b'\n_START_ARTICLE_\nTossa de Mar\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa pres\xc3\xa8ncia humana a la vall de Tossa ha estat confirmada pels jaciments arqueol\xc3\xb2gics excavats a la zona del Mass\xc3\xads de Cadiretes, com el paradolmen de Pedra Sobre Altra o el Paradolmen d\'en Garcia, alguns dels quals han estat datats entre el 2500 aC i el 1800 aC._NEWLINE_Les descobertes de la vil\xc2\xb7la romana dels Ametllers i, m\xc3\xa9s modernament, les del Mas Carbot\xc3\xad i Ses Alzines confirmen que l\'indret havia estat habitat en \xc3\xa8poca romana. A la vil\xc2\xb7la romana dels Ametllers, descoberta per Iganasi Mel\xc3\xa9 i Farr\xc3\xa9 l\'any 1921, es descobriren uns interessants mosaics actualment conservats al Museu Municipal de Tossa de Mar, entre moltes altres troballes. El primer esment de Tossa a l\'edat mitjana \xc3\xa9s del 881, quan en un diploma de l\'emperador Carlemany a favor del bisbe Teotari apareix en la forma Tursam. _NEWLINE_L\'any 966 reapareix en un document on els marmessors del comte Mir\xc3\xb3 I de Barcelona fan donaci\xc3\xb3 al monestir de Ripoll de l\'alou de Tossa. Fins aleshores, la vall de Tossa havia format part de la mateixa unitat administrativa que Llagostera. Al mateix document figuren \xc2\xabdues parr\xc3\xb2quies\xc2\xbb, la de Sant Vicen\xc3\xa7 i la de Sant Lion\xc3\xa7. La primera amb tota certesa correspon a l\'actual ermita de Sant Benet, terra endins de la vall de Tossa. La segona va desapar\xc3\xa8ixer ja en \xc3\xa8poca alt-medieval i es desconeix el seu empla\xc3\xa7ament. A la donaci\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 es fa refer\xc3\xa8ncia al puig o roca Paula, avui dit tur\xc3\xb3 de Pola, indret habitat des de molt antic on hom hi erig\xc3\xad una torre de guaita de la qual avui en resta encara algun fragment._NEWLINE_Sembla que inicialment la senyoria del monestir sobre Tossa no fou prou respectada pels comtes: els anys 1096 i 1097, els comtes Berenguer Ramon II i Ramon Berenguer III confirmaven novament llurs drets, ratificats el mateix 1097 per una butlla del papa Urb\xc3\xa0 II._NEWLINE_El 1186 l\'abat de Ripoll Ramon de Berga feia erigir el Castell de Tossa al lloc dit Mont Guard\xc3\xad (Montis Guardini, actual Cap de Tossa) i dictava una s\xc3\xa8rie de disposicions, que constitueixen una veritable carta de poblament, per les quals concedia als habitants la facultat de construir cases dins i fora del recinte fortificat (cosa que explica la formaci\xc3\xb3 de la Vila Vella) i regulava les relacions de depend\xc3\xa8ncia amb el monestir. Malgrat que alliberava els tossencs dels mals usos, era molt rigorosa en l\'exercici dels drets senyorials, sobretot pel que fa a la pesca, precisament la principal ocupaci\xc3\xb3 dels ve\xc3\xafns._NEWLINE_Aviat comen\xc3\xa7aren els conflictes derivats de la interpretaci\xc3\xb3 d\'aquest punt i els pescadors de la costa no dependents del monestir (de Sant Feliu de Gu\xc3\xadxols, Palafrugell, etc.) es resistiren a satisfer els delmes i la lleuda de la pesca efectuada dins el terme de Tossa, per\xc3\xb2 Ripoll aconsegu\xc3\xad d\'Alfons