b'\n_START_ARTICLE_\nHarm\xc3\xb2nica\n_START_SECTION_\nFuncionament\n_START_PARAGRAPH_\nEs toca bufant o aspirant l\'aire sobre un dels seus forats individuals o sobre m\xc3\xbaltiples forats d\'una vegada. La pressi\xc3\xb3 causada per bufar o aspirar a les cambres on s\'allotgen les lleng\xc3\xbcetes causa que la lleng\xc3\xbceta o lleng\xc3\xbcetes vibrin a dalt i a baix creant so. Cada cambra t\xc3\xa9 m\xc3\xbaltiples lleng\xc3\xbcetes de to variable, de llaut\xc3\xb3 o bronze, que estan subjectes per un dels seus costats i soltes en l\'altre extrem, sent l\'extrem solt el que vibra i crea el so._NEWLINE_Cada lleng\xc3\xbceta t\xc3\xa9 un to individual, i cada to est\xc3\xa0 determinat per la mida de la lleng\xc3\xbceta. Les lleng\xc3\xbcetes m\xc3\xa9s llargues produeixen un so profund i baix i les m\xc3\xa9s curtes en produeixen un de m\xc3\xa9s alt. En certs tipus d\'harm\xc3\xb2niques els tons de les lleng\xc3\xbcetes poden variar-se a una altra nota per bufar o aspirar l\'aire d\'una manera especial (mitjan\xc3\xa7ant la t\xc3\xa8cnica del bending o l\'overbend/overdraw). Hi ha molts tipus d\'harm\xc3\xb2niques: diat\xc3\xb2niques, crom\xc3\xa0tiques, tr\xc3\xa9molo, orquestrals, baixes, etc. Cada una d\'elles es diferencia pel seu timbre i disponibilitat d\'escales per a certs estils de m\xc3\xbasica._NEWLINE_L\'harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica s\'usa en el blues, m\xc3\xbasica folk, jazz, m\xc3\xbasica cl\xc3\xa0ssica, country, rock and roll i pop. A poc a poc est\xc3\xa0 creixent la seva pres\xc3\xa8ncia tamb\xc3\xa9 en g\xc3\xa8neres m\xc3\xa9s electr\xc3\xb2nics com el dance i hip hop, aix\xc3\xad com en el funk i l\'acid jazz.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'harm\xc3\xb2nica va ser inventada a la Xina el 3000 aC aproximadament. L\'emperadriu Nyn-Kwa posse\xc3\xafa un instrument de lleng\xc3\xbceta conegut com a sheng (que significa \xc2\xabveu sublim\xc2\xbb)._NEWLINE_El 1821, un rellotger alemany de 16 anys anomenat Christian Friedrich Ludwig Buschmann va inventar una esp\xc3\xa8cie d\'harm\xc3\xb2nica de boca, en unir quinze lleng\xc3\xbcetes de tub (usades per a l\'afinaci\xc3\xb3 de l\'orgue). Va donar a aquest instrument el nom de Mund-eoline (\xc2\xabarpa de boca\xc2\xbb)._NEWLINE_La idea va ser immediatament recollida per un altre rellotger alemany, Christian Messner._NEWLINE_En 1822, Christian Buschmann li va agregar a la seva harm\xc3\xb2nica una manxa de cuir vertical, per tenir les mans lliures. Un constructor d\'instruments musicals, el vien\xc3\xa9s Cyrillus Demian (1772-1847), li va robar aquesta idea primitiva, la va desenvolupar i el 1829 va construir el primer acordi\xc3\xb3. Buschmann va perfeccionar la seva harm\xc3\xb2nica com a instrument musical l\'any 1827._NEWLINE_En 1830, un inventor de Boh\xc3\xa8mia, Richter, va inventar l\'instrument tal com se\'l coneix en l\'actualitat: deu forats, vint lleng\xc3\xbcetes, alternan\xc3\xa7a de buf i aspiraci\xc3\xb3. La seva escala diat\xc3\xb2nica es va tornar famosa com \xc2\xabafinaci\xc3\xb3 de Richter\xc2\xbb._NEWLINE_Trenta anys m\xc3\xa9s tard, despr\xc3\xa9s de diverses marrades, \xc2\xabl\'harm\xc3\xb2nica de boca vienesa\xc2\xbb va arribar una altra vegada a Alemanya i el rellotger de 24 anys Matthias Hohner va comprar una de les creacions de Buschmann i la va copiar comercialment al seu taller des de l\'any 1857. El seu poble Trossingen, va tornar el centre mundial de producci\xc3\xb3 d\'harm\xc3\xb2niques. En els temps de l\'Alemanya nazi, els seus fills van obrir el Col\xc2\xb7legi de M\xc3\xbasica de l\'Estat (1935), que ha produ\xc3\xaft m\xc3\xa9s de 3.000 mestres d\'harm\xc3\xb2nica._NEWLINE_La guerra civil nord-americana va augmentar la popularitat de l\'harm\xc3\xb2nica. Hohner ja n\'havia enviat algunes als seus parents en EUA, i els soldats les trobaven f\xc3\xa0cils de portar i de tocar, degut a la seva redu\xc3\xafda mida._NEWLINE_Cap a 1900, la meitat de les harm\xc3\xb2niques fetes a Alemanya es venien en EUA L\'harm\xc3\xb2nica m\xc3\xa9s utilitzada pels int\xc3\xa8rprets de blues cl\xc3\xa0ssics la Marine Band, va apar\xc3\xa8ixer el 1896 i es podia adquirir per nom\xc3\xa9s cinquanta centaus. No se sap com es va comen\xc3\xa7ar a usar en presons i en plantacions de cot\xc3\xb3._NEWLINE_Als anys 50  Joaquim Fust\xc3\xa9 Alcal\xc3\xa1 va promoure l\'harm\xc3\xb2nica a Espanya, donant classes, i arreglant-les. Tamb\xc3\xa9 era representant i distribu\xc3\xafdor de les millors marques d\'harm\xc3\xb2niques. Pocs anys despr\xc3\xa9s va aconseguir amb el conjunt Les Akord\'s el t\xc3\xadtol de campi\xc3\xb3 mundial entre els harmonicistes a Winterthur, Su\xc3\xafssa (1955), Luxemburg (1957) i a Pavia, It\xc3\xa0lia (1960).\n_START_SECTION_\nOrganologia\n_START_PARAGRAPH_\nLes parts b\xc3\xa0siques d\'una harm\xc3\xb2nica s\xc3\xb3n la pinta, els jocs de lleng\xc3\xbcetes i les xapes protectores.