b"\n_START_ARTICLE_\nMas Mir\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nEdifici\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de vista arquitect\xc3\xb2nic, l'edifici principal s'emmarca dins de la tipologia de les cases d'indians. Es tracta d'una casa de pag\xc3\xa8s revocada en blanc, de planta baixa i dos pisos rematats mitjan\xc3\xa7ant una cornisa de la que sobresurt una torre quadrada, centrada respecte a la fa\xc3\xa7ana._NEWLINE_El cos central de l'edifici queda protegit, en la seva cara anterior, per un gran pati o era, de la que destaca la caracter\xc3\xadstica i enorme palmera. L'edifici est\xc3\xa0 flanquejat per dos cossos annexos: per un costat, l'antiga entrada per als carruatges, d'una planta, i la casa dels massovers, un edifici de dues plantes i golfes, perpendicular a la fa\xc3\xa7ana principal amb teulada de teula \xc3\xa0rab a dos vessants. Contigua a l'edifici per als carruatges est\xc3\xa0 la capella, un edifici d'estil neog\xc3\xb2tic. Recorren la fa\xc3\xa7ana principal, i sim\xc3\xa8tricament parats, d'una banda, dos pisos de grans finestrals amb arc de mig punt, i d'altra banda, un portal i una finestra d'arcs rebaixats al nivell de la primera planta i tres grans finestrals al primer pis.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'edifici anteriorment es coneixia com a Mas d'en Ferratges. Antoni Ferratges i de Mesa fou marqu\xc3\xa8s de Mont-roig, conegut per ser diputat i senador a les Corts de Madrid. Era conegut per haver sigut el primer director de La Vanguardia.\n_START_SECTION_\nAdquisici\xc3\xb3 familiar\n_START_PARAGRAPH_\nHavent nascut a Barcelona el 20 d'abril de 1893, Mir\xc3\xb3 sempre va mantenir uns lligams molt estrets amb les comarques del Priorat i del Baix Camp. Des de ben nen va passar una part dels estius a Cornudella amb els avis paterns, estades de les quals van sorgir alguns dels seus primers dibuixos, que palesen el seu inter\xc3\xa8s primerenc pel paisatge i el seu entorn. Va ser m\xc3\xa9s endavant, per\xc3\xb2, quan la relaci\xc3\xb3 amb aquest territori va esdevenir determinant. El 1910, Joan Mir\xc3\xb3 entra a treballar com a administratiu a la drogueria Dalmau i Oliveres de Barcelona. Les enormes dificultats que va viure el pintor per adaptar-se a la nova feina, sumades a l'aparici\xc3\xb3 d'una greu malaltia, fan que el jove Mir\xc3\xb3 passi una llarga temporada de rep\xc3\xb2s al mas que els seus pares acabaven d'adquirir a Mont-Roig.\n_START_SECTION_\nMir\xc3\xb3 i Montroig\n_START_PARAGRAPH_\nDurant aquella estada Joan Mir\xc3\xb3 es troba a si mateix i decideix dedicar-se de ple a la pintura. Aix\xc3\xad relatava el seu proc\xc3\xa9s de transformaci\xc3\xb3 personal en una carta a Enric Crist\xc3\xb2fol Ricart: \xc2\xabEl primitivisme d'aquella gent admirable, el meu treball intens\xc3\xadssim, i m\xc3\xa9s que tot el meu recolliment espiritual, el viure jo un m\xc3\xb3n fill del meu esperit i de la meva \xc3\xa0nima [...] m'han recl\xc3\xb2s dintre de mi, i a mesura que m'he anat tornant m\xc3\xa9s esc\xc3\xa8ptic en tot el que m'envoltava, m'he anat acostumant m\xc3\xa9s a D\xc3\xa9u, als Arbres i Muntanyes, i a l'Amistat\xc2\xbb. El vincle estret i indissoluble que s'establir\xc3\xa0 entre el mas de Mont-roig i Mir\xc3\xb3 perdurar\xc3\xa0 durant la resta de la seva vida, fins al punt que el mateix artista va declarar en diverses ocasions: \xc2\xabMont-roig \xc3\xa9s el xoc