b"\n_START_ARTICLE_\nBatalla de Tarqui\n_START_SECTION_\nProleg\xc3\xb2mens\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la independ\xc3\xa8ncia definitiva del Per\xc3\xba, el pa\xc3\xads estava en bona part sotm\xc3\xa8s al \xc2\xabprotectorat\xc2\xbb de Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, que controlava estretament els seus assumptes. A m\xc3\xa9s encara estava acantonada a Lima la 3a Divisi\xc3\xb3 de l'ex\xc3\xa8rcit colombi\xc3\xa0 que havia col\xc2\xb7laborat en la independ\xc3\xa8ncia. Bol\xc3\xadvar va haver d'abandonar Lima el 1826, per intentar solucionar els greus problemes que es plantejaven a la Gran Col\xc3\xb2mbia. Aquest fet fou aprofitat per destacats membres del govern i l'ex\xc3\xa8rcit peru\xc3\xa0 per eliminar la influ\xc3\xa8ncia colombiana i poder incloure dins el territori nacional la nova Rep\xc3\xbablica de Bol\xc3\xadvia (l'antic Alt Per\xc3\xba) aix\xc3\xad com el departament colombi\xc3\xa0 d'Azuay (corresponent a l'actual part meridional de l'Equador, amb capital a Cuenca) i la ciutat de Guayaquil, on una part influent de la burgesia recolzava la incorporaci\xc3\xb3 al Per\xc3\xba._NEWLINE_El juny de 1827 les eleccions legislatives proclamaren president del Per\xc3\xba al general Jos\xc3\xa9 de La Mar, que resident inicialment a Guayaquil, hi tenia forts interessos comercials. La Mar organitz\xc3\xa0 dos ex\xc3\xa8rcits, un es dirig\xc3\xad a Bol\xc3\xadvia i l'altre cap a l'actual Equador. Les negociacions diplom\xc3\xa0tiques amb Bol\xc3\xadvar fracassaren, i el juliol de 1828 Bol\xc3\xadvar declara la guerra al Per\xc3\xba. El 28 de novembre de 1828 La Mar penetr\xc3\xa0 en territori de la Gran Col\xc3\xb2mbia i ocup\xc3\xa0 Loja i pr\xc3\xa0cticament tot el departament d'Azuay; posteriorment, La Mar ocup\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 Guayaquil, evacuada pel general colombi\xc3\xa0 Juan Illingworth a l'espera de refor\xc3\xa7os. Davant de la situaci\xc3\xb3 Antonio Jos\xc3\xa9 de Sucre, llavors ja de retorn a Quito despr\xc3\xa9s de renunciar a la presid\xc3\xa8ncia boliviana, i Juan Jos\xc3\xa9 Flores, governador del departament de l'Equador, concentraren l'ex\xc3\xa8rcit del Sud de Col\xc3\xb2mbia a prop de Cuenca per pressionar a les tropes peruanes, que el 10 de febrer de 1829 havien ocupat Cuenca. Despr\xc3\xa9s d'un breu encontre a prop de la poblaci\xc3\xb3 de Saraguro, on l'avantguarda grancolombiana derrot\xc3\xa0 un destacament peru\xc3\xa0, el 27 de febrer tingu\xc3\xa9 lloc l'encontre principal entre els dos ex\xc3\xa8rcits.\n_START_SECTION_\nLa batalla\n_START_PARAGRAPH_\nAl mat\xc3\xad del dia 27 de febrer i despr\xc3\xa9s d'una llarga marxa que dur\xc3\xa0 tota la nit anterior, el mariscal Sucre aconsegu\xc3\xad situar tres batallons i un esquadr\xc3\xb3 al nord de la planura de Tarqui en posici\xc3\xb3 avantatjosa, mentre espera l'arribada de la 2a Divisi\xc3\xb3. En aquell instant es van sentir els primers trets peruans contra el batall\xc3\xb3 Cede\xc3\xb1o, comandat pel general Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Camacaro. El batall\xc3\xb3 Rifles avan\xc3\xa7\xc3\xa0 per refor\xc3\xa7ar-lo i es troben amb el batall\xc3\xb3 Quito. La confusi\xc3\xb3 inicial de la batalla i la falta de visibilitat fa que aquests batallons s'enfrontin entre ells. _NEWLINE_Malgrat tot, les experimentades tropes colombianes aconseguiren desorganitzar els diversos batallons peruans separadament. El general Flores, mentrestant, aconsegu\xc3\xad superar els boscos que el separaven de l'enemic i organitzar un atac conjunt dels diversos batallons. Aquesta darrera ofensiva segell\xc3\xa0 el resultat de la batalla. _NEWLINE_La vict\xc3\xb2ria grancolombiana es degu\xc3\xa9 en bona part a l'enfrontament per separat contra cada batall\xc3\xb3 de l'avan\xc3\xa7ada peruana, que en cap moment va actuar de forma unit\xc3\xa0ria i va deixar els seus batallons a\xc3\xafllats els uns dels altres.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nTot i la derrota, el gruix de les tropes peruanes romandre intacte, tot esperant la batalla final (que mai va succeir) doncs La Mar i Sucre signen l'Acord de Gir\xc3\xb3n: les forces peruanes s'haurien de retirar del departament d'Azuay i abandonar totes les places ocupades, reconeixent Sucre impl\xc3\xadcitament a Tombis, Ja\xc3\xa9n i Maynas com a territoris peruans._NEWLINE_Si b\xc3\xa9 les forces peruanes es retiraren, La Mar es neg\xc3\xa0 a entregar Guayaquil i, de fet, es preparava per iniciar una nova ofensiva. Fins i tot el mateix Bol\xc3\xadvar s'havia despla\xc3\xa7at cap al sud per dirigir la campanya per recuperar Guayaquil. Tot i aix\xc3\xad, la guerra acab\xc3\xa0 inesperadament amb un cop d'estat a Lima que derroc\xc3\xa0 La Mar. El nou govern d'Agust\xc3\xadn Gamarra cess\xc3\xa0 les hostilitats i entreg\xc3\xa0 Guayaquil el 20 de juliol. El 22 de setembre de 1829 es firm\xc3\xa0 un tractat de pau a Guayaquil i es prepar\xc3\xa0 una comissi\xc3\xb3 mixta per fixar definitivament els l\xc3\xadmits entre els pa\xc3\xafsos. Nogensmenys la dissoluci\xc3\xb3 de la Gran Col\xc3\xb2mbia pocs mesos despr\xc3\xa9s deixar\xc3\xa0 en el llarg conflicte fronterer entre Equador i Per\xc3\xba."