b'\n_START_ARTICLE_\nSolitud\n_START_SECTION_\nArgument\n_START_PARAGRAPH_\nL\'obra tracta l\'itinerari vital i interior de Mila, la protagonista, fins que s\'arriba a con\xc3\xa8ixer a ella mateixa. A la manera de les novel\xc2\xb7les modernistes, \xc3\xa9s una hist\xc3\xb2ria d\'autoconstrucci\xc3\xb3 i descobriment de la pr\xc3\xb2pia personalitat. Mila \xc3\xa9s una dona insatisfeta amb la seva relaci\xc3\xb3 matrimonial; el seu marit \xc3\xa9s un home gandul i amb poca personalitat, a qui ha de seguir per fer-se c\xc3\xa0rrec d\'una ermita en una muntanya solit\xc3\xa0ria i abrupta. La profunda insatisfacci\xc3\xb3 que pateix la porta al desequilibri emocional, que intenta pal\xc2\xb7liar amb les relacions personals que mant\xc3\xa9 amb altres personatges, sobretot amb el pastor. Relacions marcades per la cerca de l\'amor, l\'instint maternal i el desig de formar part d\'alguna cosa. El coneixement de la seva pr\xc3\xb2pia personalitat, que assolir\xc3\xa0 al final de la novel\xc2\xb7la, li suposar\xc3\xa0 assumir la pr\xc3\xb2pia solitud per poder iniciar una altra vida o poder-la canviar profundament.\n_START_SECTION_\nLes seves influ\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una novel\xc2\xb7la simb\xc3\xb2lica que fuig del realisme descriptiu i selecciona elements de la realitat per transformar-los en s\xc3\xadmbols. No pret\xc3\xa9n descriure ni fotografiar la realitat de la seva protagonista, sin\xc3\xb3 tan sols suggerir-la amb la seva pr\xc3\xb2pia mirada i des del seu punt de vista. El primer s\xc3\xadmbol n\'\xc3\xa9s la muntanya que, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s d\'exercir de marc, simbolitza les dificultats de la vida amb la seva dif\xc3\xadcil ascensi\xc3\xb3 i la dificultat de la vida als cims. Altres personatges com el pastor, Gaiet\xc3\xa0, i l\'\xc3\x80nima tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n s\xc3\xadmbols. _NEWLINE_El pastor exerceix la funci\xc3\xb3 de guia de Mila en aquesta mirada cap al seu interior. El pastor \xc3\xa9s un creador, un personatge fet a si mateix, un artista, un guia nietzschi\xc3\xa0. Les converses amb el pastor la reconforten i l\'ajuden a no sentir-se tan buida ni sola._NEWLINE_L\'\xc3\x80nima simbolitza els instints terrenals, la barbaritat dels \xc3\xa9sser humans, la seva irracionalitat m\xc3\xa9s amagada, profunda i instintiva. _NEWLINE_Amb el personatge de Mila, es pot observar que hi ha una influ\xc3\xa8ncia ibseniana: nom\xc3\xa9s qui s\'ha fet fort en el coneixement -sempre dolor\xc3\xb3s- de la realitat pot restar sol, i a Mila li passa aix\xc3\xb2; a partir de tot el que ha patit, s\'ha fet forta i s\'enfronta al seu m\xc3\xb3n real.\n_START_SECTION_\nL\'estil de la novel\xc2\xb7la\n_START_PARAGRAPH_\nUn dels trets caracter\xc3\xadstics d\'aquesta novel\xc2\xb7la \xc3\xa9s el llenguatge. L\'\xc3\xbas d\'una llengua viva i expressiva que utilitza diverses varietats i registres per a donar m\xc3\xa9s vivesa al relat i diferenciar l\'estil dels personatges. Aix\xc3\xad, per exemple, el pastor utilitza una parla singular, t\xc3\xadpica de les altes muntanyes i molt rica en expressions, rondalles i cultura popular.