b"\n_START_ARTICLE_\nFotografia al Pallars Juss\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDes dels inicis de la fotografia l\xe2\x80\x99evoluci\xc3\xb3 de la c\xc3\xa0mera fotogr\xc3\xa0fica ha estat constant. A finals del segle XIX es podria dir que la fotografia en si ja estava a l\xe2\x80\x99abast de tothom, el que no es podia permetre gent de classe mitja era una c\xc3\xa0mera fotogr\xc3\xa0fica ni els seus materials per a revelar negatius. A les ciutats, els comer\xc3\xa7os i negocis especialitzats varen comen\xc3\xa7ar a sortir en aquells temps, finals del segle XIX, tot i que al Pallars, i fins i tot generalitzant m\xc3\xa9s, a tot el Pirineu, les primeres tendes i estudis varen apar\xc3\xa8ixer al llarg del segle XX.\n_START_SECTION_\nMoviment social entorn la fotografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa fotografia ja feia temps que havia arribat al Pallars Juss\xc3\xa0, almenys per a retratar paisatges de la zona o per a comen\xc3\xa7ar a fer un recull d\xe2\x80\x99imatges, les quals m\xc3\xa9s tard servirien per a escollir el Pallars com a lloc per instaurar-hi dos centrals hidroel\xc3\xa8ctriques. No va ser fins m\xc3\xa9s tard que la revoluci\xc3\xb3 de la postal i els consursos fotografics hi arribarien amb molta for\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nPostals\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la millora dels m\xc3\xa8todes d'impressi\xc3\xb3 i un preu redu\xc3\xaft per a enviar-les per correu, van triomfar les targetes postals il\xc2\xb7lustrades, impreses i editades per la ind\xc3\xbastria privada. En aquella \xc3\xa8poca representaven un nou aven\xc3\xa7 tecnol\xc3\xb2gic. Les primeres postals que retraten la ciutat de Tremp daten del 1905, fetes per Josep Claverol, fill de la Seu d\xe2\x80\x99Urgell. Aquest personatge va a parar a Tremp conjuntament amb el bisbe de la Seu que va fer una visita pastoral a la tardor del 1904. A partir d\xe2\x80\x99aquell moment, Tremp conjuntament amb altres llocs del Pallars Juss\xc3\xa0, s\xc3\xb3n retratats per diferents fot\xc3\xb2grafs. Un exemple \xc3\xa9s el barcelon\xc3\xad \xc3\x80ngel Toldr\xc3\xa0 Viazo, autor de la s\xc3\xa8rie m\xc3\xa9s important de postals de tot Catalunya durant els anys 1910-1930._NEWLINE_No \xc3\xa9s fins moments previs de l\xe2\x80\x99inici de les obres de la Canadenca al Pallars Juss\xc3\xa0, \xc3\xa9s a dir, abans del 1914, que el fot\xc3\xb2graf L. Amirola retrata l\xe2\x80\x99espai de Tremp i voltants, creant una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de postals encarregada per Jaume Bellera, m\xc3\xadtic pastisser de la ciutat. Ja un cop amb les obres de la central hidroel\xc3\xa8ctrica iniciades, Tremp i el Pallars \xc3\xa9s retratat constantment per fot\xc3\xb2grafs estrangers provinents de les grans ciutats, ja que volen capturar els grans aven\xc3\xa7os tecnol\xc3\xb2gics que les obres de la presa de San Antoni representen. L\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s de la poblaci\xc3\xb3 catalana va disminuint fins que finalment nom\xc3\xa9s dos fot\xc3\xb2grafs continuen fent postals d'aquest fet: M.Soler i Silvi