuar a la commemoraci\xc3\xb3 del 25 aniversari de la mort de Handel que va tenir lloc a l\'abadia de\xc2\xa0Westminster\xc2\xa0l\'any 1791._NEWLINE_Aquell mateix any, Joseph Haydn va arribar a Londres en el seu primer viatge a Anglaterra, durant el qual va aconseguir una gran fama i va escriure les seves dotze \xc2\xa0Simfonies de Londres. Storace va poder reprendre llavors la seva amistat i col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb Haydn. Va cantar en el primer del dos concerts\xc2\xa0Salomon\xc2\xa0amb m\xc3\xbasica de\xc2\xa0Haydn. Tamb\xc3\xa9 va cantar en el nov\xc3\xa8 i onz\xc3\xa8 concerts aix\xc3\xad com en el concert de benefici per Haydn, i en el concert que va celebrar el doctorat honor\xc3\xadfic de Haydn per la Universitat d\'Oxford.\xc2\xa0Durant la segona visita de Haydn a Londres els anys 1795-1795, Storace va tornar a col\xc2\xb7laborar amb el compositor.\n_START_SECTION_\nValoraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMatthews (1969) escriu: "Fins i tot despr\xc3\xa9s del seu gran \xc3\xa8xit a Viena i la seva popularitat subseg\xc3\xbcent en l\'etapa anglesa, es deia que la seva veu tenia un toc especial, i que la seva vivacitat i el seu do per a la com\xc3\xa8dia va consolidar la seva reputaci\xc3\xb3."'