b'\n_START_ARTICLE_\nEfecte F\xc3\xb6hn\n_START_SECTION_\nFonament f\xc3\xadsic\n_START_PARAGRAPH_\nPer entendre el fonament f\xc3\xadsic cal con\xc3\xa8ixer, comprendre i aplicar la funci\xc3\xb3 matem\xc3\xa0tica que descriu la Llei dels gasos ideals. En trobar un obstacle muntanyenc, els vents (l\'aire) s\xc3\xb3n obligats a ascendir pel vessant de sobrevent. Aquest ascens va acompanyat d\'una davallada de la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica i aix\xc3\xb2 provoca la condensaci\xc3\xb3 de la humitat continguda en l\'aire. En conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, formen n\xc3\xbavols o boires que produeixen precipitacions, que els fan perdre la humitat a la vegada que la condensaci\xc3\xb3 del vapor d\'aigua allibera calor. _NEWLINE_En baixar pel vessant oposat s\xc3\xb3n escalfats considerablement, ja que en tornar a augmentar la pressi\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica recuperen la calor perduda en l\'expansi\xc3\xb3 i es comporten com a vents secs i c\xc3\xa0lids. Si a m\xc3\xa9s, s\xc3\xb3n vents procedents del sud, com passa als Alps, l\'efecte \xc3\xa9s encara m\xc3\xa9s pronunciat.\n_START_SECTION_\nEfectes\n_START_PARAGRAPH_\nSota els efectes d\'un vent de tipus F\xc3\xb6hn augmenten molt la temperatura i l\'evaporaci\xc3\xb3, mentre que disminueix la humitat. Acostuma a produir incendis i la fosa de la neu, i afecta profundament els \xc3\xa9ssers vius, sobretot les plantes. _NEWLINE_Els vents d\'aquest tipus tamb\xc3\xa9 se\'ls coneix com a "menjadors de neu" o "traganeus" per la seva capacitat de fer fondre la neu o sublimar-la r\xc3\xa0pidament i produir allaus. Aquesta habilitat per fondre la neu \xc3\xa9s causada no nom\xc3\xa9s per les altes temperatures, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 la baixa humitat relativa de la massa d\'aire desposse\xc3\xafda de la humitat per precipitaci\xc3\xb3 orogr\xc3\xa0fica en el vessant de contravent de la muntanya. _NEWLINE_Aquest vent no \xc3\xa9s exclusiu de les regions que exemplificarem posteriorment, sin\xc3\xb3 que a gaireb\xc3\xa9 totes les contrades muntanyenques del m\xc3\xb3n bufa un dia o altre._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix els F\xc3\xb6hn propicien una r\xc3\xa0pida propagaci\xc3\xb3 dels incendis. Aix\xc3\xb2 va oc\xc3\xb3rrer, per exemple, el 1941 en la ciutat de Santander (Cant\xc3\xa0bria), on un fort vent sec del sud va propagar un devastador incendi que va arrasar gran part de la capital c\xc3\xa0ntabra.\n_START_SECTION_\nOrigen del nom\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom Foehn (alemany: F\xc3\xb6hn, pronunciat [\xcb\x88f\xc3\xb8\xcb\x90n]) prov\xc3\xa9 dels Alps. Originari del llat\xc3\xad (Ventus) Favonio, un vent suau a l\'oest del qual Favoni n\'era la personificaci\xc3\xb3 romana. El terme probablement fou incorporat a l\'alemany del romanx favuogn o fuogn, adoptat per l\'alt alemany antic com a ph\xc5\x8dnno. Als Alps del Sud, el fenomen \xc3\xa9s conegut com a f\xc3\xb6hn i tamb\xc3\xa9 en la seva forma arpitana (feun), italiana (favonio) i eslovena (fen). La paraula alemanya "Fon" (sense la "H", per\xc3\xb2 pronunciada igual), una marca vulgaritzada, tamb\xc3\xa9 vol dir "eixugador de cabells", i la forma "phon" s\'utilitza en algunes zones de parla francesa de Su\xc3\xafssa i el nord d\'It\xc3\xa0lia en aquest sentit tamb\xc3\xa9.'