b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x93pates\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEls \xc3\xb3pates van ocupar una \xc3\xa0rea extensa en les parts de l\'est i centrals de l\'estat de Sonora, en les conques altes dels rius, que ara correspon a gaireb\xc3\xa9 tots els districtes de Sahuaripa, Moctezuma i parts d\'Ures i Arizpe. El centre de la civilitzaci\xc3\xb3 \xc3\xb3pata va ser situat a la regi\xc3\xb3 de Sahuaripa. Molts \xc3\xb3pates van emigrar al nord, a Arizona i Calif\xc3\xb2rnia, a la fi del segle XIX.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 estimada per a l\'Opater\xc3\xada estimava el seu nombre a l\'arribada dels espanyols entre 20.000 (c\xc3\xa0lculs dels frares franciscans) i 70.000, per\xc3\xb2 la majoria de les estimacions estan m\xc3\xa9s a prop de la xifra m\xc3\xa9s gran. Els \xc3\xb3pates eren els m\xc3\xa9s nombrosos dels diversos grups ind\xc3\xadgenes a l\'estat de Sonora, i les valls dels rius del seu territori eren densament poblats amb els seus llogarets permanents. Les malalties, la guerra i la fam va reduir la poblaci\xc3\xb3 d\'Opateria a 6.000 cap al 1764. Es van comptar 5.000 membres d\'aquesta \xc3\xa8tnia a principis del segle XX, encara que potser en algun moment van poder arribar als 60.000 membres. Actualment, alguns sectors del govern mexic\xc3\xa0 els consideren extints. Els pocs grups i descendents civils d\'\xc3\xb3pates intenten preservar la seva her\xc3\xa8ncia i la seva llengua. Avui no hi ha \xc3\xb3pates purs, per\xc3\xb2 els seus descendents mestissats s\xc3\xb3n majoria a l\'antic territori \xc3\xb3pata. Molts descendents d\'\xc3\xb3pates viuen a altres parts de Sonora, a arreu de M\xc3\xa8xic i al sud-oest dels Estats Units, principalment a Arizona, on s\'han dedicat a l\'agricultura i a la mineria.\n_START_SECTION_\nEtnologia\n_START_PARAGRAPH_\nEls \xc3\xb3pates no van tenir artesanies pr\xc3\xb2piament dites, exceptuant la cistelleria. Si feien cer\xc3\xa0mica era principalment per a \xc3\xbas propi. A m\xc3\xa9s fabricaven bats i culleres de fusta._NEWLINE_Els centres per a les activitats religioses del grup \xc3\xb3pata s\xc3\xb3n els temples cat\xc3\xb2lics. El sant m\xc3\xa9s com\xc3\xba entre els \xc3\xb3pates \xc3\xa9s San Isidro Labrador, molt venerat en tota l\'\xc3\xa0rea i patr\xc3\xb3 de diversos llogarets._NEWLINE_La paraula \xc3\xb3pata significa \xe2\x80\x98gent hostil\xe2\x80\x99 en pima i era el terme usat pels pimes quan es referien als \xc3\xb3patas. Pel que sembla els \xc3\xb3pates s\'haurien referit a si mateixos simplement com tehuima, \'homes\'._NEWLINE_Segons els historiadors el mestissatge en Sonora es va donar amb els \xc3\xb3pates, m\xc3\xa9s que cap altra ra\xc3\xa7a o tribu ind\xc3\xadgena. I malgrat ser lleials al govern mexic\xc3\xa0, en 1820 es van rebel\xc2\xb7lar com a part d\'un moviment per aconseguir un pa\xc3\xads lliure al nord-oest de M\xc3\xa8xic, regit per la poblaci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena, per\xc3\xb2 al cap de poc d\'al\xc3\xa7ar-se van ser derrotats.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEn el moment del primer contacte amb els espanyols a mitjans del segle XVI l\'Opateria era una terra de "petits estats", una s\xc3\xa8rie de ciutats agr\xc3\xadcoles independents disperses amunt i avall de les valls interiors del Sonora i d\'altres rius. Hi havia almenys 5 petits estats \xc3\xb3pata, i uns altres 4 eren \xc3\xb3pata, pimes o barrejats. Els petits estats tenien poblacions d\'alguns milers de persones i consistien en llogarets envoltats d\'habitatges dispersos i terres de cultiu de regadiu per a plantar blat de moro, carbassa, f\xc3\xa8sols, i cot\xc3\xb3. Tanmateix, els jova, eren un poble m\xc3\xa9s dispers i vivien en un terreny m\xc3\xa9s accidentat, i depenien m\xc3\xa9s de la ca\xc3\xa7a i la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 