b"\n_START_ARTICLE_\nPriap\xc3\xbalids\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa mida dels priap\xc3\xbalids oscil\xc2\xb7la entre 5 mm i 40 cm. El cos \xc3\xa9s cil\xc3\xadndric i es divideix en dues regions, la trompa i el tronc. La trompa presenta papil\xc2\xb7les cut\xc3\xa0nies disposades en l\xc3\xadnies meridianes i forts ganxos que envolten la boca, t\xc3\xa9 una gran capacitat contr\xc3\xa0ctil i pot invaginar-se i evaginar-se, m\xc3\xa8tode que utilitza l'animal per a excavar galeries. El tronc no est\xc3\xa0 metameritzat per\xc3\xb2 la cut\xc3\xadcula est\xc3\xa0 marcada superficialment per un nombre d'anells que oscil\xc2\xb7la entre 30 i 100; presenta nombrosos tubercles, de probable funci\xc3\xb3 t\xc3\xa0ctil, i espines. El tronc acaba en un plomall caudal, de funci\xc3\xb3 respirat\xc3\xb2ria i segurament tamb\xc3\xa9 quimioreceptora, amb el qual s'obre l'anus en posici\xc3\xb3 quasi dorsal. Quan l'animal s'enterra deixa nom\xc3\xa9s a l'exterior aquests ap\xc3\xa8ndixs caudals.\n_START_SECTION_\nAnatomia i fisiologia\n_START_PARAGRAPH_\nEls priap\xc3\xbalids tenen una cut\xc3\xadcula quitinosa que muden peri\xc3\xb2dicament. A partir d'aquesta cut\xc3\xadcula es desenvolupen les esc\xc3\xa0lides, espines i dents de l'introvert i la faringe, aix\xc3\xad com els guarniments del tronc. L'epidermis \xc3\xa9s uniestratificada i t\xc3\xa9 moltes c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules glandulars. Sota d'ella hi ha dues capes musculars, una circular externa i una altra longitudinal interna._NEWLINE_La cavitat general del cos va ser interpretada per alguns zo\xc3\xb2legs com un celoma aut\xc3\xa8ntic a l'estar revestida d'endoteli, que cobreix les v\xc3\xadsceres, que va ser interpretat com a peritoneu; per\xc3\xb2 sembla que es tracta d'un pseudoceloma, entre altres coses perqu\xc3\xa8 l'endoteli no \xc3\xa9s ciliat (a difer\xc3\xa8ncia del dels celomats); est\xc3\xa0 plena de l\xc3\xadquid que cont\xc3\xa9 ameb\xc3\xb2cit i en algunes esp\xc3\xa8cies corp\xc3\xbascles amb hemeritrina._NEWLINE_Els pripa\xc3\xbalids no tenen aparell circulatori._NEWLINE_El sistema nervi\xc3\xb3s consta d'un collar perifaringi, amb ganglis cerebroides dorsals, i una \xc3\xbanica corda longitudinal mig-ventral amb indicis de metameritzaci\xc3\xb3, que acaba en un gangli caudal. De la corda nerviosa ventral surt una s\xc3\xa8rie de nervis anulars que envolten l'intest\xc3\xad mitj\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 hi ha un plexe intraepid\xc3\xa8rmic dorsal. Els \xc3\xb2rgans sensorials estan poc desenvolupats, limitant-se a papil\xc2\xb7les epid\xc3\xa8rmiques._NEWLINE_Els aparells excretor i reproductor estan fusionats formant un parell d'\xc3\xb2rgans disposat a ambd\xc3\xb3s costats de l'intest\xc3\xad, fet caracter\xc3\xadstic dels priap\xc3\xbalids. Aquests \xc3\xb2rgans urogenitals consten d'una part excretora amb protonefridis vertaders (c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules excretores de tipus solen\xc3\xb2cit) i una part genital, s'obren al recte directament a l'exterior a trav\xc3\xa9s d'un conducte evacuador o uroducte que actua com a nefroducte o gonoducte.\n_START_SECTION_\nSistema digestiu\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema digestiu \xc3\xa9s complet, rectilini i est\xc3\xa0 dividit en tres zones (anterior, mitja i posterior), en les que la primera i l'\xc3\xbaltima estan revestides per cut\xc3\xadcula i formen, respectivament, un estomodeu i un proctodeu. La boca es comunica amb un tub bucal que va cap a la faringe (que \xc3\xa9s evaginable i t\xc3\xa9 dents cuticulars). A continuaci\xc3\xb3 hi ha l'es\xc3\xb2fag que cont\xc3\xa9 una s\xc3\xa8rie de v\xc3\xa0lvules de naturalesa muscular. L'aliment segueix el recorregut per l'intest\xc3\xad, amb moltes microvellositats per tal d'augmentar la superf\xc3\xadcie d'absorci\xc3\xb3, arribant al recte i desembocant a l'anus.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls priap\xc3\xbalids s\xc3\xb3n depredadors i utilitzen la trompa per a inspeccionar el terreny i capturar petits invertebrats.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls priap\xc3\xbalids viuen preferentment en aig\xc3\xbces fredes, tant \xc3\xa0rtiques com ant\xc3\xa0rtiques, tot i que algunes esp\xc3\xa8cies viuen en mars temperats. Viuen a fons fangosos o sorrencs, des de zones intermareals fins a milers de meters de fond\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3 i desenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nEls sexes estan separats i la fecundaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s externa. La segmentaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s total, i no espiral, sin\xc3\xb3 radial, fet que diferencia els priap\xc3\xbalids dels sip\xc3\xbanculs. La segmentaci\xc3\xb3 origina una celobl\xc3\xa0stula; la gastrulaci\xc3\xb3 es d\xc3\xb3na per invaginaci\xc3\xb3, es d\xc3\xb3na una estereog\xc3\xa0strula. Finalment es forma una larva molt especialitzada, amb plaques cuticulars, un peu posterior i tubs adhesius, que recorda a un rot\xc3\xadfer. Aquesta larva cau al fons i \xc3\xa9s detrit\xc3\xadvora.\n_START_SECTION_\nSistem\xc3\xa0tica i filog\xc3\xa8nesi\n_START_PARAGRAPH_\nLa cavitat general del cos va ser interpretada per alguns zo\xc3\xb2legs com a un celoma aut\xc3\xa8ntic pel que els priap\xc3\xbalids van ser situats propers als sip\xc3\xbanculs i equi\xc3\xbarids._NEWLINE_La tend\xc3\xa8ncia actual \xc3\xa9s relacionar-los amb els embrancaments pseudocelomats, concretament amb els cinorincs i loric\xc3\xadfers, amb els quals formaria el clade Cephalorhyncha o Scalidophora."