\n_START_SECTION_\nPinta\n_START_PARAGRAPH_\nPinta \xc3\xa9s el terme amb qu\xc3\xa8 es defineix el cos principal de l\'instrument, que cont\xc3\xa9 les cel\xc2\xb7les que cobreixen les lleng\xc3\xbcetes. El terme pinta t\xc3\xa9 el seu origen en la similitud entre aquesta pe\xc3\xa7a de l\'harm\xc3\xb2nica i les pintes per a cabell. Les pintes de les harm\xc3\xb2niques estaven fabricades tradicionalment de fusta, per\xc3\xb2 en l\'actualitat estan fabricades en pl\xc3\xa0stic (ABS) o metall (incloent el titani per a instruments de gran qualitat). Algunes pintes modernes i experimentals tenen complexos dissenys per al direccionat de l\'aire en el seu interior._NEWLINE_Es creia que el material de la pinta tenia un efecte en el to de l\'harm\xc3\xb2nica. Mentre que el material de la pinta nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 una lleugera influ\xc3\xa8ncia en el so, l\'avantatge principal d\'un material sobre l\'altre \xc3\xa9s en el seu desgast. En particular, una pinta de fusta pot absorbir humitat de l\'al\xc3\xa8 de l\'harmonista i del seu contacte amb la llengua. Aix\xc3\xb2 fa que la pinta s\'expandeixi lleugerament, fent l\'instrument inc\xc3\xb2mode de tocar. S\'han provat diversos tipus de fusta i tractaments d\'aquesta per reduir aquest problema._NEWLINE_Un problema fins i tot m\xc3\xa9s greu amb les pintes de fusta, sobretot en harm\xc3\xb2niques crom\xc3\xa0tiques (amb els seus prims divisors entre les cambres) consisteix que les pintes s\'encongeixen amb el temps. L\'encongiment de la pinta pot donar lloc a qu\xc3\xa8 es produeixin esquerdes a la pinta, a causa del fet que est\xc3\xa0 fixada amb claus o cargols, donant lloc a fugues d\'aire. Hi ha harmonistes que s\'han hagut d\'esfor\xc3\xa7ar molt per restaurar les pintes de fusta i segellar les fugues d\'una harm\xc3\xb2nica feta malb\xc3\xa9. Alguns harmonistes acostumen a amarar en aigua les harm\xc3\xb2niques amb pinta de fusta (diat\xc3\xb2niques, sense v\xc3\xa0lvules) per causar una lleugera expansi\xc3\xb3, amb la intenci\xc3\xb3 que l\'espai entre la pinta, els jocs de lleng\xc3\xbcetes i les xapes protectores sigui m\xc3\xa9s herm\xc3\xa8tic. Les actuals harm\xc3\xb2niques de pinta de fusta s\xc3\xb3n menys propenses a inflar-se i contreure\'s.\n_START_SECTION_\nJocs de lleng\xc3\xbcetes\n_START_PARAGRAPH_\nJoc de lleng\xc3\xbcetes \xc3\xa9s el terme que designa una agrupaci\xc3\xb3 de diverses lleng\xc3\xbcetes en un suport. Les lleng\xc3\xbcetes solen estar fetes de llaut\xc3\xb3, per\xc3\xb2 l\'acer, l\'alumini i el pl\xc3\xa0stic s\xc3\xb3n utilitzats de tant en tant. Les lleng\xc3\xbcetes individuals solen ser reblades al suport amb el que formaran el joc de lleng\xc3\xbcetes, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 poden ser soldades o cargolades en la seva posici\xc3\xb3. Els forats estan tancats en la part posterior, perqu\xc3\xa8 l\'aire nom\xc3\xa9s pot acabar escapant o entrant per l\'estreta obertura de la lleng\xc3\xbceta (la superior si bufem i la inferior si aspirem). El so es produeix en passar l\'aire per l\'obertura de la lleng\xc3\xbceta fent-la vibrar i produint aquesta el moviment de l\'aire. No \xc3\xa9s la mateixa vibraci\xc3\xb3 de la lleng\xc3\xbceta la que produeix el so, sin\xc3\xb3 el pas de l\'aire a trav\xc3\xa9s d\'ella._NEWLINE_La majoria d\'harm\xc3\xb2niques es fabriquen amb els jocs de lleng\xc3\xbcetes cargolats a la pinta o entre si. Unes quantes marques continuen utilitzant el m\xc3\xa8tode tradicional de clavar els jocs de lleng\xc3\xbcetes a la pinta. Algunes harm\xc3\xb2niques, experimentals i rares, tamb\xc3\xa9 han tingut els jocs de lleng\xc3\xbcetes mantinguts en la seva posici\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant tensi\xc3\xb3; aquest m\xc3\xa8tode era usat per totes les harm\xc3\xb2niques americanes durant la Segona Guerra Mundial. Si les lleng\xc3\xbcetes estan cargolades a la pinta, poden ser substitu\xc3\xafdes individualment. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s \xc3\xbatil perqu\xc3\xa8 les lleng\xc3\xbcetes acaben perdent la seva tonalitat amb l\'\xc3\xbas, i algunes notes de l\'escala poden fallar amb major rapidesa que d\'altres._NEWLINE_Una excepci\xc3\xb3 notable al disseny tradicional del joc de lleng\xc3\xbcetes s\xc3\xb3n les harm\xc3\xb2niques completament de pl\xc3\xa0stic dissenyades per Finn Magnus a la d\xc3\xa8cada dels 50, on la lleng\xc3\xbceta i el joc de lleng\xc3\xbcetes van ser modelats d\'una sola pe\xc3\xa7a de pl\xc3\xa0stic. El disseny de Magnus tenia les lleng\xc3\xbcetes, el joc de lleng\xc3\xbcetes i la pinta fets de pl\xc3\xa0stic i emmotllats junts.