b"\n_START_ARTICLE_\nMax von Laue\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascut el 9 d'octubre de 1879 a la ciutat alemanya de Pfaffendorf (actualment Coblen\xc3\xa7a), va estudiar f\xc3\xadsica, qu\xc3\xadmica i matem\xc3\xa0tiques a les universitats d'Estrasburg, G\xc3\xb6ttingen i Munic, i fou deixeble de Max Planck. Posteriorment, a partir de l'any 1912, va ser professor de f\xc3\xadsica a la Universitat de Zuric i entre 1919 i 1943 director de f\xc3\xadsica te\xc3\xb2rica en la Universitat de Berl\xc3\xadn. Despr\xc3\xa9s de la seva jubilaci\xc3\xb3, l'any 1943, va rebre el nomenament de professor honorari en la Universitat de G\xc3\xb6ttingen.\n_START_SECTION_\nRecerca cient\xc3\xadfica\n_START_PARAGRAPH_\nVa desenvolupar un m\xc3\xa8tode per a amidar la longitud d'ona dels raigs X, utilitzant, per primera vegada, cristalls salins prims com a reticle de difracci\xc3\xb3, i arrib\xc3\xa0 a demostrar que aquests raigs eren de naturalesa an\xc3\xa0loga als de la llum, per\xc3\xb2 no visibles, ja que la seva longitud d'ona \xc3\xa9s extremadament curta. _NEWLINE_Va treballar sobre els diagrames, imatges sim\xc3\xa8triques, produ\xc3\xafdes en les plaques fotogr\xc3\xa0fiques pels raigs X que han sofert la reflexi\xc3\xb3 o la refracci\xc3\xb3 en un material cristal\xc2\xb7l\xc3\xad. Aix\xc3\xad mateix, tamb\xc3\xa9 va investigar en el camp de la teoria de la relativitat. _NEWLINE_L'any 1914, fou guardonat amb el Premi Nobel de F\xc3\xadsica pels seus descobriments de la difracci\xc3\xb3 dels raigs X a trav\xc3\xa9s de cristalls. Quan Alemanya va envair Dinamarca durant la Segona Guerra mundial, el qu\xc3\xadmic hongar\xc3\xa8s George de Hevesy va dissoldre les medalles dels premis Nobel Max von Laue i James Franck en aigua r\xc3\xa8gia, per a aix\xc3\xad evitar que els nazis les robessin, col\xc2\xb7locant aquesta soluci\xc3\xb3 en una prestatgeria del seu laboratori de l'Institut Niels Bohr. Despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra mundial, va tornar al laboratori i va precipitar l'or per a treure'l de la barreja. L'or va ser retornat a la Reial Acad\xc3\xa8mia de les Ci\xc3\xa8ncies de Su\xc3\xa8cia i la Fundaci\xc3\xb3 Nobel va lliurar noves medalles a von Laue i a Franck. _NEWLINE_Max von Laue es mor\xc3\xad el 24 d'abril de 1960 a Berl\xc3\xadn a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de les ferides produ\xc3\xafdes per un accident de cotxe del dia 8 d'abril.\n_START_SECTION_\nReconeixements\n_START_PARAGRAPH_\nEn honor seu, s'anomen\xc3\xa0 el cr\xc3\xa0ter Laue de la Lluna. El 12 d'octubre de 1990, s'anomen\xc3\xa0 l'asteroide (10762) von Laue en honor seu i fou descobert per Freimut B\xc3\xb6rngen i Lutz D. Schmadel."