Gord\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nSocietat fotogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nPrincipalment la fotografia era un s\xc3\xadmbol de modernitat i alhora servia per a retratar a gent per un preu m\xc3\xa9s assequible que el que es feia antigament, el retrat a dibuix. Al Pallars Juss\xc3\xa0 sorgeix com un nou s\xc3\xadmbol \xe2\x80\x9ctur\xc3\xadstic\xe2\x80\x9d amb les postals. En aquells moments, per als fot\xc3\xb2grafs, el Pallars Juss\xc3\xa0 comen\xc3\xa7ava a ser conegut arreu del pa\xc3\xads, gr\xc3\xa0cies a les instal\xc2\xb7lacions i construccions de la presa de Sant Antoni. Aquestes postals es realitzaven a partir de plaquetes de vidre, \xc3\xa9s a dir, la fotografia al negatiu, tot i existir, no era utilitzada i possiblement estava a l\xe2\x80\x99abast de pocs. M\xc3\xa9s tard a algunes tendes de Tremp, com Casa Creus, o a la Pobla de Segur, com la papereria de Silvi Gord\xc3\xb3, s\xe2\x80\x99hi arribaria a vendre material de la marca Kodak._NEWLINE_L\xe2\x80\x99art fotogr\xc3\xa0fic s\xe2\x80\x99inicia amb diferents fot\xc3\xb2grafs que comencen a experimentar amb paisatge o fins i tot amb retrat, com Pompeu Molist. En aquell moment la fotografia d\xe2\x80\x99estudi ja te lloc al Pallars amb diferents comer\xc3\xa7os a la ciutat de Tremp o a La Pobla de Segur. La Guerra Civil influeix a negatiu o a positiu per als diferents autors, aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s degut al fet que despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria dels franquistes la necessitat de documents amb fotografies de retrat era obligat\xc3\xb2ria al pa\xc3\xads._NEWLINE_Des de Josep Boixadera a Barcelona fins l\xe2\x80\x99Antoni Uriach a Tremp els fot\xc3\xb2grafs de la zona tamb\xc3\xa9 han aconseguit arribar a mons secundaris en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit fotogr\xc3\xa0fic, com la premsa. Els dos pallaresos varen arribar a treballar per a diferents diaris o revistes, realitzant reportatges fotogr\xc3\xa0fics._NEWLINE_\xc3\x89s a partir de mitjans de segle quan aqu\xc3\xad al Pallars, conjuntament amb l\xe2\x80\x99arribada del tren, la fotografia es va fer popular un cop a l\xe2\x80\x99abast de tothom. Des d\xe2\x80\x99aquell moment la majoria de fot\xc3\xb2grafs pallaresos amb una certa import\xc3\xa0ncia s\xc3\xb3n d\xe2\x80\x99afici\xc3\xb3, tot i que tamb\xc3\xa9 segueix com a ofici en alguns casos, la venda de productes fotogr\xc3\xa0fics i alguns reportatges puntuals s\xc3\xb3n la seva feina continua._NEWLINE_Actualment la fotografia com a ofici ja no conta amb el suport de l\xe2\x80\x99exclusivitat de tindre una c\xc3\xa0mera fotogr\xc3\xa0fica, sin\xc3\xb3 que majorit\xc3\xa0riament es regeix per les constants est\xc3\xa8tiques i art\xc3\xadstiques.