b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria de la Bovera\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc de la Bovera es coneix des de l'any 1176. Inicialment hi havia un grup de devots, probablement homes i dones, tot i que no queda clar si en aquells temps es tractava d'una comunitat mixta, com la primitiva de Vallbona, o de dues comunitats properes per\xc3\xb2 separades. El 1190, el cavaller Pere de T\xc3\xa0rrega decid\xc3\xad fundar-hi un monestir (sota la protecci\xc3\xb3 de Vallbona de les Monges.) on consta que, el 1195, la seva filla, Elisenda de T\xc3\xa0rrega n'era l'abadessa. \xc3\x89s probable, tot i que no es conserva documentaci\xc3\xb3, que la Bovera es form\xc3\xa9s amb monges procedents de Vallbona i que depengu\xc3\xa9s d'aquest monestir. All\xc3\xb2 que no es pot negar \xc3\xa9s la relaci\xc3\xb3 de la Bovera -i despr\xc3\xa9s Vallsanta- amb el cenobi de Vallbona, atesa la proximitat geogr\xc3\xa0fica i el paper directriu d'aquest darrer convent._NEWLINE_Per falta d'aigua al cenobi, part de la comunitat establerta a la Bovera va anar el 1231 a fundar el monestir de Santa Maria de Valldaura d'Olvan (Bergued\xc3\xa0), mentre que altres, el 1237, institu\xc3\xafren un nou convent no gaire lluny de la Bovera, a un lloc que s'anomen\xc3\xa0 Santa Maria de Vallsanta, actualment en ru\xc3\xafnes, situat al mateix terme de Guimer\xc3\xa0 per\xc3\xb2 al fons de la vall del riu Corb., de manera que el 1246 ja no hi havia comunitat al primer monestir. _NEWLINE_Les causes del canvi d'ubicaci\xc3\xb3 es poden atribuir a la recerca d'un lloc m\xc3\xa9s c\xc3\xb2mode i a la pobresa i la manca d'aigua que patien a la Bovera (s\xc3\xb3n molts els casos de monestirs cistercencs, masculins i femenins, que hagueren de variar el primitiu empla\xc3\xa7ament). Tamb\xc3\xa9 es pot relacionar amb el fet que les valls s'adeien m\xc3\xa9s amb l'esperit dels cistercencs que no pas les emin\xc3\xa8ncies del terreny (Bernardus vallem amat). Tampoc la disposici\xc3\xb3 de la Bovera no presentava l'estructura del  t\xc3\xadpic monestir del Cister, ja que tenia una torre fortificada, una galeria en comptes de claustre..._NEWLINE_Quan la Bovera fou abandonat per les monges continu\xc3\xa0 essent un santuari cedit a persones devotes de la Mare de D\xc3\xa9u, que l'habitaren com a anacoretes. El santuari era fortificat i tenia una torre habitaci\xc3\xb3. Fou un lloc de molta devoci\xc3\xb3 entre la gent de la contrada i afavorit per donacions de la noblesa, com ho reflecteix la porxada del segle XV, amb escuts, que es conserva a l'exterior de l'esgl\xc3\xa9sia. A la Bovera es venerava una Verge que fou trobada per una pastor llaurant amb els bous, d'on li ve el nom. Del segle XV es conserva un retaule dedicat a la Mare de D\xc3\xa9u, obra de Francesc Solives, pintor banyol\xc3\xad deixeble de Jaume Huguet, que actualment s'exposa al Museu Episcopal de Vic.