el Cast (1189) un privilegi._NEWLINE_Aquesta situaci\xc3\xb3 perdur\xc3\xa0 pr\xc3\xa0cticament fins a la fi de l\'Antic R\xc3\xa8gim i els moviments de resist\xc3\xa8ncia dels ve\xc3\xafns de Tossa que es produ\xc3\xafren al llarg dels segles culminaren en un plet presentat a mitjan segle XVIII contra els antics drets i prerrogatives senyorials del monestir de Ripoll; el 1764 el Consell de Castella confirmava els delmes del monestir, per\xc3\xb2 emparant-se en les disposicions sobre llibertat de comer\xc3\xa7 promulgades per Carles III d\'Espanya, els ve\xc3\xafns aconseguiren el 1784 una carta reial que suprimia l\'exacci\xc3\xb3 del delme. Els habitants de Tossa encara promogueren un nou plet el mateix 1784 davant l\'Audi\xc3\xa8ncia de Barcelona._NEWLINE_D\'altra banda, la donaci\xc3\xb3 que f\xc3\xa9u Jaume el Just al seu cunyat Ot de Montcada el Vell del castell de Tossa en franc alou, juntament amb tota una altra colla d\'importants donacions (que despr\xc3\xa9s formaren la baronia de Llagostera), motiv\xc3\xa0 protestes dels abats ripollesos, que foren els qui exerciren de fet la jurisdicci\xc3\xb3. Des de mitjan segle XIV el monestir va concedir la batllia (al c\xc3\xa0rrec de batlle fou unit el de castl\xc3\xa0 i batlle de sac) a successives fam\xc3\xadlies: primer als Soler (Bernat i el seu fill Arnau) i el 1371 pass\xc3\xa0 als Riera per venda; despr\xc3\xa9s pass\xc3\xa0 per matrimoni als Vern (1659) i aviat, tamb\xc3\xa9 per matrimoni, als Falguera._NEWLINE_L\'empla\xc3\xa7ament de la poblaci\xc3\xb3, apartada de les principals vies de comunicaci\xc3\xb3, potser explica que Tossa no particip\xc3\xa9s destacadament en els conflictes b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics que s\'esdevingueren a Catalunya. Havia sofert un atac de la flota francesa de Felip III l\'Ardit el 1285, en la croada contra Catalunya, i com tantes altres poblacions costaneres sofr\xc3\xad els atacs dels pirates barbarescos i turcs, que han quedat en part reflectits en la topon\xc3\xadmia (cala Morisca, torrent dels Moros). La vila fortificada serv\xc3\xad de refugi no solament als ve\xc3\xafns de Tossa sin\xc3\xb3 als d\'extramurs i als forasters. A partir de la fi del segle XVI la pirateria minv\xc3\xa0 i la poblaci\xc3\xb3 salt\xc3\xa0 les muralles per anar-se endinsant vers el pla. Al segle XVIII hom bast\xc3\xad la nova esgl\xc3\xa9sia parroquial extramurs._NEWLINE_Al segle XVIII, el castell tenia dues bateries i quatre canons per a la defensa de la costa, per\xc3\xb2 al comen\xc3\xa7ament del segle XIX la torre principal del castell fou convertida en mol\xc3\xad. Actualment, al seu empla\xc3\xa7ament hi ha el far de Tossa. El 1931, el recinte de la Vila Vella fou declarat monument nacional i se n\'inici\xc3\xa0 la restauraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nVil\xc2\xb7la Romana dels Ametllers\n_START_PARAGRAPH_\nLa vil\xc2\xb7la romana dels Ametllers \xc3\xa9s una de les m\xc3\xa9s importants de Catalunya. De grans dimensions, va ser fundada al segle I aC i es va mantenir activa fins als segles V o VI dC. Consta de dues parts: La part alta