b"\n_START_ARTICLE_\nMeridiana solar\n_START_PARAGRAPH_\nLa meridiana solar \xc3\xa9s un instrument gnom\xc3\xb2nic que permet esbrinar el migdia solar. Entre altres usos astron\xc3\xb2mics s'emprava per esbrinar la durada de l'any tr\xc3\xb2pic. La mida requerida per a la seva instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3, que sol ser de diverses desenes de metres, requeria el segle\xc2\xa0xvi i XVII de monestirs i esgl\xc3\xa9sies per fer-la._NEWLINE_Tot i que el coneixement te\xc3\xb2ric per a la construcci\xc3\xb3 de meridianes ja era conegut en l'\xc3\xa8poca de Vitruvi. Ell mateix el descriu mitjan\xc3\xa7ant una construcci\xc3\xb3 geom\xc3\xa8trica que ja denomina Analema. Tal construcci\xc3\xb3 geom\xc3\xa8trica \xc3\xa9s descrita en el Llibre IX del seu Re architectura. Un dels te\xc3\xb2rics que va rellan\xc3\xa7ar el seu disseny i construcci\xc3\xb3 al segle\xc2\xa0xvi va ser Giovanni Domenico Cassini, que va perfeccionar els m\xc3\xa8todes descrits anteriorment introduint, a m\xc3\xa9s, la refracci\xc3\xb3 atmosf\xc3\xa8rica en els seus c\xc3\xa0lculs._NEWLINE_La idea subjacent en la construcci\xc3\xb3 de les meridianes \xc3\xa9s fer una perforaci\xc3\xb3 en un mur meridional (generalment denominat gn\xc3\xb2mon) i permetre que es formi un espot llumin\xc3\xb3s a l'interior. S'empren idees similars a les utilitzades en les c\xc3\xa0meres d'estenopeica. La perforaci\xc3\xb3 del mur sol ser doble perqu\xc3\xa8 el feix de llum \xc3\xa9s colime nom\xc3\xa9s en el pla meridi\xc3\xa0, aix\xc3\xad l'espot llumin\xc3\xb3s apareix nom\xc3\xa9s durant el migdia. El migdia al llarg dels diferents dies de l'any es mostra en un segment sobre el s\xc3\xb2l. Aquest segment ser\xc3\xa0 de major longitud com m\xc3\xa9s gran sigui l'elevaci\xc3\xb3 del gn\xc3\xb2mon. El sol sobre l'horitz\xc3\xb3, a cada dia de l'any, t\xc3\xa9 diferents altures i aix\xc3\xb2 permet tra\xc3\xa7ar una escala zodiacal que permeti saber la declinaci\xc3\xb3 solar. Els dies que corresponen a solsticis el sol es troba en els extrems, per exemple en el solstici d'estiu l'altura del sol \xc3\xa9s major i l'espot llumin\xc3\xb3s es col\xc2\xb7locar\xc3\xa0 a la zona m\xc3\xa9s propera, mentre que en el solstici d'hivern passa el contrari."