b"\n_START_ARTICLE_\nJames G. Birney\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill d'un irland\xc3\xa8s episcopal del mateix nom a Danville (Kentucky), James G. Birney va perdre la seva mare quan era petit. Ell i la seva germana foren educats per la seva tieta que havia vingut d'Esc\xc3\xb2cia quan el seu pare li ho havia demanat. El 1795, les dues germanes del seu germ\xc3\xa0 i les seves fam\xc3\xadlies havien migrat des d'Irlanda a granges a prop de la seva casa. La majoria dels familiars de la seva mare tamb\xc3\xa9 havien migrat a prop, assentant-se en altres zones del Comtat de Mercer (Kentucky). A la seva infantesa va veure l'esclavitud des de moltes perspectives. Tot i que el seu pare va lluitar perqu\xc3\xa8 l'estat de Kentucky no s'un\xc3\xads a la Uni\xc3\xb3 com un estat esclavista, quan els seus esfor\xc3\xa7os van ser en va, va decidir que, aboliria l'esclavitud i que una persona nom\xc3\xa9s pogu\xc3\xa9s tenir esclaus si els tractava de manera humanit\xc3\xa0ria. Altres membres de la seva fam\xc3\xadlia van refusar de tenir esclaus. Per exemple, la tieta que els havia cuidat no tenia esclaus i pagava els seus servents. Birney rebre el seu primer esclau als sis anys. De totes maneres, va estar sota la influ\xc3\xa8ncia de professors i amics anti-esclavistes. Per exemple, va acudir a molts sermons de David Barrow, un abolicionista baptista.\n_START_SECTION_\nEstudis\n_START_PARAGRAPH_\nQuan Birney tenia onze anys va ser enviat a la Universitat Transylvania de Lexington (Kentucky) i va retornar a casa seva dos anys despr\xc3\xa9s per estudiar a una escola acabada d'inaugurarse, que estava dirigida per un presbiteri\xc3\xa0 a Dansville. A all\xc3\xa0 es va especialitzar en ci\xc3\xa8ncies. El 1808, va comen\xc3\xa7ar a estudiar al College of New Jersey (Actual Universitat de Princeton), quan tenia disset anys. Va estudiar-hi filosofia pol\xc3\xadtica, l\xc3\xb2gica i filosofia moral. Entre els seus professors, ell va destacar a George M. Dallas. El director de l'escola, Samuel Stanhope Smith, que tamb\xc3\xa9 fou el seu professor, era antiesclavista. Aquest creia que l'esclavitud no tenia base moral, tot i que no criticava els drets dels propietaris. El 1810 Birney s'hi va graduar._NEWLINE_Quan va tornar a Danville va treballar per la campanya del pol\xc3\xadtic Henry Clay durant un mes. Despr\xc3\xa9s, va comen\xc3\xa7ar a estudiar dret a l'oficina d'Alexander J. Dallas, a Filad\xc3\xa8lfia. En aquesta \xc3\xa8poca va fer amics entre la comunitat de qu\xc3\xa0quers.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa0ctica de l'advocacia\n_START_PARAGRAPH_\nEl maig del 1814 Birney va tornar a la seva ciutat i va esdevenir l'advocat del banc local. A aquella \xc3\xa8poca, l'economia de Kentucky era pobre, ja que la Guerra Anglo-Americana de 1812-1815 havia causat  una crisi en el comer\xc3\xa7 de l'estat. _NEWLINE_Seguint les passes del seu pare, Birney va esdevenir un francma\xc3\xa7\xc3\xb3 i un membre del consell local de Danville. Aix\xc3\xad, va arribar a ser part de l'elit social de la seva ciutat. Tamb\xc3\xa9 es va enamorar d'Agatha McDowell, amb qui es va casar l'1 de febrer del 1816. En el casament, la parella va febrer esclaus del seu pare i el seu sogre. Com que Birney encara no havia desenvolupat les seves idees abolicionistes, els va acceptar.