era la zona residencial, una mansi\xc3\xb3 luxosa on hi vivien els propietaris i que comptava amb les seves pr\xc3\xb2pies termes. Hi ha mosaics del segle III-IV, alguns conservats in situ i altres al Museu Municipal. La part baixa, separada per un mur de cinc metres, era la zona de producci\xc3\xb3, amb quatre premses de vi i una cisterna on es recollia el most. Tamb\xc3\xa9 s\'hi produ\xc3\xafen oli i salaons, entre d\'altres. Va ser descoberta l\'any 1914 pel doctor Ignasi Mel\xc3\xa9 i Farr\xc3\xa9 i s\'hi han fet diverses excavacions. Pels mosaics se sap que cap al segle V va ser habitada per Vitalis. Tamb\xc3\xa9 hi ha inscrit el nom de Turissa, precedent de l\'actual Tossa. Al Museu Municipal es conserven moltes troballes extretes en les excavacions a m\xc3\xa9s dels valuosos mosaics.\n_START_SECTION_\nLa Vila Vella\n_START_PARAGRAPH_\nLa Vila Vella de Tossa \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic exemple de poblaci\xc3\xb3 medieval fortificada que encara existeix a la costa catalana i que va ser declarat Monument Hist\xc3\xb2ric Art\xc3\xadstic Nacional l\'any 1931, es troba dins d\'un recinte emmurallat constru\xc3\xaft entre els segles XII i XIV, com a defensa pels problemes amb la pirateria, se\'n conserva gaireb\xc3\xa9 la totalitat del per\xc3\xadmetre original i tres grans torres cil\xc3\xadndriques anomenades des Codolar, de ses Hores i d\'en Joan\xc3\xa0s. Dins la Vila Vella est\xc3\xa0 empla\xc3\xa7at el Museu Municipal de Tossa (MMdT), a l\'anomenada Casa Falguera (s. XIV) o cal Governador, un dels museus d\'art contemporani m\xc3\xa9s antics (1935). Aquest museu cont\xc3\xa9 obres de grans artistes, com Marc Chagall, Jean Metzinger, Andr\xc3\xa9 Masson, Georges Kars, Oscar Z\xc3\xbcgel, els catalans Rafael Benet, Josep Mompou, Pere Creixams, Enric Casanovas, Emili Bosch-Roger, entre altres; molts dels quals passaren temporades a la vila els anys trenta i alguns fins i tot en la postguerra, formant-hi una mena d\'Escola de Tossa.\n_START_SECTION_\nLa Vila Nova\n_START_PARAGRAPH_\nDesenvolupada el segle XVIII, fora muralla, a partir del barri de la Roqueta, just al costat del portal de la muralla, hi destaca l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial, un monumental edifici neocl\xc3\xa0ssic constru\xc3\xaft entre els anys 1775 i 1776, i l\'antic Hospital, d\'estil barroc, ara seu de la Casa de Cultura.\n_START_SECTION_\nSant Grau d\'Ardenya\n_START_PARAGRAPH_\nEl santuari de Sant Grau d\'Ardenya s\'aixeca als vessants del mass\xc3\xads de Cadiretes presidint la retallada costa i dominant uns espl\xc3\xa8ndida panor\xc3\xa0mica sobre la mediterr\xc3\xa0nia. Esmentat ja el 1411, el bisbe Bernat de Pau (1436-1457) afirma que un anacoreta anomenat Jaume Corbera restaur\xc3\xa0 una ermita ja existent. El seu origen, per\xc3\xb2, presenta diversos interrogants: Joseph de Monpalau refereix la llegenda que el propi sant Guerau d\'Orlhac, ja mort, s\'aparegu\xc3\xa9 als tossencs convidant-los a fundar una ermita en aquell paratge per a custodiar les seves restes. Enric Claudi Girbal atribueix la seva construcci\xc3\xb3 a la reina Maria de Montpeller, muller de Pere el Cat\xc3\xb2lic i mare de Jaume I. Molt deteriorat degut a la Guerra del Franc\xc3\xa8s, l\'actual edifici fou reconstru\xc3\xaft el 1882. Algun investigador suggereix la possibilitat que el santuari ocup\xc3\xa9s el mateix empla\xc3\xa7ament que l\'antiga parr\xc3\xb2quia de Sant Lion\xc3\xa7, documentada l\'any 966 i perduda poc temps despr\xc3\xa9s. Al santuari s\'hi celebra un popular aplec el 13 d\'octubre.