\n_START_SECTION_\nFot\xc3\xb2grafs destacats\n_START_PARAGRAPH_\nUn Pallars Juss\xc3\xa0 capturat i retratat per molts autors diferents de arreu de Catalunya i del m\xc3\xb3n, com Frederic Ritz, tamb\xc3\xa9 va veure n\xc3\xa9ixer als fot\xc3\xb2grafs pallaresos. A finals del segle XIX, l\xe2\x80\x99activitat fotogr\xc3\xa0fica local era inexistent, foren els nascuts en aquell moment que a principis del segle XX comen\xc3\xa7aren a instaurar-se tendes i negocis ja relacionats en la fotografia, i el m\xc3\xa9s important, de gent nascuda al Pallars Juss\xc3\xa0._NEWLINE_Fot\xc3\xb2grafs del Pallars, alguns amb el seu propi estudi al territori i d\xe2\x80\x99altres els quals van deixar les seves arrels al Pallars per marxar a viure fora, com Josep Boixadera. Aquests s\xc3\xb3n els que representen de millor forma com evoluciona la fotografia al Pallars Juss\xc3\xa0. Amb la seva fotografia ens mostren quins eren els principals interessos de la societat en aquell moment. Color, format, qualitat, son alguns dels diferents aspectes que van millorant amb el pas del temps, per\xc3\xb2 el que sempre influir\xc3\xa0 m\xc3\xa9s ser\xc3\xa0 la personalitat.\n_START_SECTION_\nAgust\xc3\xad Rocafort Vilanova\n_START_PARAGRAPH_\nAgust\xc3\xad Rocafort Vilanova, fou fot\xc3\xb2graf de la Pobla de Segur (1870 - 1942). Considerant-lo d\xe2\x80\x99ofici i professional per un recull de postals que es sap que es venien al seu negoci familiar._NEWLINE_Agust\xc3\xad Rocafort treballava principalment com a dependent en una botiga familiar especialitzada en la llibreria. El passatemps de la fotografia va introduir-se a la seva vida a partir del seu pare, el qual ja tenia una c\xc3\xa0mera fotogr\xc3\xa0fica. Aix\xc3\xad dons, a partir d\xe2\x80\x99un seguit de fotografies en vidre, de les quals ell n\xe2\x80\x99era l\xe2\x80\x99autor, va comen\xc3\xa7ar la seva comercialitzaci\xc3\xb3 en format de postals. Aquestes eren principalment imatges de la Pobla de Segur; panor\xc3\xa0miques del poble o alguns edificis significatius, com casa Mauri o casa Mestres entre d\xe2\x80\x99altres. Voltants de la Pobla de Segur tamb\xc3\xa9 foren retratats per ell, com els ponts del Flamisell i la Noguera, o fins i tot les obres de la central de Capdella. Sempre firmant amb les sigles A.R.V.\n_START_SECTION_\nJosep Boixadera i Ponsa\n_START_PARAGRAPH_\nJosep Boixadera i Ponsa, (Benavent de la Conca, Pallars Juss\xc3\xa0, 1878 \xe2\x80\x94\xc2\xa0?)_NEWLINE_En la seva infantesa per motius de fam\xc3\xadlia decideix marxar cap a Barcelona. All\xc3\xad es fa fot\xc3\xb2graf i acaba treballant per diferents publicacions de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca, com Ilustraci\xc3\xb3 Catalana, aix\xc3\xad convertint-se en un fotoperiodista reconegut i un postaler que capturava diferents indrets de Catalunya i Pallars Juss\xc3\xa0, lloc de naixement. Durant molts anys la seva obra era desconeguda per\xc3\xb2 actualment es poden identificar molts dels seus treballs per la firma J.B o B.P._NEWLINE_Podr\xc3\xadem dir que va ser un dels primers fot\xc3\xb2grafs d\xe2\x80\x99ofici que van voler retratar el Pallars Juss\xc3\xa0, ja per feina o per estima al seu propi territori. La seva obra es centra entre finals del S.XIX fins a mitjans del S.XX, en moments de plena evoluci\xc3\xb3 fotogr\xc3\xa0fica._NEWLINE_Fotografies de retrats, panor\xc3\xa0miques, captures de paisatges i postals, completen la seva obra. Amb diverses tem\xc3\xa0tiques en el seu conjunt general, en canvi, a la Conca Dell\xc3\xa0 Boixadera prefereix capturar moments m\xc3\xa9s familiars o \xc3\xbanicament s\xc3\xb3n simples fotografies de carrers, que vol que quedin emmarcats a la posteritat.