\n_START_SECTION_\nXapes protectores\n_START_PARAGRAPH_\nLes xapes protectores cobreixen els jocs de lleng\xc3\xbcetes i generalment estan fetes de metall, encara que la fusta i el pl\xc3\xa0stic tamb\xc3\xa9 s\'han utilitzat. L\'elecci\xc3\xb3 d\'aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s personal, perqu\xc3\xa8 projecten el so i determinen la qualitat tonal de l\'harm\xc3\xb2nica. Hi ha dos tipus de xapes protectores: les tradicionals de disseny obert estampades de metall o pl\xc3\xa0stic, que \xc3\xa9s simplement per protegir, i les de disseny tancat (com la Meisterklasse i la Super 64 de Hohner o la Prom\xc3\xa0ster i la SCX de Suzuki), que ofereixen una qualitat tonal m\xc3\xa9s alta._NEWLINE_A partir d\'aquests dos tipus b\xc3\xa0sics, s\'han creat alguns dissenys m\xc3\xa9s moderns, com la CBH-2016 crom\xc3\xa0tica de Hohner i l\'Overdrive diat\xc3\xb2nica de Suzuki, les xapes protectores de la qual tenen un complex disseny que permet funcions espec\xc3\xadfiques no disponibles en els dissenys tradicionals. No era rar a finals del segle XIX i principis del XX veure harm\xc3\xb2niques amb caracter\xc3\xadstiques especials a les xapes protectores, com un o dos timbres, que es feien sonar prement un bot\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa0lvules\n_START_PARAGRAPH_\nLes v\xc3\xa0lvules es fabriquen a partir de tires de pl\xc3\xa0stic molt primes, teixit de paper, cuir o tefl\xc3\xb3 enganxats als jocs de lleng\xc3\xbcetes. Es troben sobretot en les harm\xc3\xb2niques crom\xc3\xa0tiques i en moltes harm\xc3\xb2niques octavadas. Aquestes v\xc3\xa0lvules s\'utilitzen quan dues lleng\xc3\xbcetes comparteixen una cel\xc2\xb7la i les fugues a trav\xc3\xa9s de la lleng\xc3\xbceta que no ha de sonar pot ser significativa. Per exemple, quan es toca una nota aspirada, la v\xc3\xa0lvula a la lleng\xc3\xbceta de la nota bufada es tanca per l\'aspirat, impedint que l\'aire escapi a trav\xc3\xa9s de la lleng\xc3\xbceta inactiva. Una excepci\xc3\xb3 a aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s la recent Hohner XB-40, on es col\xc2\xb7loquen les v\xc3\xa0lvules no per a\xc3\xafllar lleng\xc3\xbcetes individuals, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat per a\xc3\xafllar tota la cambra, per impedir que s\'activi.\n_START_SECTION_\nEmbocadura\n_START_PARAGRAPH_\nL\'embocadura \xc3\xa9s entre les cel\xc2\xb7les de l\'instrument i la boca de l\'harmonista. Pot estar integrada amb la pinta (a les harm\xc3\xb2niques diat\xc3\xb2niques, o en la Hohner Chrometta), ser part de la xapa protectora (com en la Hohner CX-12), o pot ser una pe\xc3\xa7a totalment independent, assegurada amb cargols, la qual cosa \xc3\xa9s t\xc3\xadpica de les crom\xc3\xa0tiques. A moltes harm\xc3\xb2niques, l\'embocadura \xc3\xa9s purament una ajuda ergon\xc3\xb2mica, dissenyada per fer m\xc3\xa9s c\xc3\xb2mode tocar-les. Tanmateix, en les crom\xc3\xa0tiques tradicionals \xc3\xa9s essencial per a l\'instrument, ja que ofereix una ranura per al correcte funcionament del bot\xc3\xb3 lliscador.\n_START_SECTION_\nTipus\n_START_PARAGRAPH_\nAbans de descriure els diferents tipus d\'harm\xc3\xb2nica, s\'ha d\'indicar que la nomenclatura de les afinacions de les harm\xc3\xb2niques es fa tradicionalment usant el sistema de notaci\xc3\xb3 musical angl\xc3\xa8s. Normalment s\'inscriu en el lateral esquerre de la pinta. Alguns fabricants indiquen tamb\xc3\xa9 la tonalitat de la segona posici\xc3\xb3 (vegeu m\xc3\xa9s a baix), indicant-la en el lateral dret de la pinta.\n_START_SECTION_\nHarm\xc3\xb2nica crom\xc3\xa0tica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'harm\xc3\xb2nica crom\xc3\xa0tica cont\xc3\xa9 l\'escala crom\xc3\xa0tica sencera, amb bemolls i sostinguts. Cada cel\xc2\xb7la en una crom\xc3\xa0tica compta amb 4 lleng\xc3\xbcetes, 2 per a les notes naturals (aspirades i bufades) i dues m\xc3\xa9s (aspirades i bufades) per a les notes alterades (bemolls o sostinguts). Per alternar-ne d\'unes notes d\'altres, generalment utilitza un bot\xc3\xb3 que activa una barra lliscant que redirigeix l\'aire cap al joc de lleng\xc3\xbcetes desitjat, encara que hi va haver un disseny, el Machino-Tone, que controlava el flux d\'aire per mitj\xc3\xa0 d\'una palanca d\'accionament a la part posterior de l\'instrument._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, existeix una Hohner 270 (de 12 forats) modificada per ser \xc2\xabmans lliures\xc2\xbb: l\'harmonista canvia el to movent l\'embocadura cap a dalt i cap a baix amb els llavis, deixant les mans lliures per tocar un altre instrument. Mentre que les harm\xc3\xb2niques crom\xc3\xa0tiques de 10 forats en afinaci\xc3\xb3 Richter estan pensades per ser tocades en un sol to, els models de 12, 14 i 16 permeten a l\'harmonista tocar en qualsevol to amb nom\xc3\xa9s una harm\xc3\xb2nica. Aquest tipus d\'harm\xc3\xb2nica s\'usa en tots els estils musicals, incloent m\xc3\xbasica celta, cl\xc3\xa0ssica, jazz o blues (en general en tercera posici\xc3\xb3)._NEWLINE_Les figures mostren la disposici\xc3\xb3 de les notes d\'una harm\xc3\xb2nica crom\xc3\xa0tica de 12 forats._NEWLINE_Amb el bot\xc3\xb3 desactivat:_NEWLINE_forat: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12_NEWLINE_----------------------------------------------- _NEWLINE_bufat: | C | E | G | C | C | E | G | C | C | E | G | C | _NEWLINE_aspirat: | D | F | A | B | D | F | A | B | D | F | A | B |_NEWLINE_-----------------------------------------------_NEWLINE_Amb el bot\xc3\xb3 activat:_NEWLINE_forat: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12_NEWLINE_----------------------------------------------- _NEWLINE_bufat: |C# |E# |G# |C# |C# |E# |G# |C# |C# |E# |G# |C# | _NEWLINE_aspirat: |D# |F# |A# |B# |D# |F# |A# |B# |D# |F# |A# |B# |_NEWLINE_-----------------------------------------------\n_START_SECTION_\nHarm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica\n_START_PARAGRAPH_\nTamb\xc3\xa9 