b"\n_START_ARTICLE_\nBangor (Down)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL'assentament de Bangor \xc3\xa9s antic i variat. El 1949 s'hi trobaren espases de l'Edat de Bronze i un assentament v\xc3\xadking a la platja de Ballyholme. Ela Annals d'Ulster parlen del monestir de Bangor fundat per Sant Comgall (cap al 555 i on fou escrit lAntiphonarium Benchorense. D'all\xc3\xad tamb\xc3\xa9 sort\xc3\xad el 590 Columb\xc3\xa0 cap a Bobbio. Amb el temps la vila adquir\xc3\xad gran import\xc3\xa0ncia, i una mostra \xc3\xa9s que \xc3\xa9s un dels quatre indrets d'Irlanda que apareixen al Mapamundi de Hereford (1300)._NEWLINE_Els v\xc3\xadkings atacaren la vila en els segles VIII i IX. El 1123 hi fou elegit abat Malaquies d'Armagh, posteriorment bisbe de Connor i que va rec\xc3\xb3rrer els monestirs irlandesos canviant les construccions de fusta per les de pedra._NEWLINE_La ciutat moderna t\xc3\xa9 el seu origen en el segle XVII quan l'escoc\xc3\xa8s James Hamilton, 1r Vescomte Claneboye va rebre concessions de terres a North Down pel rei Jaume I d'Anglaterra en 1605. En 1612 el rei conced\xc3\xad a Bangor l'estatut de borough i li permet\xc3\xa9 enviar dos diputats al parlament irland\xc3\xa8s a Dubl\xc3\xadn. El 1620 va rebre l'estatut portuari i el 1637 s'hi va construir l'Old Custom House, un dels edificis m\xc3\xa9s antics d'Irlanda que encara \xc3\xa9s en \xc3\xbas. El port esdevingu\xc3\xa9 cada cop m\xc3\xa9s important, i el 1780 el coronel Robert Ward hi va promoure la ind\xc3\xbastria del cot\xc3\xb3. Pel mat\xc3\xad del 10 juny de 1798 un grup d'Irlandesos Units, principalment de Bangor, Donaghadee, Greyabbey i Ballywalter intentaren ocupar la propera ciutat de Newtownards. Per\xc3\xb2 foren rebuts a trets de mosquet a la casa de mercat i posteriorment van ser derrotats._NEWLINE_Durant la Segona Guerra Mundial Dwight D. Eisenhower dirig\xc3\xad les tropes aliades a Bangor, d'on van sortir per a prendre part en el desembarcament de Normandia. En 2005 la seva n\xc3\xa9ta Mary-Jean Eisenhower va visitar la ciutat per a veure el canvi de nom del Moll del Nord a Moll Eisenhower._NEWLINE_Des de la segona meitat del segle XX va veure canviar dr\xc3\xa0sticament el seu rol a ciutat dormitori de Belfast. La seva poblaci\xc3\xb3 va augmentar de 14.000 habitants el 1930 a 40.000 el 1971 i a 58.000 a finals del segle (algun material publicitari del Consell parla de 70.000), havent esdevingut un dels deu assentament m\xc3\xa9s grans d'arreu d'Irlanda._NEWLINE_Tot i escapar a la major part de la viol\xc3\xa8ncia sect\xc3\xa0ria del Conflicte d'Irlanda del Nord, Bangor va ser l'escenari d'alguns incidents importants. Durant els disturbis hi va haver 8 assassinats a la ciutat, incloent la de la primera dona RUC assassinada en acte de servei, Mildred Harrison (26 anys), per una explosi\xc3\xb3 d'una bomba de l'UVF mentre patrullava a High Street. El 23 de mar\xc3\xa7 1972 l'IRA va detonar dos grans cotxes bomba al carrer principal de la ciutat. El 30 de mar\xc3\xa7 de 1974 els paramilitars van dur a terme una important atac amb bomba incendi\xc3\xa0ria al principal centre comercial de Bangor. El 21 d'octubre de 1992 l'IRA Provisional va fer explotar una bomba de 91 kilograms al carrer principal, causant grans danys a edificis propers. Quatre oficials del RUC restaren ferits i els danys pujaren a dos milions de lliures esterlines, afectant tamb\xc3\xa9 a algunes esgl\xc3\xa9sies protestants."