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica a Kentucky\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1815 va tornar a participar en la campanya electoral de Henry Clay, que es va presentar a les eleccions pel Congr\xc3\xa9s dels Estats Units. Tamb\xc3\xa9 va fer campanya a favor de George Madison, que es presentava per a ser governador de Kentucky. En aquells moments la seva orientaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica estava d'acord amb el Partit Democr\xc3\xa0tic-Republic\xc3\xa0 dels Estats Units. El 1816, Birney va obtenir un esc\xc3\xb3 a l'Assemblea General de Kentucky, representant el Comtat de Mercer i va esdevenir membre de la Casa de Representants de Kentucky als vint-i-quatre anys. _NEWLINE_Bierney es va oposar a una llei que es volia votar per a fer que es poguessin tornar els esclaus fugitius capturats a Ohio i Indiana a Kentucky per\xc3\xb2 fou derrotat. Com que va veure que tenia poc futur en la pol\xc3\xadtica de Kentucky, Birney va decidir anar a Alabama amb l'esperan\xc3\xa7a de comen\xc3\xa7ar una carrera pol\xc3\xadtica.\n_START_SECTION_\nA Alabama\n_START_PARAGRAPH_\nEl febrer del 1818 va anar a viure amb la seva fam\xc3\xadlia al Comtat de Madison (Alabama), a on va comprar una plantaci\xc3\xb3 de cot\xc3\xb3 i esclaus, la majoria dels quals els va portar de Kentucky. El 1819, Birney va esdevenir membre de la Casa de Representants d'Alabama representant aquest comtat. A all\xc3\xa0 va ajudar a fer una llei que ajudava els esclaus fent que el seu amo i els que hi estaven relacionats no poguessin formar part dels jurats que els jutgessin. Aix\xc3\xb2, juntament amb la seva oposici\xc3\xb3 al nomenament d'Andrew Jackson com a President dels Estats Units, va fer minvar les seves possibilitats futures en la pol\xc3\xadtica a Alabama. _NEWLINE_El 1823, despr\xc3\xa9s d'experimentar molts problemes amb la seva plantaci\xc3\xb3, Birney va anar a viure a Huntsville (Alabama) per a tornar a treballar d'advocat. Els seus problemes financers eren causats, en part, pel seu h\xc3\xa0bit de jugar a les apostes h\xc3\xadpiques. La majoria dels seus esclaus es van quedar a la plantaci\xc3\xb3 i nom\xc3\xa9s es va emportar a Huntsville el seu servent Michael, la seva dona i els seus tres fills. Fou acceptat al Col\xc2\xb7legi d'Advocats d'Alabama, alguns membres de la qual el van ajudar a la seva carrera pol\xc3\xadtica. Va decidir tancar la plantaci\xc3\xb3 i vendre els esclaus a un seu amic que sabia que oferiria un bon tracte als esclaus. Va obtenir l'estabilitat econ\xc3\xb2mica i es va construir una casa a Huntsville i va tornar a ser un membre de l'elit local._NEWLINE_El 1825 era un important advocat del nord d'Alabama. En els anys seg\xc3\xbcents ell sovint va treballar defensant a negres i va entrar a l'esgl\xc3\xa9sia presbiteriana. El 1829 els seus conciutadans els van elegir alcalde de Huntsville.\n_START_SECTION_\nAmerican Colonization Society\n_START_PARAGRAPH_\nEl seu fervor religi\xc3\xb3s tamb\xc3\xa9 el va fer canviar la seva postura sobre l'esclavitud. M\xc3\xa9s alienat dels pol\xc3\xadtics de l'administraci\xc3\xb3 Jackson, va descobrir la American Colonization Society el 1826. El 1829 hi fou introdu\xc3\xaft per Henry Clay i va esdevenir un dels primers partidaris de l'ACS. Ell creia en la possibilitat de solucionar els problemes dels negres lliures comen\xc3\xa7ant una col\xc3\xb2nia per a ells a Lib\xc3\xa8ria. El gener del 1830 va ajudar a crear la secci\xc3\xb3 de l'ACS a Huntsville._NEWLINE_Va fer un viatge a la Costa Est dels Estats Units per a buscar professors per la Universitat d'Alabama. Va visitar Filad\xc3\xa8lfia, Nova Brunswick, Nova York, New Haven, Boston, Ohio i Kentucky. Va tornar a Alabama amb moltes recomanacions. Aquest mateix any va trencar amb Henry Clay i va deixar de fer campanya pel Partit Democr\xc3\xa0tic-Republic\xc3\xa0._NEWLINE_El 1831 va comen\xc3\xa7ar a considerar migrar a Illinois perqu\xc3\xa8 els seus fills visquessin en un estat lliure, per\xc3\xb2 no ho va fer. El 1932, l'American Colonization Society li va oferir un lloc com a agent que viatg\xc3\xa9s pel Sud promovent la seva causa i ho va acceptar. Va organitzar la marxa de colonitzadors a Lib\xc3\xa8ria i va escriure assajos defensant-ho. Per\xc3\xb2 de seguida va comen\xc3\xa7ar a dubtar l'efectivitat d'aquesta pol\xc3\xadtica i pass\xc3\xa0 a dubtar sobre l'acceptabilitat mateixa de l'esclavitud. El 1832 va tornar a Danville.