anomenada harm\xc3\xb2nica de blues, t\xc3\xa9 10 forats i una extensi\xc3\xb3 de tres octaves. Les lleng\xc3\xbcetes estan disposades als forats de manera que permeti l\'execuci\xc3\xb3 individual de les notes de l\'escala diat\xc3\xb2nica major. Tamb\xc3\xa9 permet tocar acords si s\'usa m\xc3\xa9s d\'un forat simult\xc3\xa0niament (l\'harmonicista controla quants forats toca cada vegada per la posici\xc3\xb3 dels seus llavis o bloquejant-los amb la llengua). La figura de baix mostra la disposici\xc3\xb3 de les notes en una harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica Dg (C), \xc3\xa9s a dir, en tonalitat de do._NEWLINE_forat: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 _NEWLINE_----------------------------- _NEWLINE_bufat: |C |E |G |C |E |G |C |E |G |C | _NEWLINE_aspirat: |D |G |B |D |F |A |B |D |F |A | _NEWLINE_-----------------------------_NEWLINE_Noti\'s que nom\xc3\xa9s entre els forats 4 a 7 \xc3\xa9s possible obtenir totes les notes de l\'escala diat\xc3\xb2nica. Les escales entre els forats 1 a 3 i entre els forats 7 a 10 no estan completes, per\xc3\xb2 les notes que falten poden obtenir-se amb l\'\xc3\xbas del bending (vegeu m\xc3\xa9s a baix en T\xc3\xa8cniques d\'harm\xc3\xb2nica). La imatge de baix mostra totes les notes que es poden obtenir a la mateixa harm\xc3\xb2nica, incloent bends i overbends:_NEWLINE_|A# _NEWLINE_|D# |G# |C |D# |F# |A# | |D# |F# |B _NEWLINE_forat\xc2\xa0: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 _NEWLINE_--------------------------------------- _NEWLINE_bufat: |C |E |G |C |E |G |C |E |G |C | _NEWLINE_aspirat: |D |G |B |D |F |A |B |D |F |A | _NEWLINE_---------------------------------------_NEWLINE_C# |F# |A# |C# | |G# |C# |F |G# |C |_NEWLINE_|F |A |_NEWLINE_|G# |_NEWLINE_Als forats 1 a 4 i 6 el bend s\'obt\xc3\xa9 aspirant i en els 8, 9 i 10 bufant. Tamb\xc3\xa9 disposem dels overbend, els bufats anomenats overblow van del forat 1 al 6 i els aspirats, anomenats overdraw, van del 7 al 10._NEWLINE_Amb l\'\xc3\xbas d\'aquestes t\xc3\xa8cniques especials s\'aconsegueix obtenir 42 notes (incloent-ne quatre de repetides), completant les tres octaves._NEWLINE_Per permetre l\'execuci\xc3\xb3 de qualsevol melodia, existeixen harm\xc3\xb2niques per a cada una de les dotze escales diat\xc3\xb2niques majors existents. La distribuci\xc3\xb3 dels intervals \xc3\xa9s sempre la mateixa, variant nom\xc3\xa9s la nota fonamental. Aquesta distribuci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 dissenyada per tocar melodies del mateix to que l\'harm\xc3\xb2nica utilitzant una escala diat\xc3\xb2nica major. Quan es toca aix\xc3\xad es diu que s\'est\xc3\xa0 tocant en primera posici\xc3\xb3. Tanmateix molts m\xc3\xbasics prefereixen usar l\'escala mixol\xc3\xaddia que existeix entre el forat 2 aspirat i el 6 bufat, la qual est\xc3\xa0 una cinquena per sobre de la tonalitat de l\'harm\xc3\xb2nica. Aquesta posici\xc3\xb3 anomenada en l\'ambit del blues cros harp o segona posici\xc3\xb3 permet usar d\'una manera m\xc3\xa9s eficient els bends dels forats 1 a 6 i per aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s usada en blues. D\'aquesta manera, s\'usa una harm\xc3\xb2nica Dg (C) per executar una m\xc3\xbasica en Sol (G)._NEWLINE_Al llarg del desenvolupament de l\'instrument, diversos fabricants van crear harm\xc3\xb2niques amb una distribuci\xc3\xb3 alternativa de les seves notes. Entre aquestes tenim les harm\xc3\xb2niques en mode menor mel\xc3\xb2dica, mode harm\xc3\xb2nic i mode major amb distribuci\xc3\xb3 alterada, com la Melody Maker de Lee Oskar que permet una execuci\xc3\xb3 dels acords de les progressions harm\xc3\xb2niques m\xc3\xa9s comunes en la m\xc3\xbasica popular. Tamb\xc3\xa9 hi ha harm\xc3\xb2niques afinades en acords augmentats o disminu\xc3\xafts._NEWLINE_Un nou model revolucionari d\'harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica produ\xc3\xaft per la casa Hohner \xc3\xa9s l\'anomenat XB-40 (extreme bender 40) que permet, mitjan\xc3\xa7ant un complex sistema de lleng\xc3\xbcetes dobles, realitzar bends a tots els forats, augmentant molt la capacitat harm\xc3\xb2nica de l\'instrument.\n_START_SECTION_\nHarm\xc3\xb2nica de tr\xc3\xa9molo\n_START_PARAGRAPH_\nLa caracter\xc3\xadstica distintiva de l\'harm\xc3\xb2nica de tr\xc3\xa9molo \xc3\xa9s que t\xc3\xa9 una doble fila de forats amb dues lleng\xc3\xbcetes al forat superior i dos en l\'inferior, a cada forat una de les lleng\xc3\xbcetes t\xc3\xa9 el so lleugerament m\xc3\xa9s penetrant i l\'altra una mica m\xc3\xa9s pla. Aix\xc3\xb2 proporciona un so amb una sensaci\xc3\xb3 de tr\xc3\xa9molo \xc3\xbanic, creat en ser les dues lleng\xc3\xbcetes lleugerament desafinades entre elles. Els models asi\xc3\xa0tics, en els que es poden tocar els 12 semitons, s\'utilitzen en moltes can\xc3\xa7ons d\'\xc3\x80sia Oriental, en estils que van des del rock a la m\xc3\xbasica pop. Es poden trobar harm\xc3\xb2niques de tr\xc3\xa9molo de 10, 12, 14, 16, 20 i fins i tot de m\xc3\xa9s forats.