preliminar, primitiu, al qual sempre torno. En altres llocs tot ho mesuro en comparaci\xc3\xb3 amb Mont-roig\xc2\xbb._NEWLINE_Tots els estudiosos de l'obra mironiana coincideixen a afirmar que Mont-roig va ser el santuari i la for\xc3\xa7a nutr\xc3\xadcia del pintor: \xc2\xabMont-roig \xe2\x80\x93afirmar\xc3\xa0- \xc3\xa9s, per a mi, com una religi\xc3\xb3\xc2\xbb. \xc3\x89s a partir d'aquest primer encontre amb aquesta vila i aquesta masia que Mir\xc3\xb3 descobreix la natura i el lligam indestriable del treball, els objectes i la vida pagesa amb la terra i els seus cicles ancestrals. Els valors del m\xc3\xb3n rural el connecten amb l'ess\xc3\xa8ncia primitiva que, paradoxalment, l'acabar\xc3\xa0 portant a la modernitat m\xc3\xa9s extrema. \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 a Mont-roig on germinar\xc3\xa0 i madurar\xc3\xa0 la seva obra posterior i es perfilar\xc3\xa0 el seu complex llenguatge simb\xc3\xb2lic: \xe2\x80\x9cMont-roig m'infon un gran entusiasme i pinto com un foll\xe2\x80\x9d\xc2\xbb._NEWLINE_S\xc3\xb3n els anys de formaci\xc3\xb3 que l'artista passa a Catalunya, i concretament les seves estades al mas de Mont-roig, el que marcar\xc3\xa0 la seva obra posterior. La masia (1921-1922), compendi i inventari de totes les seves viv\xc3\xa8ncies i de tot el que estimava del seu poble adoptiu i del Camp de Tarragona va ser la catapulta que el project\xc3\xa0 internacionalment. Aquesta pe\xc3\xa7a cabdal culmina l'etapa figurativa de Mir\xc3\xb3 i equival al punt d'inflexi\xc3\xb3 previ a la concreci\xc3\xb3 del seu personal llenguatge de signes, on la poesia hi juga un paper essencial. D'aquesta primera \xc3\xa8poca, a m\xc3\xa9s, en resulten obres tan importants com Mont-roig, el poble (1916), Platja de Mont-roig (1916), Mont-roig, paisatge (1916), Mont-roig, el pont (1917), La casa de la palmera (1918) \xe2\x80\x93popularment coneguda com a Mas d'en Romeu, situada a uns 300 metres del Mas Mir\xc3\xb3 i que actualment encara es conserva\xe2\x80\x93, Hort amb ase (1918), Rodera (1918) i Mont-roig, l'esgl\xc3\xa9sia i el poble (1919)._NEWLINE_A aquesta llarga llista es poden afegir tres teles m\xc3\xa9s, directament inspirades i essencialment fetes a Mont-roig: La taula (Natura morta del conill) (1920) \xe2\x80\x93una natura morta de la qual encara es conserva el suport, \xc3\xa9s a dir, pr\xc3\xb2piament la taula, en una de les estances del mas\xe2\x80\x93, La masovera (1922-1923), Vas amb flors i papallona (1922-1923), i Retrat d'una vaileta (1919), \xe2\x80\x93la filla dels, aleshores, masovers._NEWLINE_A partir dels anys vint del segle passat, Mir\xc3\xb3 comparteix el seu temps entre Par\xc3\xads, Barcelona i Mont-roig. Els estius s'allotja gaireb\xc3\xa9 invariablement al Mas Mir\xc3\xb3, des d'on continua produint la seva obra i on inicia, a m\xc3\xa9s, una nova etapa creadora. A trav\xc3\xa9s dels paisatges mont-rogins, amb obres com La terra llaurada (1923-1924) i Paisatge catal\xc3\xa0 (El ca\xc3\xa7ador) (1923-24), Mir\xc3\xb3 impressiona els poetes surrealistes: els presenta la m\xc3\xa0gia visual sorgida del m\xc3\xa9s primitiu i aut\xc3\xb2cton, del valor suprem que s'atorga a la natura a la mediterr\xc3\xa0nia. La uni\xc3\xb3 entre el m\xc3\xb3n imaginari i el m\xc3\xb3n real aportat per Mir\xc3\xb3 va dotar el surrealisme d'una visualitat in\xc3\xa8dita._NEWLINE_Va ser a Mont-roig, tamb\xc3\xa9, a la d\xc3\xa8cada dels trenta, quan