b"\n_START_ARTICLE_\nMass\xc3\xads del Montgr\xc3\xad\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl mass\xc3\xads del Montgr\xc3\xad \xc3\xa9s un aflorament de roca calc\xc3\xa0ria elevat per diverses falles orientada d'est a oest, que s'al\xc3\xa7\xc3\xa0 al mateix temps que la serralada del Pirineu (orog\xc3\xa8nesi alpina). Els seus estrats foren sedimentats en la conca oce\xc3\xa0nica dels Pirineus durant el Mesozoic. Aquests estrats sembla que lliscaren sobre les f\xc3\xa0scies del Keuper de tipus argilosos-guixencs que actuaren com a lubrificants originant un encavalcament sobre materials eocens. Els estrats calcaris que conformen el mass\xc3\xads estan fortament tectonitzats (sinclinals del Mas Sec- Puig d'en Lleial i del Muntanya d'Ull\xc3\xa0-Montgr\xc3\xad-Montpl\xc3\xa0, m\xc3\xbaltiples falles normals) i van de per\xc3\xadodes des del Santoni\xc3\xa0 (Cretaci) fins al Lias (Jur\xc3\xa0ssic) i inclouen materials d'argil\xc2\xb7la margosa, margues, dolomies i calc\xc3\xa0ries_NEWLINE_Envoltant aquest front d'encavalcament de forma cont\xc3\xadnua des de Bellcaire d'Empord\xc3\xa0 fins a la Meda Gran i en cotes inferiors als esparsos afloraments del Keuper hi ha f\xc3\xa0cies de l'Eoc\xc3\xa8 Superior que contenen argiles, gresos i conglomerats. Baixant de cota tamb\xc3\xa9 es troben formacions de peu de mont per meteoritzaci\xc3\xb3 dels materials calcaris. En cotes m\xc3\xa9s baixes ja sota l'influx dels flux h\xc3\xaddric del Ter hi ha sediments del Quaternari (Plistoc\xc3\xa8 i Holoc\xc3\xa8) que varien en la mida del gra que varia des de la grava fins al llim. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 pertanyents al Quaternari hi ha formacions e\xc3\xb2liques que travessen el mass\xc3\xads pel centre, s\xc3\xb3n les anomenades Dunes de Torroella de sedimentaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica, que cobreixen les formacions calc\xc3\xa0ries cret\xc3\xa0ciques pr\xc3\xa0cticament dividint aquests afloraments per la meitat en direcci\xc3\xb3 nord-oest/sud-est des de l'Escala fins al sector de l'oest de Torre Vella i nord de Les Dunes (Torroella de Montgr\xc3\xad). Pel que fa a les dolines i avencs de la Muntanya Gran han estat reblits per argiles de terra rossa quatern\xc3\xa0ries. Aix\xc3\xad mateix s'ha descrit la pres\xc3\xa8ncia de restes d'un volc\xc3\xa0 en una d'aquestes dolines la de l'Aixart de la Conca, proper a la base LORAN aix\xc3\xad com un altre proper al Mas Ral. Pel que fa als cons volc\xc3\xa0nics han desaparegut per erosi\xc3\xb3. El de l'Aixart de la Conca inclou materials com el tuf i bretxes aix\xc3\xad com basalts d'olivina i ha estat datat que la seva formaci\xc3\xb3 correspon al Mioc\xc3\xa8 (23 - 5,3 milions d'anys), ja que travessa els materials mesozoics i eoc\xc3\xa8nics sedimentats amb anterioritat.\n_START_SECTION_\nLa pres\xc3\xa8ncia de l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl mass\xc3\xads del Montgr\xc3\xad ha estat utilitzat pels humans al llarg de la hist\xc3\xb2ria. La primera evidencia de pres\xc3\xa8ncia humana data del Paleol\xc3\xadtic inferior. S'han trobat restes d'aquesta ocupaci\xc3\xb3 al Cau del Duc i al Cau del Duc d'Ull\xc3\xa0, sent una de les restes singulars, el pic del Montgr\xc3\xad. Durant el Neol\xc3\xadtic fins a l'Edat dels metalls, els humans haurien deixat d'habitar les coves, per\xc3\xb2 les haurien aprofitat per fer-hi enterraments. En s\xc3\xb3n testimoni el Cau dels Ossos, el Cau d'en Calvet o el Cau de l'Olivar d'en Margall. Juntament amb els enterraments, s'hi ha trobat els respectius aixovars amb puntes de s\xc3\xadlex, peces de collarets i, fins i tot, alguna pe\xc3\xa7a d'or com \xc3\xa9s el cas del Cau del Tossal Gros. Durant la romanitzaci\xc3\xb3 