\n_START_SECTION_\nHarm\xc3\xb2nica octavada\n_START_PARAGRAPH_\nLes harm\xc3\xb2niques octavades tenen una doble fila de forats. La fila inferior est\xc3\xa0 afinada una octava per sota de la superior. Les notes tenen l\'efecte com de ser tocades per dues harm\xc3\xb2niques alhora. Es fabriquen des de 14 a 24 parells de forats.\n_START_SECTION_\nHarm\xc3\xb2niques orquestrals\n_START_PARAGRAPH_\nAquestes harm\xc3\xb2niques van ser creades per a interpretacions en bandes i orquestres. Els models s\xc3\xb3n molt variats.\n_START_SECTION_\nHarm\xc3\xb2nica orquestral mel\xc3\xb2dica\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha dues classes d\'harm\xc3\xb2nica orquestral mel\xc3\xb2dica: les m\xc3\xa9s comunes s\xc3\xb3n les harm\xc3\xb2niques \xc2\xabHorn\xc2\xbb, que s\'usen amb m\xc3\xa9s freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia a \xc3\x80sia oriental. S\xc3\xb3n de gran mida, i estan formades per una gran pinta amb jocs de lleng\xc3\xbcetes, nom\xc3\xa9s per bufar, en la part superior i inferior. Cada lleng\xc3\xbceta s\'allotja dins d\'un forat. Una versi\xc3\xb3 imita la distribuci\xc3\xb3 de notes d\'un piano, amb les notes naturals d\'una escala diat\xc3\xb2nica C al grup de lleng\xc3\xbcetes inferior i les notes alterades al grup de lleng\xc3\xbcetes superior; els forats estan disposats en grups de dos o tres amb un espai entre els grups com les tecles negres d\'un piano (per tant, no hi ha els forats amb les notes Mi# (E#)/ Fab (Fb), ni les Si# (B#) / Dob (Cb) al grup de lleng\xc3\xbcetes superiors). Una altra versi\xc3\xb3 compta amb una lleng\xc3\xbceta de nota \xc2\xabalterada\xc2\xbb directament a sobre de seu \xc2\xabnatural\xc2\xbb, amb el mateix nombre de lleng\xc3\xbcetes en ambd\xc3\xb3s grups._NEWLINE_Aquest tipus d\'harm\xc3\xb2niques es troba en registres baixos, alts i sopranos incloent-ne dues o tres octaves. S\xc3\xb3n instruments crom\xc3\xa0tics i se solen usar en les orquestres d\'\xc3\x80sia oriental en lloc de l\'harm\xc3\xb2nica crom\xc3\xa0tica \xc2\xabde bot\xc3\xb3\xc2\xbb, m\xc3\xa9s comuna a Europa i a Am\xc3\xa8rica. Les seves lleng\xc3\xbcetes solen ser m\xc3\xa9s llargues i la seva disposici\xc3\xb3 a la pinta els d\xc3\xb3na un timbre diferent, de manera que se solen situar a la secci\xc3\xb3 de metall de l\'orquestra._NEWLINE_L\'altre tipus d\'harm\xc3\xb2nica orquestral \xc3\xa9s la Polif\xc3\xb3nica, (encara que sol anomenar-se \xc2\xabChromatica\xc2\xbb). T\xc3\xa9 les dotze notes crom\xc3\xa0tiques distribu\xc3\xafdes a la mateixa fila, una per forat. En molts casos, aquestes harm\xc3\xb2niques tenen la mateixa nota bufada i aspirada al mateix forat, ja que tenen dues lleng\xc3\xbcetes, encara que els models n\xc3\xbam. 7 i el n\xc3\xbam. 261 de Hohner s\xc3\xb3n nom\xc3\xa9s bufats. Aquest tipus d\'harm\xc3\xb2niques s\xc3\xb3n de gran mida i n\'inclouen tres octaves._NEWLINE_Tant Hohner com Suzuki fabriquen uns models d\'harm\xc3\xb2niques orquestrals dobles. Consisteixen en dues harm\xc3\xb2niques col\xc2\xb7locades una sobre l\'altra, i subjectes per unes lleng\xc3\xbcetes met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques als costats. La inferior t\xc3\xa9 les notes naturals i n\'inclou dues vuitenes, i la superior t\xc3\xa9 les notes alterades, i tamb\xc3\xa9 la nota de la tonalitat i seu V duplicades respecte a la inferior.\n_START_SECTION_\nHarm\xc3\xb2nica d\'acords\n_START_PARAGRAPH_\nL\'harm\xc3\xb2nica concorde disposa de fins a 48 acords: majors, de setena, menors, augmentats i disminu\xc3\xafts per tocar en orquestra. Les notes estan distribu\xc3\xafdes en grups de quatre forats, sonant en cada un acord diferent quan s\'aspira i quan es bufa. Normalment, cada forat t\xc3\xa9 dues lleng\xc3\xbcetes per a cada nota, a una octava de difer\xc3\xa8ncia. Tanmateix, els models m\xc3\xa9s barats sovint tenen nom\xc3\xa9s una lleng\xc3\xbceta per nota. Molt poques harm\xc3\xb2niques orquestrals estan dissenyades per servir com a baix i harm\xc3\xb2nica d\'acords, amb les notes de baix al costat dels grups d\'acords._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha altres harm\xc3\xb2niques d\'acords, com la Chordomonica de Hohner, que funciona de manera similar a una harm\xc3\xb2nica crom\xc3\xa0tica, amb un model de 10 forats i un altre de 12. Sacrifica alguns tons per millorar l\'harmonia de l\'instrument. I les j\xc3\xbaniors chord harmonicas tamb\xc3\xa9 de Hohner, que normalment proporciona 6 acords.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa8cniques\n_START_PARAGRAPH_\nLes t\xc3\xa8cniques disponibles per a l\'harm\xc3\xb2nica s\xc3\xb3n nombroses. Algunes s\'usen per dotar d\'un major dinamisme tonal, mentre que d\'altres incrementen l\'habilitat interpretativa. L\'\xc3\xbas d\'aquestes t\xc3\xa8cniques converteix a una harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica, que s\'hauria de tocar en el seu to, en un instrument vers\xc3\xa0til.