\n_START_SECTION_\nSilvi Gord\xc3\xb3 Monta\xc3\xb1a\n_START_PARAGRAPH_\nSilvi Gord\xc3\xb3 Monta\xc3\xb1a, (Pobla de Segur, Pallars Juss\xc3\xa0, 1896 \xe2\x80\x94\xc2\xa0?)_NEWLINE_Obrint un estudi fotogr\xc3\xa0fic a la Pobla de Segur quan tenia 14 anys va ser molt possiblement el primer fot\xc3\xb2graf d\xe2\x80\x99ofici al poble. Aquest fet va donar-li el sobrenom de \xe2\x80\x9cel fot\xc3\xb2graf de Pobla\xe2\x80\x9d. La seva passi\xc3\xb3 per a l\xe2\x80\x99oci de la fotografia es va convertir amb professi\xc3\xb3 un cop va comen\xc3\xa7ar a crear, a partir de captures seves, postals de la Pobla i Pallars i posant-les a la venta. M\xc3\xa9s tard va arribar a fer postals amb un to m\xc3\xa9s fantasi\xc3\xb3s._NEWLINE_L\xe2\x80\x99estudi, o m\xc3\xa9s aviat la tenda, proporcionava al poble diferents serveis fotogr\xc3\xa0fics, com el retrat o la venta d\xe2\x80\x99articles de la famosa marca Kodak, tamb\xc3\xa9 fent la funci\xc3\xb3 de papereria. Les ampliacions de la tenda van convertir-la en un \xe2\x80\x9ctot a cent\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Una parada en la seva carrera, marcada per la guerra civil, no va desanimar-lo per reprendre la fotografia un altre cop al tornar a casa, just despr\xc3\xa9s de passar per la pres\xc3\xb3. Aquest fet va ser perqu\xc3\xa8 fou l\xe2\x80\x99alcalde de Pobla de Segur des de 1934 a 1937.\n_START_SECTION_\nL.Amirola\n_START_PARAGRAPH_\nL. Amirola, fot\xc3\xb2graf de Tremp durant un per\xc3\xadode indefinit, ja que tot i la recerca exhaustiva no s\xe2\x80\x99hi troben dades biogr\xc3\xa0fiques, personals i professionals._NEWLINE_Amirola te un recull de postals de diferents poblacions, entre elles Balaguer o Tremp. D\xe2\x80\x99aquestes postals sen pot veure a la cara posterior de la imatge \xe2\x80\x9clogotips\xe2\x80\x9d o frases i noms que remarquen quin era l\xe2\x80\x99ofici del fot\xc3\xb2graf._NEWLINE_Es sap que treballava a Tremp i era del poble per diferents publicacions de diaris o revistes de la zona, dins d\xe2\x80\x99elles cal destacar anuncis publicitaris del seu estudi o redaccions, dels quals els m\xc3\xa9s recents marquen l\xe2\x80\x99any 1914. Gr\xc3\xa0cies a aquests anuncis sabem que els seus horaris eren redu\xc3\xafts i que els enc\xc3\xa0rrecs fora de temps sabien de fer a un altre local al qual hi havia una perruqueria. Aix\xc3\xb2 ens indica que possiblement la fotografia era una segona feina.\n_START_SECTION_\nAntoni Uriach\n_START_PARAGRAPH_\nAntoni Uriach, neix a la ciutat de Tremp al 1923 i s\xe2\x80\x99inicia a la fotografia com a aficionat amb 20 anys. En aquella \xc3\xa8poca les seves fotografies eren principalment d\xe2\x80\x99amics del poble._NEWLINE_La seva import\xc3\xa0ncia com a fot\xc3\xb2graf al Pallars \xc3\xa9s remarcable, ja que la qualitat dels seus reportatges fotogr\xc3\xa0fics s\xc3\xb3n similars o millors a grans fot\xc3\xb2grafs reconeguts de Barcelona en aquells temps. Va arribar a treballar per a