b'\n_START_ARTICLE_\nIdioma ojibwa\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Anishinaabemowin, sovint anomenat idioma ojibwa, \xc3\xa9s una llengua algonquiana, de la fam\xc3\xadlia \xc3\xa0lgica, i descendeix de la llengua proto-algonquiana. Les seves lleng\xc3\xbces germanes inclouen els idiomes peusnegres, cheyenne, cree, fox-sauk, menominee, potawatomi, i shawnee. La fam\xc3\xadlia \xc3\xa0lgica consta de les lleng\xc3\xbces algonquianes i les lleng\xc3\xbces anomenades ritwan, wiyot i yurok. _NEWLINE_Sovint el ojibwa es classifica com a llengua algonquina central; no obstant aix\xc3\xb2 l\'algonqui\xc3\xa0 central \xc3\xa9s un agrupament geogr\xc3\xa0fic m\xc3\xa9s que un grup gen\xc3\xa8tic. Entre les lleng\xc3\xbces algonquianes, solament les lleng\xc3\xbces algonquianes orientals consten un subgrup gen\xc3\xa8tic veritable. Aquest article tracta sobretot del dialecte del ojibwe del sud-oest que es parla al nord dels EUA al voltant de Minnesota i Wisconsin. Per aix\xc3\xb2, algunes de les descripcions que es donen aqu\xc3\xad no seran necess\xc3\xa0riament correctes per als altres dialectes de l\'idioma ojibwa, tret que es doni un exemple espec\xc3\xadfic.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'idioma ojibwa \xc3\xa9s parlat per aproximadament 10.000 persones en els Estats Units i fins a 45.000 a Canad\xc3\xa0, la qual cosa significa que \xc3\xa9s una de les lleng\xc3\xbces \xc3\xa0lgiques m\xc3\xa9s grans, en quant al nombre de parlants. Els diferents dialectes es parlen en el nord de Montana, el nord de Dakota del Nord, el nord de Minnesota, el nord de Wisconsin, M\xc3\xadchigan, i a Indiana als EUA i al nord fins a l\'est de la\xc2\xa0Columbia Brit\xc3\xa0nica, el sud d\'Alberta, el sud de Saskatchewan, el sud de Manitoba, Ontario, i el mitj\xc3\xa0 oest de Quebec a Canad\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nFonologia\n_START_PARAGRAPH_\nLes lleng\xc3\xbces del grup ojibwa en general tenen 18 consonants. Les Obstruents tenen un contrast que sovint s\'anomena "lenis/fortis", en el que les obstruents escrites com a consonants sordes es pronuncien m\xc3\xa9s fortes, m\xc3\xa9s llargues de durada, i freq\xc3\xbcentment amb aspiraci\xc3\xb3 o preaspiraci\xc3\xb3, mentre que aquestes son escrites com a consonants sonores i es pronuncien menys fortes, i m\xc3\xa9s curtes de durada. No obstant aix\xc3\xb2, en moltes comunitats la distinci\xc3\xb3 s\'ha convertit en una de consonants sordes i sonores._NEWLINE_Hi ha tres vocals breus, //i a o//, i tres vocals llargues corresponents, //i\xcb\x90 a\xcb\x90 o\xcb\x90//, i a m\xc3\xa9s una quarta vocal llarga que no t\xc3\xa9 una vocal curta corresponent, /i\xcb\x90/. Les vocals breus tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n diferents de les vocals llargues amb respecte a la qualitat, i fon\xc3\xa8ticament estan m\xc3\xa9s prop de [\xc9\xaa], [\xc9\x99]~[\xca\x8c], i [o]~[\xca\x8a]. Molts parlants pronuncien //o\xcb\x90// com [u\xcb\x90], i tamb\xc3\xa9 molts pronuncien //e\xcb\x90// com [\xc9\x9b\xcb\x90] A m\xc3\xa9s, hi ha vocals nasals, per\xc3\xb2 s\xc3\xb3n bastant infreq\xc3\xbcents._NEWLINE_Quant a l\'accent, l\'idioma ojibwa divideix les paraules en "peus metricals", i cada peu t\xc3\xa9 una s\xc3\xadl\xc2\xb7laba "forta" i (si dura dues s\xc3\xadl\xc2\xb7labes) una s\xc3\xadl\xc2\xb7laba "feble." Totes les s\xc3\xadl\xc2\xb7labes fortes reben almenys estr\xc3\xa8s secundari. En general, la s\xc3\xadl\xc2\xb7laba forta que hi ha en el tercer peu des del final d\'una paraula rep l\'estr\xc3\xa8s principal. En molts dialectes, vocals que no tenen estr\xc3\xa8s sovint es perden, o canvien de qualitat.