\n_START_SECTION_\nEmbocadura\n_START_PARAGRAPH_\nLa manera de subjectar l\'harm\xc3\xb2nica amb les mans varia molt segons cada harmonicista, per\xc3\xb2 hi ha una cosa clara, l\'harm\xc3\xb2nica ha de reposar sobre el dit polze de la m\xc3\xa0 esquerra, amb el seu extrem esquerre en el pont entre el polze i l\'\xc3\xadndex, i el dit \xc3\xadndex sobre la part de la placa protectora m\xc3\xa9s allunyada de la boca, pin\xc3\xa7ant per mantenir-la ferma. La posici\xc3\xb3 dels altres dits i l\'ajuda que d\xc3\xb3na l\'altra m\xc3\xa0 dep\xc3\xa8n de cadasc\xc3\xba, segons la comoditat; hi ha harmonicistes que permanentment semblen acariciar-la, usant el moviment de les mans en aquestes car\xc3\xadcies per variar el so que produeix l\'harm\xc3\xb2nica, d\'altres usen la resta de dits per refor\xc3\xa7ar una posici\xc3\xb3 ferma, i la recolzen encara m\xc3\xa9s amb l\'altra m\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nPosicions\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de poder tocar l\'harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica en la seva tonalitat original (hi ha una harm\xc3\xb2nica d\'afinaci\xc3\xb3 diferent per a cada una de les dotze tonalitats possibles), tamb\xc3\xa9 pot tocar-se en altres tonalitats usant altres \xc2\xabposicions\xc2\xbb, usant seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de notes diferents, espec\xc3\xadfiques per a cada posici\xc3\xb3. Els harmonicistes, especialment els de blues, han desenvolupat una terminologia pr\xc3\xb2pia sobre les diferents \xc2\xabposicions\xc2\xbb que normalment \xc3\xa9s confusa per a altres m\xc3\xbasics._NEWLINE_Una harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica pot tocar-se en dotze posicions diferents, encara que en general s\'usen les cinc primeres i, m\xc3\xa9s concretament, les tres primeres. Amb l\'\xc3\xbas de les t\xc3\xa8cniques de bending i overbending es pot completar una escala de tres octaves. La primera posici\xc3\xb3, o directa (straight), comen\xc3\xa7a i acaba al forat 4 bufat. La segona posici\xc3\xb3 o creuada (cross), cinc semitons m\xc3\xa9s alta, que comen\xc3\xa7a i acaba al forat 2 aspirat. I la tercera posici\xc3\xb3 o doble encreuament (double crossed), cinc semitons m\xc3\xa9s alta que la segona, que comen\xc3\xa7a i acaba al forat 4 aspirat._NEWLINE_La decisi\xc3\xb3 de quina tonalitat d\'harm\xc3\xb2nica usar i en quina posici\xc3\xb3, no solament es pren pel to en el qual hi hagi la melodia a interpretar, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s molt important la riquesa de so que se li vulgui donar. Per exemple, per interpretar una melodia en Sol (G), es pot emprar una harm\xc3\xb2nica en Sol (G) en primera posici\xc3\xb3 i, entre els forats 4 i 8, es tindran totes les notes de l\'escala de Sol, aspirant o bufant, sense necessitat d\'usar t\xc3\xa8cniques especials. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es pot fer servir una harm\xc3\xb2nica afinada Dg (C), en segona posici\xc3\xb3, i tamb\xc3\xa9 es tindran totes les notes de l\'escala disponibles entre els forats del 3 al 6, per\xc3\xb2 s\'haur\xc3\xa0 de fer \xc3\xbas dels bends per aconseguir-les. L\'\xc3\xbas dels bends en aquesta posici\xc3\xb3 \xc3\xa9s el que d\xc3\xb3na a l\'harm\xc3\xb2nica el seu caracter\xc3\xadstic so de lament.\n_START_SECTION_\nBending\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de les 19 notes que es poden aconseguir en una harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica sense l\'\xc3\xbas de t\xc3\xa8cniques especials, els harmonicistes poden obtenir, ajustant la manera d\'embocar, la posici\xc3\xb3 de la llengua i la for\xc3\xa7a del cabal d\'aire bufat o aspirat; for\xc3\xa7ar les lleng\xc3\xbcetes perqu\xc3\xa8 modifiquin fins i tot en un to i mig la seva nota original. Aquesta t\xc3\xa8cnica es coneix com a|com a bending, un terme copiat dels guitarristes, que literalment corben (en angl\xc3\xa8s bend) una corda per crear un subtil canvi de to. Els bends produeixen els caracter\xc3\xadstics glisandos del blues i la m\xc3\xbasica country. Els bends s\xc3\xb3n essencials per a les harm\xc3\xb2niques de blues i de rock pel so trist que proporcionen a l\'instrument. El cl\xc3\xa0ssic \xc2\xablament\xc2\xbb de les harm\xc3\xb2niques de blues requereix l\'\xc3\xbas del bending._NEWLINE_Cada bend baixa la nota mig to. En el cas del forat 2 aspirat, hi ha dues posicions diferents de bend a m\xc3\xa9s de la seva nota aspirada natural, per la qual cosa es pot baixar un to complet. El forat 3 aspirat t\xc3\xa9 tres posicions, per la qual cosa pot baixar to i mig. Els forats 1, 4 i 6 aspirats tenen nom\xc3\xa9s una posici\xc3\xb3 que baixa mig to. La resta de forats aspirats no permeten usar aquest efecte. Quant als bends bufats, els forats 8 i 9 tenen una posici\xc3\xb3 i el forat 10 en t\xc3\xa9 dos._NEWLINE_Per aconseguir un bend aspirat, a m\xc3\xa9s d\'una respiraci\xc3\xb3 adequada, natural per\xc3\xb2 amb m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a, el m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s la posici\xc3\xb3 de la llengua. Als forats on nom\xc3\xa9s hi ha una posici\xc3\xb3 de bend, la llengua ha de portar-se enrere com si fos un pist\xc3\xb3 si les notes s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s greus, o simplement moure la punta per sota de les dents si s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s agudes. Es