\n_START_SECTION_\nSant Benet\n_START_PARAGRAPH_\nAntiga ermita situada al costat de la masia del mateix nom. Gaireb\xc3\xa9 amb tota seguretat fou la primitiva esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Vicen\xc3\xa7, documentada des de l\'any 996, al voltant de la qual s\'estructur\xc3\xa0 la Tossa altmedieval gr\xc3\xa0cies al seu empla\xc3\xa7ament allunyat dels perills de la costa. L\'edifici actual \xc3\xa9s d\'una nau amb absis rectangular, teulada a dues aig\xc3\xbces i campanar d\'espadanya. El portal \xc3\xa9s de llinda recta monol\xc3\xadtica. Al juliol s\'hi celebra un popular aplec.\n_START_SECTION_\nLa tradici\xc3\xb3 del Pelegr\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\n"El Pelegr\xc3\xad" o "El Vot del poble" \xc3\xa9s una tradici\xc3\xb3 popular del poble de Tossa que se celebra cada 20 de gener -diada de Sant Sebasti\xc3\xa0-, com una prometen\xc3\xa7a ancestral dels habitants de la vila. Consta d\'una peregrinaci\xc3\xb3 d\'uns 40 quil\xc3\xb2metres entre Tossa de Mar i Santa Coloma de Farners a c\xc3\xa0rrec d\'un representant del poble, el Pare Pelegr\xc3\xad, i de tots aquells que el vulguin acompanyar. El compliment del Vot es confirma l\'endem\xc3\xa0, quan el Pare Pelegr\xc3\xad torna a Tossa i \xc3\xa9s rebut per les autoritats locals, entre elles el S\xc3\xadndic. El S\xc3\xadndic \xc3\xa9s un regidor de l\'Ajuntament, generalment el Primer Tinent d\'Alcalde, encarregat de vetllar per tot all\xc3\xb2 que fa refer\xc3\xa8ncia al compliment del Vot i \xc3\xa9s qui llegeix en veu alta els documents expedits per les autoritats civils i religioses de Santa Coloma de Farners, acreditant la visita del Pare Pelegr\xc3\xad el dia anterior.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens i llegendes\n_START_PARAGRAPH_\nSi es t\xc3\xa9 en compte els goigs que es canten a Tossa en honor a Sant Sebasti\xc3\xa0, es pot remuntar la tradici\xc3\xb3 almenys fins comen\xc3\xa7aments del segle XV:_NEWLINE_A l\'any mil quatre-cents, / segons diu la hist\xc3\xb2ria fiel, / era eixa Vila empestada / per c\xc3\xa0stig expr\xc3\xa9s del cel..._NEWLINE_La data m\xc3\xa9s antiga de la qual es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s del 1707, i parla del Pelegr\xc3\xad com un costum de cada any._NEWLINE_Segons la tradici\xc3\xb3, quan la pesta es va abatre sobre la vila, una dona que decid\xc3\xad fugir reb\xc3\xa9, a l\'indret conegut com la Creu de Mas Serra, l\'aparici\xc3\xb3 d\'un jove que li recrimin\xc3\xa0 l\'abandonament del culte a Sant Sebasti\xc3\xa0 per part dels tossencs, resultat del qual n\'era la pesta que patien. El jove f\xc3\xa9u tornar la fugitiva amb les