es creu que s'haurien aixecat diferents vil\xc2\xb7les romanes a les faldes del mass\xc3\xads del Montgr\xc3\xad, d'acord amb les restes trobades als actuals paratges de la ermita de Santa Maria del Mar i Santa Maria del Palau. De fet aquestes dues edificacions s\xc3\xb3n la primera noticia que tenim de l'Edat mitjana al Mass\xc3\xads del Montgr\xc3\xad, ja com edificacions cristianes. Tanmateix, la petja m\xc3\xa9s significativa \xc3\xa9s el Castell del Montgr\xc3\xad, fortificaci\xc3\xb3 encarregada per Jaume II com a maniobre d'intimidaci\xc3\xb3 al Comtat d'Emp\xc3\xbaries, l'any 1294. El castell s'erigeix al cim del Montgr\xc3\xad i domina el pla. Malgrat tot, l'obra va restar inacabada (1301) a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la decad\xc3\xa8ncia del comtat emporit\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 n'\xc3\xa9s testimoni l'ermita de Santa Caterina (1390), fundada per tres monjos benedictins que van abandonar l'abadia de Montserrat per discrep\xc3\xa0ncies durant el Cisma d'Occident, trobant empar en la corona aragonesa i la Universitat de Torroella, favorables al papa d'Aviny\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de la mort dels monjos, la Universitat va assumir-ne la gesti\xc3\xb3 i, des de llavors, escull els seus responsables o pabordes, figura que avui dia es mant\xc3\xa9. L'ermita es va fer tant popular, que al segle XVI, Carles V va permetre demanar almoina pel temple. De fet, si es puja al Castell del Montgr\xc3\xad es poden observar, durant el recorregut, unes petites construccions, o capelletes, que juntament amb la creu que corona el coll formarien el recorregut d'una process\xc3\xb3, que dataria del segle XVII. A partir del segle XV, la intensificaci\xc3\xb3 de la pirateria faria construir diferents torres de senyal, com en s\xc3\xb3n testimoni la Torre Moratxa, al cim de Rocamaura o la Torre dels Moscats, a la falda del Montpl\xc3\xa0. _NEWLINE_Tanmateix no seria fins al segle XVII que aquesta es faria m\xc3\xa9s evident. A la falda de la carena nord-oest de la Muntanya d'Ull\xc3\xa0 es formarien dos nuclis de poblaci\xc3\xb3, Sobrestany i la Bolleria, agrupacions de masos dedicats al cultiu i la ramaderia. Aix\xc3\xb2 es deu al fet que la Universitat de Torroella d\xc3\xb3na perm\xc3\xads a l'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola i ramadera del Montgr\xc3\xad. Per aquesta ra\xc3\xb3, a partir del segle XVIII proliferaran els forns de cal\xc3\xa7, eixarts, cabanes de pedra seca i barraques, com a resultat d'una explotaci\xc3\xb3 vin\xc3\xadcola i d'oli. Malauradament, la plaga de la fil\xc2\xb7loxera i la compet\xc3\xa8ncia italiana fan que la majoria d'aquestes explotacions s'estronquin al segle XIX. El 1896 s'inicia l fixaci\xc3\xb3 de les dunes continentals que creuava el mass\xc3\xads de nord a sud. Paratge conegut amb el nom de les Dunes. Mitjan\xc3\xa7ant la plantaci\xc3\xb3 de pins i borr\xc3\xb3 es va evitar que la duna segu\xc3\xads avan\xc3\xa7ant fins al pla. Durant el segle XX, el Montgr\xc3\xad s'ha usat com a refugi durant la guerra civil (Cau de la Figuera, als peus del Montpl\xc3\xa0), com a explotaci\xc3\xb3 mineria (Muntanya d'Ull\xc3\xa0) i s'hi han construir dues bases militars a l'extrem litoral del mass\xc3\xads (una d'elles la base LORAN), actualment abandonades.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl r\xc3\xa8gim clim\xc3\xa0tic s'hi caracteritza per una baixa pluviositat estival i oscil\xc2\xb7lacions anuals de la temperatura poc acusades. El r\xc3\xa8gim de vents hi \xc3\xa9s eminentment de sentit N-NE. Gaudeix d'hiverns poc rigorosos amb una temperatura mitjana de 9\xc2\xa0\xc2\xb0C (gen.) i estius c\xc3\xa0lids 23\xc2\xa0\xc2\xb0C (jul.) (1960-1990)"