b'\n_START_ARTICLE_\nJuan Garc\xc3\xada Su\xc3\xa1rez\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNo \xc3\xa9s clar el seu passat esquerr\xc3\xa0, ni tan solament que lluit\xc3\xa9s contra el cop d\'estat del 18 de juliol de 1936. S\xc3\xad que sembla que, cridat a files (com punts joves de la seva \xc3\xa8poca) va rebutjar la seva incorporaci\xc3\xb3, i va ser declarat pr\xc3\xb2fug. Aix\xc3\xb2 el va obligar a fugir. Conten que un conegut (potser motivat en difer\xc3\xa8ncies familiars) va propagar la seva vinculaci\xc3\xb3 esquerrana enfront dels al\xc3\xa7ats. Fet i fet, aquesta condici\xc3\xb3 de "comunista" va interessar tant als que el buscaven per pr\xc3\xb2fug (la qual cosa justificaria que pagu\xc3\xa9s pel seu "crim") com als qui van lluitar contra els militars rebels. D\'aquesta manera, la fugida venia a ser el germen d\'un mite usat com propaganda antifranquista. Durant la guerra fug\xc3\xad de Telde ajudat per un amic, i va treballar amb el seu nom per\xc3\xb2 amb malnom figurat (Juan "el Nuestro") en unes naus conserveres de peixos de Las Palmas, a la zona portu\xc3\xa0ria._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'uns anys (cap a 1947), i creient oblidat el seu "crim", va tornar a la seva casa familiar. All\xc3\xad va saber que realment que la seva fam\xc3\xadlia havia estat acorralada durant tot aquest temps, per a obligar-los a delatar el parador de Juan Garc\xc3\xada. Va romandre un temps en semiclandestinitat, fins que un regidor de l\'Ajuntament de Telde el denuncia a la Policia Municipal. El Cap de l\'Esquadra Municipal va reavivar l\'assetjament familiar a la mare i germanes de Juan, especialment per les nits. Posteriorment, va participar en l\'assetjament el Cap de la Zona Sud de la Falange. Descobert, va ser denunciat a la Gu\xc3\xa0rdia Civil amb qui va tenir una topada. Despr\xc3\xa9s d\'un tiroteig (es diu que la pistola l\'havia aconseguit "El Corredera" per un bescanvi en els seus anys de treball a Las Palmas) un dels gu\xc3\xa0rdies civils cau mort. Amb la seva fugida s\'acaba de forjar el mite, i el seu nom passa a ser usat tant pels perseguidors com pels grups de resist\xc3\xa8ncia comunista per a les seves respectives finalitats propagand\xc3\xadstiques. No obstant aix\xc3\xb2, \xc3\xa9s dif\xc3\xadcil que pugui considerar-se-li un lluitador antifranquista, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat una v\xc3\xadctima del sistema policial del r\xc3\xa8gim guanyador de la guerra._NEWLINE_El Corredera es mantindr\xc3\xa0 amagat durant deu anys en l\'interior de l\'illa de Gran Can\xc3\xa0ria. Finalment, el 1958 \xc3\xa9s descobert per la Gu\xc3\xa0rdia Civil i sentenciat a mort a garrot vil. La sent\xc3\xa8ncia a mort va produir una mobilitzaci\xc3\xb3 de diferents sectors de la societat, incl\xc3\xb2s el bisbe i algunes personalitats afins al r\xc3\xa8gim, demanant l\'indult, per\xc3\xb2 fou en va i Juan Garc\xc3\xada Su\xc3\xa1rez "El Corredera" fou finalment executat el 1959. La mobilitzaci\xc3\xb3 de diferents sectors de la intel\xc2\xb7lectualitat d\'esquerra, entre els quals es trobava el jove advocat Fernando Sagaseta, fou el germen de Can\xc3\xa0ries Lliure._NEWLINE_De les seves fugides va escriure Pedro Lezcano un roman\xc3\xa7 que fou interpretat en els anys 80 pel grup folkl\xc3\xb2ric Mestisay. En 2010 s\'estren\xc3\xa0 amb notable \xc3\xa8xit de cr\xc3\xadtica i p\xc3\xbablic el llargmetratge documental \'El Corredera\' escrit i dirigit per Gustavo Socorro i que compt\xc3\xa0 amb la participaci\xc3\xb3 de destacades personalitats com l\'hispanista brit\xc3\xa0nic Paul Preston, l\'escriptor i periodista Alberto V\xc3\xa1zquez-Figueroa o el fundador del sindicat Comissions Obreres Marcelino Camacho.'