\n_START_SECTION_\nGram\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nCom a molts idiomes ind\xc3\xadgenes, l\'idioma anishinaabe \xc3\xa9s polisint\xc3\xa8tic, la qual cosa significa que t\xc3\xa9 molta s\xc3\xadntesi i un gran quantitat de morfemes en una sola paraula. \xc3\x89s una llengua aglutinant, aix\xc3\xad que construeix les seves paraules afegint morfema rere morfema, en comptes de tenir pocs afixos, cadascun dels quals porta molta informaci\xc3\xb3._NEWLINE_Hi ha una distinci\xc3\xb3 entre dos tipus de la tercera persona, el "proper" (la tercera persona d\'una oraci\xc3\xb3 que se suposa que \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s important o enfocada), i l\'obviatiu (la tercera persona que se suposa que \xc3\xa9s menys important o enfocada). El nom pot ser singular o plural, i hi ha dos g\xc3\xa8neres, animat o inanimat. Existeixen diferents pronoms personals, per\xc3\xb2 com en catal\xc3\xa0, normalment es fa servir solament per a fer \xc3\xa8mfasi. Els pronoms distingeixen entre la primera persona del plural inclusiva i exclusiva._NEWLINE_La categoria de paraules m\xc3\xa9s complicada s\xc3\xb3n els verbs. Els verbs es declinen pel seu ordre (l\'indicatiu; el conjuntiu, similar al subjuntiu en catal\xc3\xa0, i que solament s\'usa en oracions subordinades; i l\'imperatiu), per polaritat (negatiu o afirmatiu), i per la persona, nombre, animaci\xc3\xb3, i estatus d\'aproximaci\xc3\xb3 obviatiu tant del seu subjecte com del seu objecte, i tamb\xc3\xa9 per alguns modes\xc2\xa0diferents (que inclouen el dubitatiu i el\xc2\xa0pret\xc3\xa8rit) i els temps.\n_START_SECTION_\nVocabulari\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que hi ha algunes paraules en l\'idioma ojibwa que v\xc3\xa9nen de l\'angl\xc3\xa8s (gaapii, "caf\xc3\xa8", de coffee; maam (aa), "mam\xc3\xa0", de mom) i del franc\xc3\xa8s (naapaane, "la farina", de la farine; ni-tii, "el te", de li th\xc3\xa9), en general, la llengua \xc3\xa9s notable per la seva falta de paraules d\'origen estranger. En el seu lloc, els parlants prefereixen crear paraules per a nous conceptes usant vocabulari que ja existeix. Per exemple, en ojibwemowin, "avi\xc3\xb3" \xc3\xa9s bemisemagak, literalment "cosa que vola" (de bimisemagad, "volar"), i "pila" \xc3\xa9s ishkode-makakoons, literalment "capseta de foc" (de ishkode, "foc", i makak, "caixa"). Fins i tot "caf\xc3\xa8" \xc3\xa9s cridada makade-mashkikiwaaboo ("medicina de l\xc3\xadquid negre") per molts parlants, en comptes de gaapii.\n_START_SECTION_\nEscriptures\n_START_PARAGRAPH_\nS\'escriu ojibwemowin\xc2\xa0fent servir un sil\xc2\xb7labari, que va ser inventat probablement pel missioner James Evans al voltant de 1840 i que ell va basar en la Taquigrafia Pitman. Als EUA la llengua normalment s\'escriu fon\xc3\xa8ticament amb car\xc3\xa0cters llatins. El sil\xc2\xb7labari generalment es fa servir a Canad\xc3\xa0. L\'alfabet m\xc3\xa9s nou que fa servir car\xc3\xa0cters llatins \xc3\xa9s el "Sistema de Vocals Dobles" concebut per Charles Fiero. Tot i que encara\xc2\xa0no hi ha una ortografia est\xc3\xa0ndard, el Sistema de Vocals Dobles es torna m\xc3\xa9s i m\xc3\xa9s popular entre els educadors dels EUA i el Canad\xc3\xa0, a causa del seu f\xc3\xa0cil maneig.\n_START_SECTION_\nExemples\n_START_PARAGRAPH_\nAquest text en ojibwemowin es pren amb perm\xc3\xads de les primeres quatre l\xc3\xadnies de Niizh Ikwewag, un conte explicat originalment per Earl Nyholm, a la p\xc3\xa0gina web del professor Brian Donovan de la Universitat Estatal de Bemidji (Minnesota):'