notar\xc3\xa0 com el so varia, com si s\'ofegu\xc3\xa9s una mica. Als forats 2 i 3 la cosa \xc3\xa9s una mica m\xc3\xa9s complicada; per al primer bend ha d\'emportar-se la punta de la llengua per sota de les dents, per\xc3\xb2 mantenint la llengua plana._NEWLINE_Per al segon bend del forat 3, es mant\xc3\xa9 la punta en aquesta posici\xc3\xb3 o baixa lleugerament, per\xc3\xb2 la resta de la llengua ha d\'aplanar-se m\xc3\xa9s cap a la mand\xc3\xadbula inferior. Per al segon bend del forat 2 i el tercer del 3, la llengua ha de continuar a baix, i retrocedir tot el possible cap al coll. Inclinar l\'harm\xc3\xb2nica lleugerament cap a dalt pot facilitar aconseguir el bend. \xc3\x89s molt important trobar la posici\xc3\xb3 correcta, sobretot en els forats de bends m\xc3\xbaltiples, ja que, si no, es pot deixar enrere el que es busca, o no arribar a ell, alterant per tant la nota buscada._NEWLINE_Per ajudar-se a recon\xc3\xa8ixer el so de la posici\xc3\xb3 de bending que busquen als forats 2 i 3, alguns harmonicistes fan \xc3\xbas de les lletres vocals, ja que cada bend t\xc3\xa9 un so similar a una d\'elles. Segons aix\xc3\xb2, el so de la nota natural aspirada s\'assembla a la "e"; el del primer bend, a la "u"; el del segon, a la "o" entre i el tercer del forat 3 sona tamb\xc3\xa9 com a "o". Un m\xc3\xa8tode m\xc3\xa9s t\xc3\xa8cnic \xc3\xa9s usar un afinador electr\xc3\xb2nic, que ens indica la nota que estem produint en cada moment._NEWLINE_La t\xc3\xa8cnica de bending bufat \xc3\xa9s completament diferent. Aqu\xc3\xad es pret\xc3\xa9n "corbar" l\'aire cap a fora i cap a baix. Per a aix\xc3\xb2 es col\xc2\xb7loca la llengua contra les dents inferiors i es corba, buscant sentir com l\'aire surt per entre les dents i amb direcci\xc3\xb3 a la barbeta, fent la corba de la llengua m\xc3\xa9s acusada per al segon bend del forat 10. Es diu que la t\xc3\xa8cnica de bending bufats \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil d\'aconseguir que la dels aspirats._NEWLINE_Mec\xc3\xa0nicament el que succeeix dins de l\'harm\xc3\xb2nica \xc3\xa9s el seg\xc3\xbcent: En els bendings aspirats, segons anem for\xc3\xa7ant m\xc3\xa9s el bend, a m\xc3\xa9s de vibrar la lleng\xc3\xbceta d\'aspirat, comen\xc3\xa7a a vibrar tamb\xc3\xa9 la superior, la de bufat, fent variar el so m\xc3\xa9s com m\xc3\xa9s baix \xc3\xa9s el bending. En els bendings bufats succeeix al contrari._NEWLINE_S\'ha de tenir en compte que els bendings no tenen la mateixa dificultat en les diferents afinacions. Per exemple, en una harm\xc3\xb2nica afinada Dg (C), els bendings dels primers forats s\'aconsegueixen amb m\xc3\xa9s facilitat que en una harm\xc3\xb2nica afinada en La (A).\n_START_SECTION_\nOverbending\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1970 Howard Levy va desenvolupar la t\xc3\xa8cnica overbending (dividida en overblowing i overdrawing.) L\'overbending, en combinaci\xc3\xb3 amb el bending, permet als harmonicistes tocar l\'escala crom\xc3\xa0tica completa de tres octaves amb una harm\xc3\xb2nica diat\xc3\xb2nica._NEWLINE_La t\xc3\xa8cnica de l\'overbending t\xc3\xa9 similituds i difer\xc3\xa8ncies amb la de bending. La principal difer\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s que en comptes de baixar el to el que fa \xc3\xa9s pujar-lo. Els overblows (overbends bufats) s\'usen als forats 1 al 6 i els overdraws (overbends aspirats) als forats 7 a 10._NEWLINE_El bending el que aconsegueix, t\xc3\xa8cnicament, \xc3\xa9s fer que la lleng\xc3\xbceta de to m\xc3\xa9s baix en un forat vibri m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pida, i la de to m\xc3\xa9s alt ho faci m\xc3\xa9s lentament. El overbending el que fa \xc3\xa9s a\xc3\xafllar la lleng\xc3\xbceta de to m\xc3\xa9s alt per poder aconseguir que pugi el to. Aix\xc3\xb2 no s\'aconsegueix amb qualsevol harm\xc3\xb2nica, l\'obertura de les lleng\xc3\xbcetes \xc3\xa9s molt important, ja que una lleng\xc3\xbceta molt oberta o molt tancada impossibilita aconseguir l\'efecte. Per aix\xc3\xb2 els harmonicistes que treballen aquesta t\xc3\xa8cnica solen manipular les seves harm\xc3\xb2niques, cosa que t\xc3\xa9 certa complexitat. Existeixen alguns models d\'harm\xc3\xb2nica espec\xc3\xadfics per al overbending, com la Golden Melody de Hohner o la Suzuki OverDrive. Aquesta \xc3\xbaltima t\xc3\xa9 un disseny especial, amb uns forats a la xapa protectora que han de tapar-se quan es volen aconseguir els overbends._NEWLINE_Per aconseguir els overblows s\'ha de partir de la posici\xc3\xb3 d\'un bend bufat, i de la d\'un bend aspirat per als overdraws. Contra el que el seu nom pugui indicar, el que es requereix no \xc3\xa9s imprimir m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a al fluix|flux d\'aire, sin\xc3\xb3 exercitar fins a trobar el punt just que el so modifica el seu to._NEWLINE_En ser una t\xc3\xa8cnica de gran dificultat, pocs harmonicistas l\'usen, preferint la comoditat de poder fer \xc3\xbas, per a cada melodia, de l\'harm\xc3\xb2nica de la tonalitat adequada.