Mir\xc3\xb3 va comen\xc3\xa7ar a construir uns objectes tridimensionals, germen de la seva escultura posterior, que s\xc3\xb3n el resultat d'una manera particular de treballar aquesta especialitat bo i partint dels m\xc3\xa9s diversos objectes trobats en l'entorn del mas. Durant aquest per\xc3\xadode, Mir\xc3\xb3 manifesta la seva voluntat de construir un taller a la masia on poder treballar l'escultura, un espai que es materialitzar\xc3\xa0, finalment, el 1951._NEWLINE_Mir\xc3\xb3 va atreure a Mont-roig moltes persones vinculades amb l'art: creadors, marxants, col\xc2\xb7leccionistes, directors de museus, cr\xc3\xadtics, periodistes. Al mas no sols el va acompanyar la fam\xc3\xadlia, sin\xc3\xb3 amics il\xc2\xb7lustres com Ernest Hemingway, Alexander Calder, Josep Llu\xc3\xads Sert, Irving Penn, Pierre i Edouard Loeb, entre d'altres. I malgrat que va establir la seva resid\xc3\xa8ncia a Mallorca, Mir\xc3\xb3 va continuar passant temporades i treballant al mas de Mont-roig.\n_START_SECTION_\nAve\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el 1997 es va projectar el tra\xc3\xa7at del tren d'alta velocitat que havia d'unir Val\xc3\xa8ncia i Barcelona. Passava a 50 metres de l'estudi de l'artista. Es va iniciar una campanya per modificar el tra\xc3\xa7at i evitar l'enderrocament. La filla de l'artista, Dolors Mir\xc3\xb3 Juncosa, va intentar frenar la destrucci\xc3\xb3 del Mas enviant cartes a diferents personalitats com el rei d'Espanya i el president de la Generalitat de Catalunya. Finalment el Ministeri de Foment va modificar el tra\xc3\xa7at i es va poder salvar el taller. El 2003 una nova ampliaci\xc3\xb3 de l'A7 feu resorgir la pol\xc3\xa8mica\n_START_SECTION_\nFundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 15 de mar\xc3\xa7 del 2010 es van iniciar els tr\xc3\xa0mits administratius pertinents per la creaci\xc3\xb3 de la Fundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3. Amb seu al mateix Mas, l'Ajuntament de Mont-roig, la Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 i el senyors Joan Punyet i Lola Fern\xc3\xa1ndez, propietaris del Mas, van acordar la creaci\xc3\xb3 de la Fundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3 com a entitat que gestioni el projecte de restauraci\xc3\xb3, adequaci\xc3\xb3 i muse\xc3\xaftzaci\xc3\xb3 del Mas Mir\xc3\xb3. La primera composici\xc3\xb3 del Patronat de la Fundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3, pendents de concretar properes incorporacions, \xc3\xa9s: President: Ferran Pellicer, com a alcalde Mont-roig; Vocals: Jaume Freixa, com a President de la Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3; Joan Punyet, com a copropietari del Mas; Lola Fern\xc3\xa1ndez, com a copropiet\xc3\xa0ria del Mas; i Rosa Maria Malet, en tant que experta en Joan Mir\xc3\xb3; Secretari: Josep Maria Coronas, advocat i economista. La Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 aporta al projecte Mas Mir\xc3\xb3 els coneixements en gesti\xc3\xb3 d'espais culturals i en l'obra de Joan Mir\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 ser\xc3\xa0 l'organitzaci\xc3\xb3 encarregada de tutelar el projecte de muse\xc3\xaftzaci\xc3\xb3 del Mas. Els propietaris La Successi\xc3\xb3 Mir\xc3\xb3, propiet\xc3\xa0ria del Mas, refor\xc3\xa7a la seva relaci\xc3\xb3 amb la terra que va veure cr\xc3\xa9ixer Joan Mir\xc3\xb3 com a artista, aportant la cessi\xc3\xb3 del Mas i el material original