instruccions pertinents per a fer remetre l\'epid\xc3\xa8mia: Pengeu un xai escorxat al cim de la torre i aneu en pelegrinatge a la primera ermita de Sant Sebasti\xc3\xa0 que trobareu a la banda d\'on el xai s\'ennegreixi._NEWLINE_Aix\xc3\xad ho feren els tossencs: El xai s\'ennegr\xc3\xad de la banda de ponent i cap all\xc3\xa0 marx\xc3\xa0 el poble. A Santa Coloma de Farners trobaren el primer santuari dedicat a Sant Sebasti\xc3\xa0 i, en tornar, la pesta desaparegu\xc3\xa9. En record d\'aquell episodi, els tossencs decidiren confirmar el pelegrinatge anualment.\n_START_SECTION_\nEvoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que, en un primer moment, era tot el poble, excepte els nens, malalts i gent gran, qui realitzava el pelegrinatge. Anys despr\xc3\xa9s, els tossencs demanaren i reberen autoritzaci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica per a enviar un sol home en representaci\xc3\xb3 de tot el poble fins a Santa Coloma de Farners. Aix\xc3\xad va n\xc3\xa9ixer la tradici\xc3\xb3 del Pelegr\xc3\xad, la qual ha continuat fins als nostres dies.\n_START_SECTION_\nRequisits per a \xc3\xa9sser Pelegr\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEls criteris relatius a les condicions que ha de reunir el candidat a Pare Pelegr\xc3\xad no estan establerts formalment, per\xc3\xb2 pel valor de la tradici\xc3\xb3 han quedat establertes unes condicions gen\xc3\xa8riques: pot ser Pelegr\xc3\xad tot aquell home natural de Tossa, encara que no en sigui ve\xc3\xad. Tamb\xc3\xa9 podria \xc3\xa9sser-ho un home no nascut a Tossa que hi port\xc3\xa9s molts anys de resid\xc3\xa8ncia. En abs\xc3\xa8ncia de candidats que reuneixin aquestes condicions, podria \xc3\xa9sser Pelegr\xc3\xad el fill d\'uns tossencs residents en un altre poble. I en casos extrems, per manca de candidats, l\'Ajuntament t\xc3\xa9 la potestat de contractar alg\xc3\xba que realitzi la peregrinaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nElecci\xc3\xb3 del Pelegr\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEl procediment per a l\'elecci\xc3\xb3 del Pelegr\xc3\xad \xc3\xa9s el seg\xc3\xbcent: tot aquell que ho desitja i compleix els requisits necessaris, ha de comunicar la seva voluntat b\xc3\xa9 al moss\xc3\xa8n de la parr\xc3\xb2quia de Sant Vicen\xc3\xa7 o b\xc3\xa9 al S\xc3\xadndic, que ho comunicar\xc3\xa0 al moss\xc3\xa8n. El candidat \xc3\xa9s secretament inscrit en una llista de la qual ning\xc3\xba, a part del moss\xc3\xa8n, en coneix els integrants ni el nombre d\'inscrits. Aquests esdevenen Pelegrins en els anys successius segons l\'estricte ordre d\'inscripci\xc3\xb3. Nom\xc3\xa9s quan li arriba el torn (poden passar anys) \xc3\xa9s informat el candidat, es diu que pels volts de Nadal, de la seva condici\xc3\xb3 imminent de Pare Pelegr\xc3\xad. La identitat del Pare Pelegr\xc3\xad \xc3\xa9s mantinguda en secret fins al mateix dia de Sant Sebasti\xc3\xa0, quan \xc3\xa9s presentat, ja vestit i a punt de marxa, davant el poble a la missa matinal pr\xc3\xa8via a la parten\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nLa peregrinaci\xc3\xb3 a