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl primitiu cenobi cistercenc tenia una petita esgl\xc3\xa9sia, que fou enderrocada en el segle\xc2\xa0xviii, en construir-se l'actual. Era una construcci\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nica, del segle XII, a la qual s'afegiren probablement en el XIII capelles laterals als dos costats del presbiteri. De les construccions antigues es conserva algun element com per exemple la part baixa de l'edifici de la torre\xe2\x80\x91habitaci\xc3\xb3, de carreus rectangulars ben tallats. Per\xc3\xb2 la pe\xc3\xa7a m\xc3\xa9s interessant \xc3\xa9s un porxo format per quatre arcs de mig punt sostinguts per cinc columnes. Aquesta pe\xc3\xa7a podria pert\xc3\xa0nyer a una ala del claustre, per\xc3\xb2 sembla m\xc3\xa9s probable que fos una galeria de la primitiva esgl\xc3\xa9sia, dubte que resulta dif\xc3\xadcil d'aclarir perqu\xc3\xa8 ha perdut la seva ubicaci\xc3\xb3 origin\xc3\xa0ria; tanmateix, Puig dibuixa sobre el pl\xc3\xa0nol la primitiva esgl\xc3\xa9sia i hi encaixa els quatre arcs conservats, que es disposen, a manera de galeria, tot al llarg del costat sud._NEWLINE_Cada una de les arcades de la porxada est\xc3\xa0 sostinguda per cinc columnes, tres exemptes i dues adossades; les columnes s\xc3\xb3n quadruplicades, amb els corresponents capitells que formen una sola pe\xc3\xa7a tronco-piramidal. La majoria presenten decoraci\xc3\xb3 her\xc3\xa0ldica: sis escuts amb les armes dels Alemany, i una creu. Tant per la utilitzaci\xc3\xb3 de l'her\xc3\xa0ldica, com per la tipologia, els capitells corresponen a mitjan segle\xc2\xa0xiii, els moments finals del monestir de la Bovera._NEWLINE_Les diferents obres de reforma van afectar l'edifici original, del qual nom\xc3\xa9s se'n conserva part d'una galeria de claustre rom\xc3\xa0nic de finals del XII o principis del XIII, que es troba a l'interior de la casa de l'ermit\xc3\xa0, on tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n visibles les restes d'una antiga torre de defensa aixecada el 1438. A finals del segle XV es restaur\xc3\xa0 el conjunt del santuari. D'aquesta \xc3\xa8poca daten el retaule de la Mare de D\xc3\xa9u de la Bovera, de Francesc Olives (1481, avui al Museu Episcopal de Vic), i el p\xc3\xb2rtic renaixentista de la casa de l'ermit\xc3\xa0, constru\xc3\xaft potser ja al segle XVI L'any 1588, l'arquebisbe de Tarragona Joan Ter\xc3\xa8s i Borrull col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 en les reformes de l'ermita. _NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia adossada a la casa de l'ermit\xc3\xa0, fou bastida de bell nou entre 1726 i 1730 per Ramon Nicolau, mestre d'obres de Guimer\xc3\xa0, per enc\xc3\xa0rrec dels ducs d'Ixart, senyors del lloc. \xc3\x89s un edifici barroc d'una nau amb dues capelles laterals per banda, presbiteri poligonal i volta de can\xc3\xb3 amb llunetes. La fa\xc3\xa7ana, feta amb carreus ben tallats, reaprofitats de la construcci\xc3\xb3 anterior, t\xc3\xa9 un portal de tipus classicista, amb front\xc3\xb3 partit. Finalment, el 1799 fou refeta la casa de l'ermit\xc3\xa0, aprofitant materials antics i integrant els elements ja esmentats. Deshabitat des del 1965, actualment s'hi fan obres de consolidaci\xc3\xb3 i restauraci\xc3\xb3._NEWLINE_La imatge g\xc3\xb2tica de la Mare de D\xc3\xa9u de la Bovera que es pot veure a l'altar major \xc3\xa9s una c\xc3\xb2pia de la original, d'alabastre policromat i realitzada al segle XV, que actualment es guarda a una casa particular. Al seu interior es conserven dos retaules del segle XVIII, un a la segona capella de l'esquerra i l'altre a la de la dreta. Estan fets d'estuc policromat."