\n_START_SECTION_\nVibrato\n_START_PARAGRAPH_\nEl vibrato \xc3\xa9s una t\xc3\xa8cnica molt usada en les interpretacions amb harm\xc3\xb2nica, aix\xc3\xad com a molts altres instruments. Amb el vibrato s\'aconsegueix donar al so una oscil\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de to, de so molt caracter\xc3\xadstic. Amb una harm\xc3\xb2nica aix\xc3\xb2 s\'aconsegueix de diverses maneres._NEWLINE_Un dels m\xc3\xa8todes m\xc3\xa9s comuns \xc3\xa9s el vibrato de m\xc3\xa0. Per aconseguir-lo es modifica la posici\xc3\xb3 de la m\xc3\xa0 dreta, formant al voltant de l\'harm\xc3\xb2nica una caixa tancada contra la m\xc3\xa0 esquerra: separant i ajuntant de nou la m\xc3\xa0 dreta a l\'esquerra s\'aconsegueix la vibraci\xc3\xb3 del so. Tamb\xc3\xa9 pot aconseguir-se un vibrato \' usant la llengua i els llavis per modular i interrompre el flux d\'aire amb rapidesa._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 existeix el vibrato de diafragma, encara que en ser m\xc3\xa9s aviat una alteraci\xc3\xb3 de la for\xc3\xa7a del so i no del seu to, la seva denominaci\xc3\xb3 correcta \xc3\xa9s tr\xc3\xa9molo. Es realitza emetent o aspirant petits cops d\'aire, com si estigu\xc3\xa9s dient \xc2\xabuh uh uh\xc2\xbb, concentrant-se que l\'emissor sigui l\'est\xc3\xb3mac, no la boca. Una variaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s usar el coll, en comptes del diafragma, per aconseguir l\'efecte._NEWLINE_Altres dels m\xc3\xa8todes que m\xc3\xa9s han usat i usen tots els grans armonicistas \xc3\xa9s l\'anomenat shake o refilet|trinat. Agitant el cap cap als costats amb rapidesa (encara que la manera m\xc3\xa9s ortodoxa seria moure l\'harm\xc3\xb2nica lateralment i no el cap), per\xc3\xb2 a ritme constant, perqu\xc3\xa8 els llavis es moguin entre dos forats, aconseguint un so molt tradicional, sobretot en el blues. Es pot combinar shakes aspirats amb bufats i tamb\xc3\xa9 anar pujant i baixant al llarg de l\'harm\xc3\xb2nica, sempre mantenint un temps el shake entre dues notes contig\xc3\xbces.\n_START_SECTION_\nBloqueig de llengua\n_START_PARAGRAPH_\nCom ja s\'ha comentat, es pot usar la llengua bloquejant alguns forats per fer sonar notes individuals. Tanmateix, l\'anomenat bloqueig de llengua s\'usa per fer sonar dues notes diferents, i separades l\'una de l\'altra, alhora. La t\xc3\xa8cnica requereix que els llavis incloguin m\xc3\xa9s forats alhora (en funci\xc3\xb3 de l\'interval entre notes que estiguem buscant); la llengua es recolza sobre l\'embocadura, bloquejant els forats centrals i deixant lliure el forat en cada extrem. Bufant o aspirant en aquell moment aconseguirem el so de les dues notes alhora. El m\xc3\xa9s important en aquesta t\xc3\xa8cnica \xc3\xa9s no perdre l\'embocat correcte mentre ens desplacem sobre l\'harm\xc3\xb2nica. Per exemple, podem tocar dues notes separades per una octava: si en una harm\xc3\xb2nica Dg (C) incloem amb els llavis els forats 4 al 7, bloquegem amb la llengua el 5 i el 6 i bufem, estarem fent que soni el Dg (C) del forat 4, i la mateixa nota del forat 7. Si en aquest mateix exemple nom\xc3\xa9s bloqueg\xc3\xa9ssim el forat 5, far\xc3\xadem sonar Dg. al costat de seu cinquena, el Sol del forat 6.\n_START_SECTION_\nAltres t\xc3\xa8cniques\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s de les t\xc3\xa8cniques m\xc3\xa9s comunes existeixen multitud d\'altres t\xc3\xa8cniques, amb m\xc3\xa9s o menys \xc3\xbas. Com, per exemple, passar amb rapidesa d\'una nota \'bend\' a la nota aspirada normal del mateix forat, o viceversa. O aconseguir un so m\xc3\xa9s \xc2\xabpicat\xc2\xbb, aixecant la punta de la llengua cap al paladar quan es bufa una nota. O tamb\xc3\xa9 fer que diverses notes vibrin juntes nom\xc3\xa9s un instant abans d\'emprendre la nota adequada. Alguns harmonicistes parlen o emeten sons sobre l\'harm\xc3\xb2nica que, modulats per les lleng\xc3\xbcetes, aconsegueixen efectes curiosos._NEWLINE_L\'\xc3\xbas de micr\xc3\xb2fon permet tamb\xc3\xa9 tota una s\xc3\xa8rie efectes que inclouen el fregat de l\'harm\xc3\xb2nica amb el micro, o el donar-li petits cops en els moments adequats. Encara que no \xc3\xa9s com\xc3\xba, tamb\xc3\xa9 hi ha harmonicistes que usen pedals distorsionadors, com els de les guitarres, per alterar artificialment el so de les seves harm\xc3\xb2niques.\n_START_SECTION_\nUsos m\xc3\xa8dics\n_START_PARAGRAPH_\nTocar l\'harm\xc3\xb2nica requereix inhalar i exhalar amb for\xc3\xa7a contra una cosa que s\'oposa (l\'harm\xc3\xb2nica, o per ser m\xc3\xa9s exactes les seves lleng\xc3\xbcetes). Aquesta activitat ajuda a desenvolupar un diafragma fort i a respirar usant tota la capacitat pulmonar. Doctors especialistes a pulm\xc3\xb3 han notat que l\'acte de tocar l\'harm\xc3\xb2nica se sembla a certs exercicis per rehabilitar els pacients amb EPOC com si estiguessin usant un PFLEX per als exercicis d\'aspirat (un dispositiu semblant a un afinador pel qual s\'aspira i que regula la resist\xc3\xa8ncia que ofereix) o el sir\xc3\xb3metro per als de bufat. Aprendre a tocar un instrument ofereix tamb\xc3\xa9 un sentiment de motivaci\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s de l\'exercici en si mateix. Molts programes de rehabilitaci\xc3\xb3 pulmonar han comen\xc3\xa7at a incorporar l\'harm\xc3\xb2nica.'