Santa Coloma\n_START_PARAGRAPH_\nLa festa s\'inicia el dia 20 de gener, a les set del mat\xc3\xad, amb una missa a l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Vicen\xc3\xa7. \xc3\x89s all\xc3\xa0 on es desvetlla la identitat del Pare Pelegr\xc3\xad, que es presenta ja vestit davant l\'audi\xc3\xa8ncia. A continuaci\xc3\xb3, una process\xc3\xb3 recorre la vila fins a la capella del Socors, on el S\xc3\xadndic entrega al pare Pelegr\xc3\xad un salconduit expedit pel consistori, una almoina simb\xc3\xb2lica per entregar a l\'ermita de Sant Sebasti\xc3\xa0 de Santa Coloma i un durillo d\'or (de l\'\xc3\xa8poca de Carles III) per a pagar, tamb\xc3\xa9 simb\xc3\xb2licament, una missa en honor de Sant Sebasti\xc3\xa0._NEWLINE_Sense m\xc3\xa9s cerim\xc3\xb2nia, inicia la marxa el Pare Pelegr\xc3\xad amb els seus acompanyants, alguns dels quals faran el trajecte descal\xc3\xa7os. Travessa el poble aturant-se a la casa antigament anomenada Can S\xc3\xa9nia, a l\'actual Avinguda del Pelegr\xc3\xad, a prendre un petit mos. Aquesta tradici\xc3\xb3 pot provenir del fet que aquesta fos antigament la darrera casa del nucli urb\xc3\xa0 de Tossa.L\'aturada \xc3\xa9s breu i el Pelegr\xc3\xad enfila tot seguit cap al collet de Terra Negra, on deixar\xc3\xa0 el terme municipal. Generalment la pujada es fa per la carretera GI-681, tot i que alguna vegada s\'hi arriba per una pista forestal. A Terra Negra la comitiva s\'atura a esmorzar._NEWLINE_Acabat el breu descans, el Pare Pelegr\xc3\xad s\'enfila a l\'anomenada Pedra del Pelegr\xc3\xad i, dirigint-se a tots els acompanyants, els reclama l\'atenci\xc3\xb3, exclamant: \xe2\x80\x9cEp! Ei! Hi som tots?\xe2\x80\x9d. Aquestes paraules es repeteixen tres vegades. A continuaci\xc3\xb3 el Pare Pelegr\xc3\xad, fent el senyal de la Veracreu, prega: \xe2\x80\x9cQue la Gl\xc3\xb2ria de D\xc3\xa9u Nostre Senyor davalli sobre Tossa i sobre tots nosaltres\xe2\x80\x9d. Tot seguit, s\'agenolla i resa tres parenostres, en honor de sant Sebasti\xc3\xa0, sant Vicen\xc3\xa7 i l\'\xc3\x80ngel de la Guarda. Despr\xc3\xa9s, s\'adre\xc3\xa7a als qui l\'acompanyaran, fent-los les recomanacions oportunes quant al viatge i el respectu\xc3\xb3s capteniment necessari, acabades les quals, comen\xc3\xa7a la peregrinaci\xc3\xb3 en si, car el Pare Pelegr\xc3\xad abandona el terme municipal de Tossa. El viatge es realitza en silenci i oraci\xc3\xb3, trencats nom\xc3\xa9s durant el dinar. El Pare Pelegr\xc3\xad esdev\xc3\xa9 la m\xc3\xa0xima autoritat de la comitiva i tothom s\'hi dirigir\xc3\xa0 amb el m\xc3\xa0xim respecte. El pas de la riera de Rec Clar s\'aprofita per a fer un recompte dels acompanyants, que reben del mateix Pare Pelegr\xc3\xad un petit testimoni acreditatiu de la seva peregrinaci\xc3\xb3._NEWLINE_Durant tota la jornada, a voltes per carretera, a voltes per camins forestals, recorrer\xc3\xa0 la comitiva els termes municipals de Llagostera (molt breument), Caldes de Malavella, Vidreres, Sils, Riudarenes i, finalment, Santa Coloma de Farners, on arribar\xc3\xa0 al vespre i ser\xc3\xa0 rebut per les autoritats locals a la Capella de Sant Sebasti\xc3\xa0. A continuaci\xc3\xb3, el Pare Pelegr\xc3\xad visita tamb\xc3\xa9 l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial, on lliura el salconduit i l\'almoina i rep els certificats de les autoritats locals, civils i religioses, acreditant el compliment del Vot. La jornada conclou amb la retirada del Pare Pelegr\xc3\xad al seu allotjament, que tradicionalment sempre ha estat el mateix: L\'antiga fonda de Can Bou.