que els altres grups \xc3\xb3pata. _NEWLINE_El \xc3\xb3pata van resistir ferotgement l\'expedici\xc3\xb3 de l\'explorador espanyol Francisco Ibarra en 1565 i durant un per\xc3\xadode de 60 anys els espanyols no van dur a terme m\xc3\xa9s intents de conquerir l\'Opater\xc3\xada. Tanmateix, durant aquest per\xc3\xadode els petits estats van decaure a causa de les malalties epid\xc3\xa8miques introdu\xc3\xafdes pels europeus, que van delmar la poblaci\xc3\xb3 \xc3\xb3pata i de llurs ve\xc3\xafns, i els estats foren substitu\xc3\xafts en part per una poblaci\xc3\xb3 molt redu\xc3\xafda, i s\'escamp\xc3\xa0 la cultura de petits assentaments. "ranxeries" i habitatges dispersos. Els missioners jesu\xc3\xaftes va establir una missi\xc3\xb3 a Opater\xc3\xada en 1628 i inicialment detectaren poca oposici\xc3\xb3 als seus esfor\xc3\xa7os per evangelitzar, i m\xc3\xa9s tard, per tornar a organitzar la societat \xc3\xb3pata sota domini espanyol. A poc a poc els \xc3\xb3pates es convertiren en aliats de conveni\xc3\xa8ncia dels espanyols. Soldats \xc3\xb3pates es van unir a les campanyes espanyoles contra el seu enemic com\xc3\xba, l\'apatxes. En 1800 el \xc3\xb3pata eren majorit\xc3\xa0riament cristians, habitualment parlaven castell\xc3\xa0 i en gran part estaven sota domini del govern espanyol. Mols \xc3\xb3pates treballaren com assalariats als ranxos espanyols o emigraren a les ciutats per treballar a les mines._NEWLINE_Les tensions entre els espanyols, els mexicans i el \xc3\xb3pates es manifestaren en nombroses revoltes al segle XIX. El 1820 uns 300 guerrers \xc3\xb3pates derrotaren una for\xc3\xa7a de 1.000 soldats espanyols i van destruir un poble miner prop de Tonichi. M\xc3\xa9s tard, van guanyar una altra batalla a Arivechi matant m\xc3\xa9s de 30 soldats. Finalment una for\xc3\xa7a de 2.000 soldats espanyols va derrotar els \xc3\xb3pates, obligant als supervivents a rendir-se. Els espanyols executaren els l\xc3\xadders \xc3\xb3pates, incloent l\'eudeve Dorame, el cognom del qual encara \xc3\xa9s for\xc3\xa7a com\xc3\xba a la regi\xc3\xb3 \xc3\xb3pata de Sonora. Les revoltes van continuar despr\xc3\xa9s que M\xc3\xa8xic va obtenir la seva independ\xc3\xa8ncia d\'Espanya el 1821. Un altre l\xc3\xadder \xc3\xb3pata Dolores Gutierrez, fou executat pels mexicans en 1833 per la seva participaci\xc3\xb3 en una revolta. Encara que el \xc3\xb3pata tenien reputaci\xc3\xb3 de guerrers formidables, mai foren capa\xc3\xa7os d\'unir-se com un sol poble per a oposar-se als espanyols i als mexicans._NEWLINE_La major part del \xc3\xb3pata van fer costat als francesos durant el seu breu govern a M\xc3\xa8xic des de 1864 fins a 1867, igual que la majoria dels indis sonorenses. Un \xc3\xb3pata, Refugio Tanori, va esdevenir general de les forces militars de suport a l\'imperi de Maximili\xc3\xa0 I. Quan van ser derrotades les forces de Tanori va fugir a Guaymas i va pujar a un vaixell rumb a la Baixa Calif\xc3\xb2rnia. Abans que el vaixell arrib\xc3\xa9s a la pen\xc3\xadnsula fou detingut per les forces republicanes. T\xc3\xa1nori va ser capturat i executat. La retribuci\xc3\xb3 dels mexicans contra els \xc3\xb3pates despr\xc3\xa9s de la derrota dels francesos es va traduir en la p\xc3\xa8rdua de gaireb\xc3\xa9 totes les seves terres restants i el final de la seva resist\xc3\xa8ncia al govern mexic\xc3\xa0. _NEWLINE_En 1902 l\'antrop\xc3\xb2leg estatunidenc Ale\xc5\xa1 Hrdli\xc4\x8dka estim\xc3\xa0 que el nombre d\'\xc3\xb2pates "purs" era de 500 a 600. Un altre antrop\xc3\xb2leg, Carl Sofus Lumholtz, va comentar que els \xc3\xb3pats \xe2\x80\x9chavien perdut llur llengua, religi\xc3\xb3, i tradicions, vestien com els mexicans, i en aparen\xc3\xa7a no s\xc3\xb3n de cap manera distingibles de la classe treballadora de M\xc3\xa8xic amb la que s\'han fusionat a fons, freq\xc3\xbcent a trav\xc3\xa9s del matrimoni.\xe2\x80\x9d'