que cont\xc3\xa9, aix\xc3\xad com recolzant el projecte amb la documentaci\xc3\xb3 i material necessari per a l'estudi. L'Ajuntament de Mont-roig coordina els treballs de camp, realitza els projectes t\xc3\xa8cnics d'adequaci\xc3\xb3 de l'espai i rehabilitaci\xc3\xb3 de les edificacions i posa a disposici\xc3\xb3 les infraestructures municipals. A partir de la constituci\xc3\xb3 de la Fundaci\xc3\xb3 el projecte comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a treballar per obtenir la participaci\xc3\xb3 de diverses entitats p\xc3\xbabliques i privades. El desembre de 2013 es va fer p\xc3\xbablic que el projecte de muse\xc3\xaftzaci\xc3\xb3 del Mas tenia un pressupost de 230.000 euros\n_START_SECTION_\nMuse\xc3\xaftzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Fundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3, constitu\xc3\xafda el 15 de mar\xc3\xa7 de 2013, \xc3\xa9s la impulsora de la muse\xc3\xaftzaci\xc3\xb3 i l'obertura al p\xc3\xbablic del mas com a casa d'artista. La integren la Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3, la Successi\xc3\xb3 Mir\xc3\xb3 \xe2\x80\x93en representaci\xc3\xb3 de la fam\xc3\xadlia de l'artista\xe2\x80\x93 i l'Ajuntament de Mont-roig amb l'objectiu de recuperar el mas i col\xc2\xb7locar-lo definitivament en el mapa mironi\xc3\xa0 com a refer\xc3\xa8ncia per entendre l'origen de la seva obra._NEWLINE_Actualment, l'alcalde de Mont-roig, Ferran Pellicer, presideix el patronat de la Fundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3, els membres del qual s\xc3\xb3n: Joan Punyet Mir\xc3\xb3, Lola Fern\xc3\xa1ndez, Jaume Freixa, Rosa Maria Malet, Joan Gardy Artigas, Miquel Anguera i Joan M. Coronas Guinart, en qualitat de secretari._NEWLINE_La Fundaci\xc3\xb3 Joan Mir\xc3\xb3 aporta al projecte els seus coneixements sobre gesti\xc3\xb3 d'espais culturals i l'obra de l'artista, i \xc3\xa9s l'ens encarregat de tutelar el proc\xc3\xa9s museogr\xc3\xa0fic. Els descendents de Mir\xc3\xb3, propietaris del mas, reforcen la seva relaci\xc3\xb3 amb la terra que va veure cr\xc3\xa9ixer Mir\xc3\xb3 com a artista aportant la cessi\xc3\xb3 del mas i el material que hi cont\xc3\xa9, i recolzant el projecte amb la documentaci\xc3\xb3 i el material necessaris. L'Ajuntament de Mont-roig, per la seva banda, vetlla pels treballs de camp i els projectes t\xc3\xa8cnics d'adequaci\xc3\xb3 i rehabilitaci\xc3\xb3, i coordina la campanya de finan\xc3\xa7ament del projecte._NEWLINE_Durant el 2014, la Fundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3 contacta amb tres estudis d'arquitectura per tal de convidar-los participar en un concurs d'idees per elaborar l'avantprojecte museogr\xc3\xa0fic i arquitect\xc3\xb2nic del Mas Mir\xc3\xb3. Els estudis Varis Arquitectes, Estudi Toni Giron\xc3\xa8s i RCR Arquitectes concorren en aquesta fase preliminar amb tres propostes d'inter\xc3\xa8s i v\xc3\xa0lua remarcables._NEWLINE_Finalment, la Fundaci\xc3\xb3 Mas Mir\xc3\xb3 demana a RCR Arquitectes i Varis Arquitectes que treballin plegats en un projecte definitiu que fusioni algunes de les virtuts principals de cadascun dels dissenys. El resultat \xc3\xa9s una proposta muse\xc3\xadstica innovadora que integra de forma equilibrada els diversos espais interiors i exteriors de la finca per tal de recrear la vida de Joan Mir\xc3\xb3 a la masia i transmetre al visitant el lligam emotiu i creatiu de l'artista amb aquella terra."