\n_START_SECTION_\nEl retorn a Tossa\n_START_PARAGRAPH_\nL\'endem\xc3\xa0 del compliment del Vot, a les set del mat\xc3\xad, se celebra una missa a la Capella de Sant Sebasti\xc3\xa0, que conclou amb l\'obsequi per part dels colomencs de rams de marduix i clavells al Pare Pelegr\xc3\xad, que s\'acomiada i empr\xc3\xa8n el cam\xc3\xad de retorn cap a Tossa amb tots aquells que el vulguin acompanyar. Aquesta jornada de retorn, un cop complert el Vot, transcorre en un ambient molt m\xc3\xa9s dist\xc3\xa8s que el dia abans, sense l\'obligaci\xc3\xb3 de guardar silenci i dedicar-se a l\'oraci\xc3\xb3. \xc3\x89s costum obsequiar amb petxines marines recollides a les cales de Tossa els curiosos que s\'apleguen al voltant de la comitiva._NEWLINE_A difer\xc3\xa8ncia del cam\xc3\xad d\'anada, a la tornada el Pelegr\xc3\xad s\'atura a determinades masies a prendre algun petit refrigeri. Aix\xc3\xb2 probablement \xc3\xa9s un record dels temps en qu\xc3\xa8 es veia obligat a demanar aixopluc a causa de les circumst\xc3\xa0ncies imprevistes del cam\xc3\xad. Tamb\xc3\xa9 s\'atura breument al ve\xc3\xafnat de Santa Seclina (Caldes de Malavella), on s\'homenatja la Mare de D\xc3\xa9u de Montserrat, patrona de Catalunya, amb la recitaci\xc3\xb3 d\'unes lletanies en catal\xc3\xa0 antic i el cant del Virolai. Havent-se aturat a Can Noguera, darrera casa del terme de Caldes, el Pelegr\xc3\xad entra de nou pel collet de Terra Negra al terme municipal de Tossa, on no hi arribar\xc3\xa0 fins que sigui fosc. \xc3\x89s tradici\xc3\xb3 que, durant la baixada de Terra Negra, els acompanyants demanin oracions pels difunts de cada fam\xc3\xadlia. Abans d\'entrar a Tossa, el Pare Pelegr\xc3\xad visita Can Garriga i Can Aromir. En aquesta darrera, la tradici\xc3\xb3 estableix que reparteixi pinyons als acompanyants i realitzi una breu preg\xc3\xa0ria en honor de la casa._NEWLINE_Una gran multitud l\'espera pels carrers de la Vila, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s davant l\'antic Hospital (actualment Casa de Cultura) on l\'esperen les autoritats, que l\'acompanyen fins a la capella del Socors. Entretant, ha sortit de la parr\xc3\xb2quia de Sant Vicen\xc3\xa7 una emocionant process\xc3\xb3 de tossencs portant ciris, que s\'atura quan arriba a dita capella on el S\xc3\xadndic examina els documents que acrediten el compliment del vot. \xe2\x80\x9cS\'ha complert el Vot\xe2\x80\x9d, fa saber en veu alta. Immediatament s\'entona, des del 1935, la Can\xc3\xa7\xc3\xb3 dels Pelegrins, amb lletra de Manuel Vil\xc3\xa0 i Dalmau i m\xc3\xbasica posterior de Francesc Civil i Castellv\xc3\xad. El Pare Pelegr\xc3\xad, els seus acompanyants i les autoritats se sumen a la solemne