diferents diaris de Lleida, aix\xc3\xad iniciant-se al m\xc3\xb3n de la premsa, on m\xc3\xa9s tard va treballar de corresponsal al diari La Ma\xc3\xb1ana._NEWLINE_Els seus inicis amb negoci varen comen\xc3\xa7ar al 1949 quan la gent li demanava comprar fotografies que ell havia realitzat a l\xe2\x80\x99aplec de Mur, el qual es segueix realitzant actualment. La venta de fotografies revelades a la gent del poble va seguir en augment i l\xe2\x80\x99Antoni Uriach ja s\xe2\x80\x99inici\xc3\xa0 a treballar com a fot\xc3\xb2graf del poble, dirigint-se a diferents avens de la ciutat. L\xe2\x80\x99any 1950 realitza el seu primer reportatge oficial per a l\xe2\x80\x99ajuntament de Tremp, l\xe2\x80\x99arribada del tren a la capital comarcal. Aquest fet va fer que es el seu ofici principal fos el de fot\xc3\xb2graf. La seva obra es conserva al seu propi arxiu, un arxiu que l\xe2\x80\x99Antoni Uriach va voler anar ampliant al llarg del temps._NEWLINE_A partir d\xe2\x80\x99all\xc3\xad va treballar amb diferents feines relacionades amb la fotografia, com a la premsa, la qual ja hem esmentat abans, o feines privades com reportatges de casaments o de festes populars del poble. La fotografia a l\xe2\x80\x99estudi tamb\xc3\xa9 va ser una opci\xc3\xb3 per a l\xe2\x80\x99Antoni Uriach, el qual va habilitar un espai per a posar-hi l\xe2\x80\x99estudi i l\xe2\x80\x99habitaci\xc3\xb3 fosca, per a poder revelar les fotografies. M\xc3\xa9s tard, i ja coincidint amb el fot\xc3\xb2graf Jordi Uriach, el seu fill, la fam\xc3\xadlia Uriach va comprar una impressora de paper fotogr\xc3\xa0fic, la qual revelava les fotos ella mateixa sense necessitat de fer-ho a m\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nAndreu Gelabert\n_START_PARAGRAPH_\nAndreu Gelabert, fot\xc3\xb2graf de Tremp i nascut a Astell al 1925, la fotografia era la seva segona feina dins de la empresa per la qual treballava, FECSA._NEWLINE_Andreu Gelabert apart de ser treballador de FECSA tamb\xc3\xa9 realitzava feines secundaries fora l\xe2\x80\x99empresa en els seus dies lliures, per exemple alguns reportatges de bodes. Dins l\xe2\x80\x99empresa se li demanaven reportatges de les instal\xc2\xb7lacions hidroel\xc3\xa8ctriques de la zona, aix\xc3\xad convertint-se en un fot\xc3\xb2graf significatiu de la comarca dins l\xe2\x80\x99arxiu de FECSA. Alguns dels molts fot\xc3\xb2grafs que van retratar les obres de la presa de St. Antoni no varen seguir a la comarca, ja que provenien de l\xe2\x80\x99estranger, m\xc3\xa9s tard poca gent va quedar per la zona per a seguir capturant els aven\xc3\xa7os hidroel\xc3\xa8ctrics._NEWLINE_Les seves imatges van ser publicades a diaris de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca com: El Correu Catal\xc3\xa0\xcc\x80 , Europa Press, El Diario de Lerida, La Vanguardia Espa\xc3\xb1ola, La Ma\xc3\xb1ana de L\xc3\xa9rida i especialment la portada de la Vanguardia Espa\xc3\xb1ola de 18 de juny de 1972, amb dos fotografies de l\xe2\x80\x99autor del retaule de la Verge d\xe2\x80\x99Abella de la Conca, pocs dies abans del seu robatori, acompanyant el text \xe2\x80\x9cUna Espa\xc3\xb1a que hay que salvar\xe2\x80\x9d."