\n_START_SECTION_\nAbolicionista\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1833 va llegir un article signat per moltes organitzacions cristianes que repudiaven els principis de l'American Colonization Society i que defensaven l'abolici\xc3\xb3 immediata de l'esclavitud. Aix\xc3\xad, ell, pass\xc3\xa0 a defensar que l'esclavitud s'havia d'abolir d'una vegada per totes. Inspirat en la correspond\xc3\xa8ncia i les discussions amb Theodore Weld el 1834 es va declarar com abolicionista.\n_START_SECTION_\nCincinnati\n_START_PARAGRAPH_\nA l'agost del 1835 Birney va visitar  Cincinnati per a fer contactes amb membres del moviment abolicionista. A all\xc3\xa0 va comen\xc3\xa7ar a escriure pel diari The Gazette, ja que el seu director, tot i no estar a favor dels drets dels negres, defensava la llibertat de premsa. A l'octubre del mateix any, ell i la seva fam\xc3\xadlia van migrar a Cincinnati, Ohio per a preparar l'edici\xc3\xb3 del seu peri\xc3\xb2dic setmanal abolicionista, The Philanthropist. Des del principi, ell i el peri\xc3\xb2dic foren objecte de controv\xc3\xa8rsies. El Louisville Journal va escriure un editorial que l'atacava directament i el 1836 li van espatllar les premses del diari. Tot i aix\xc3\xb2, escriure per aquest diari el va ajudar a desenvolupar les idees per a lluitar contra l'esclavitud a trav\xc3\xa9s de la legislaci\xc3\xb3. El 1837 va entrar a la Societat Antiesclavista Estatunidenca i va marxar amb la seva fam\xc3\xadlia a Nova York\n_START_SECTION_\nPartit de la Llibertat\n_START_PARAGRAPH_\nAmb el cisme de la Societat Antiesclavista Estatunidenca el 1840, Birney es va oposar a la igualtat de les dones en l'entitat. El mateix any, el nou Partit de la Llibertat, va nomenar Birney candidat presidencial a les eleccions estatunidenques del 1840. Preveient que no guanyaria, per\xc3\xb2, va anar a la Internacional Antiesclavista de Londres. Fou el seu vicepresident i va difondre els seus escrits a Anglaterra. Quan va tornar, el Partit de la Llibertat va utilitzar la seva experi\xc3\xa8ncia legal per ajudar a defensar negres i esclaus fugitius. El 1844 el partit el va tornar a triar com a presidenciable.\n_START_SECTION_\nMichigan\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1841 va migrar a  Michigan amb la seva nova esposa i fam\xc3\xadlia. Primer a Saginaw i despr\xc3\xa9s a Bay City, ciutat en la qual va participar en la seva planificaci\xc3\xb3. A all\xc3\xa0 es va fer el Birney Park en el seu honor. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s de participar en les eleccions presidencials dels anys 1840 i 1844, el 1845 va rebre 3023 vots a les eleccions a governador de Michigan. Birney va viure a aqu\xc3\xad fins al 1855, quan va marxar cap a la Costa Est.\n_START_SECTION_\nPar\xc3\xa0lisis final de la seva vida p\xc3\xbablica i mort\n_START_PARAGRAPH_\nL'agost del 1845 va patir par\xc3\xa0lisi causada per la caiguda d'un cavall. Aix\xc3\xb2 va afectar la seva vida i va acabar la seva carrera p\xc3\xbablica i la seva involucraci\xc3\xb3 amb el moviment abolicionista. Va morir a Nova Jersey el 1857 en un assentament comunal envoltat d'amics abolicionistes com Theodore Weld, Angelina Grimke Weld i Sarah Grimke, quan estava conven\xc3\xa7ut que caldria la guerra per acabar amb l'esclavitud. Fou enterrat al cementiri de Williamsburg a Groveland (Nova York), la casa de la fam\xc3\xadlia de la segona dona. El 1841 s'havia casat amb Elizabeth Potts Fitzhugh, amb qui va tenir una filla que va morir de nena."