process\xc3\xb3, que recorre en silenci els carrers m\xc3\xa9s antics de Tossa passant vora les muralles de Vila Vella, que presenten de manera excepcional les teieres enceses. La process\xc3\xb3 conclou a l\'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Vicen\xc3\xa7, on el Pare Pelegr\xc3\xad entra solemnement, acabant la seva tasca all\xc3\xa0 on l\'havia comen\xc3\xa7at._NEWLINE_La festa del Pelegr\xc3\xad \xc3\xa9s, doncs, el comprom\xc3\xads c\xc3\xadvic i religi\xc3\xb3s de Tossa de renovar cada any l\'antiga prometen\xc3\xa7a feta a Sant Sebasti\xc3\xa0. I per als tossencs, la dignitat de Pare Pelegr\xc3\xad esdev\xc3\xa9 el m\xc3\xa9s gran honor per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 la m\xc3\xa9s gran responsabilitat a qu\xc3\xa8 poden aspirar.\n_START_SECTION_\nPi de Can Mart\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEs Pi Gros de Can Mart\xc3\xad i Es Roure del Bon Retir s\xc3\xb3n els dos \xc3\xbanics arbres monumentals i emblem\xc3\xa0tics de Tossa que tenen un certificat del Departament de Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya, que els atorga oficialment una v\xc3\xa0lua i protecci\xc3\xb3. Es Pi Gros de Can Mart\xc3\xad \xc3\xa9s declarat Arbre d\'Inter\xc3\xa8s Local (Decret 47/1988). Situat al costat d\'un cam\xc3\xad de pas important, disposa d\'una barana que l\'envolta i una placa informativa segons la qual l\'arbre t\xc3\xa9 una edat de 250 anys i un per\xc3\xadmetre de 4,25 metres, tot i que en realitat actualment ja en fa 4,36. El seu nom prov\xc3\xa9 de l\'antic Mas Can Mart\xc3\xad, a l\'altra banda de la riera i actualment convertit en c\xc3\xa0mping. Localitzaci\xc3\xb3: N 41\xc2\xb0 43.783 E 002\xc2\xb0 55.505\n_START_SECTION_\nSuro d\'en Botifarreta\n_START_PARAGRAPH_\nGran suro, tamb\xc3\xa9 anomenat Suro de Can Iern. \xc3\x89s l\'arbre amb el per\xc3\xadmetre m\xc3\xa9s gran de Tossa (4,63 m), superant fins i tot el Pi Gros de Can Mart\xc3\xad. Forma part d\'una terna de suros tossencs emblem\xc3\xa0tics, juntament al Suro de La Cust\xc3\xb2dia i el Suro d\'Es Pop. La seva curiosa denominaci\xc3\xb3 sembla provenir d\'un bosquet\xc3\xa0 anomenat Llu\xc3\xads Mas conegut amb aquest sobrenom. Localitzaci\xc3\xb3: N 41\xc2\xb0 43.696 E 002\xc2\xb0 54.433\n_START_SECTION_\nSuro d\'Es Pop\n_START_PARAGRAPH_\nAquest suro situat terra endins, sota Montllor, rep el seu nom pel fet d\'estar adherit a la gran roca de l\'interior de la qual va germinar, talment fan els pops per a passar desapercebuts. Localitzaci\xc3\xb3: N 41\xc2\xb0 44.781 E 002\xc2\xb0 55.324\n_START_SECTION_\nSuro de la Cust\xc3\xb2dia\n_START_PARAGRAPH_\nEl Suro de la Cust\xc3\xb2dia es troba al cam\xc3\xad de Sant Grau d\'Ardenya, un centenar de metres m\xc3\xa9s amunt dels Pins del Bisbe. El seu nom prov\xc3\xa9 de les tres grans branques que posse\xc3\xafa, les quals li conferien un aspecte que recordava un canelobre o cust\xc3\xb2dia de tres bra\xc3\xa7os. Lamentablement, el seu estat actual \xc3\xa9s molt deteriorat i ha perdut les dues branques laterals. Localitzaci\xc3\xb3: N 41\xc2\xb0 44.409 E 002\xc2\xb0 56.176'