\n_START_SECTION_\nEls personatges\n_START_PARAGRAPH_\nS\'estableix un triangle narrador-protagonista-lector, en qu\xc3\xa8 aquest darrer descobreix qu\xc3\xa8 hi ha m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de les meres aparences de la realitat i ho fa al mateix temps que Mila i mitjan\xc3\xa7ant els seus estats d\'\xc3\xa0nim. L\'argument comen\xc3\xa7a in media res, quan la dona i Maties, el seu recent marit, inicien l\'ascens a la muntanya on faran d\'ermitans. El medi muntanyenc advers, la figura deforme i monstruosa de l\'\xc3\x80nima -ca\xc3\xa7ador furtiu s\xc3\xadmbol del mal i vinculat a l\'est\xc3\xa8tica decadent de la lletjor-, el capteniment bestial de la multitud i l\'aband\xc3\xb3 del marit enfonsen Mila en el dolor. L\'agressi\xc3\xb3 de l\'entorn es deu a la manca d\'individualitzaci\xc3\xb3 de la seva personalitat, constitu\xc3\xafda encara per mat\xc3\xa8ria inerta. El pastor, s\xc3\xadmbol del b\xc3\xa9 i de l\'artista modernista, representa la for\xc3\xa7a creadora primig\xc3\xa8nia -encarna la teoria de la "Paraula Viva" de Maragall- i exerceix la funci\xc3\xb3 de guia de Mila, que, amb el seu suport i els seus ensenyaments (la inicia en els secrets de la natura), troba la pr\xc3\xb2pia identitat personal. L\'acci\xc3\xb3 transformadora que exerceix la dona en netejar l\'ermita abandonada \xc3\xa9s una met\xc3\xa0fora de la creaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica -ordenaci\xc3\xb3 de la realitat ca\xc3\xb2tica- i les rondalles que el pastor li explica en el dialecte muntanyenc signifiquen la for\xc3\xa7a creadora que, en traduir en paraules l\'emoci\xc3\xb3 que desvetlla la contemplaci\xc3\xb3 de la natura, desperten en ella una nova consci\xc3\xa8ncia superior. Amb la visi\xc3\xb3 del paisatge, descrit com un quadre decadentista, i la seva integraci\xc3\xb3 en el mateix esperit, la protagonista, despr\xc3\xa9s que ha estat v\xc3\xadctima d\'esdeveniments tr\xc3\xa0gics, capta la realitat per via intu\xc3\xaftiva. La davallada de Mila des de la muntanya a la terra baixa, sola per elecci\xc3\xb3 personal, aporta la significaci\xc3\xb3 final de la novel\xc2\xb7la, enfrontar-se per si mateixa a la resta de l\'exist\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nAdaptacions\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1944 s\'estren\xc3\xa0 la primera adaptaci\xc3\xb3 cinematogr\xc3\xa0fica de la novel\xc2\xb7la Solitud, sota el t\xc3\xadtol Adversidad i dirigida per Miquel Iglesias i Bonns. Es tracta d\'una adaptaci\xc3\xb3 lliure de l\'obra de V\xc3\xadctor Catal\xc3\xa0, en qu\xc3\xa8 el matrimoni format per M\xc3\xb2nica i Mat\xc3\xadas viu apartat del poble i dedicat a la conservaci\xc3\xb3 d\'una vella ermita. M\xc3\xb3nica t\xc3\xa9 dos admiradors que es barallen i l\'un acaba matant i robant a l\'altre. Aquest succ\xc3\xa9s serveix per tornar a unir el matrimoni._NEWLINE_Tractant-se d\'un film a contracorrent i malgrat els temors dels productors, la censura no va posar gaires inconvenients i Iglesias aconsegu\xc3\xad fer un dels primers films basats en obres de la literatura catalana en el context franquista._NEWLINE_Entre els anys 1990 i 1991 s\'estren\xc3\xa0 una segona adaptaci\xc3\xb3. Solitud \xc3\xa9s el primer llarg del director Rom\xc3\xa0 Guardiet i Berg\xc3\xa9. En aquesta pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, Guardiet aconsegueix aprofundir en els sentiments humans a trav\xc3\xa9s de la m\xc3\xbasica descriptiva i una representaci\xc3\xb3 realista de costums i formes de viure que semblen perduts, juntament amb un ritme narratiu lent i minuci\xc3\xb3s. A difer\xc3\xa8ncia de la versi\xc3\xb3 anterior de Miquel Iglesias, el director desdramatitza els esdeveniments argumentals de la novel\xc2\xb7la per utilitzar-los com a punts de refer\xc3\xa8ncia.'