b'\n_START_ARTICLE_\nContestans\n_START_PARAGRAPH_\nEls contestans foren un poble iber del sud-est de la Tarraconense, a l\'est dels bastetans. El pa\xc3\xads es deia Contest\xc3\xa0nia i s\'estenia per la costa des de la ciutat d\'Urci (al nord-est de la B\xc3\xa8tica) fins al riu Sucro, avui X\xc3\xbaquer, (\xc3\xa9s a dir, ocupant part de M\xc3\xbarcia i del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0)._NEWLINE_Cartago Nova era al seu territori. Altres ciutats en foren: Setabi (X\xc3\xa0tiva), Lucenti o Lucentum (l\'Albufereta a Alacant), Alonis (la Vila Joiosa), Ilici (Elx), Menlaria, Valentia i Iaspis. A Sebati es va encunyar moneda ib\xc3\xa8rica._NEWLINE_El poble dels contestans fou un dels pobles ib\xc3\xa8rics de cultura m\xc3\xa9s rica i variada; era h\xc3\xa0bil treballant la pedra (n\'\xc3\xa9s un exemple la famosa figura de la Dama d\'Elx, per\xc3\xb2 n\'hi d\'altres d\'animals mitol\xc3\xb2gics i altres treballs). Van comerciar amb els grecs en els segle\xc2\xa0v i iv aC i, en el segle\xc2\xa0iii aC, van caure sota depend\xc3\xa8ncia de Cartago amb les campanyes que va dur a terme Am\xc3\xadlcar Barca i van acabar amb la seva mort a la batalla d\'Ilici. No van oferir resist\xc3\xa8ncia als romans despr\xc3\xa9s del 219 aC.\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEntre el final de l\'edat del bronze i la colonitzaci\xc3\xb3 romana (segle\xc2\xa0viii aC fins al ii-i aC) es va produir un important desenvolupament cultural a la Pen\xc3\xadnsula com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, entre altres factors, dels contactes amb pobles mediterranis com ara fenicis i grecs. Aquests contactes culturals i comercials van permetre el desenvolupament del substrat ind\xc3\xadgena i donaren origen a un per\xc3\xadode orientalitzant (segles viii-vi aC) que va determinar l\'aparici\xc3\xb3 de la cultura ib\xc3\xa8rica a la fi del segle\xc2\xa0vi aC. A l\'\xc3\xa0rea de l\'actual prov\xc3\xadncia d\'Alacant, varen confluir al segle\xc2\xa0vi aC influxos culturals des de Tartessos i la seua \xc3\xa0rea d\'influ\xc3\xa8ncia mastiena, la capital dels quals (Mastia) estava situada en l\'actual Cartagena, i pels ibers del llevant peninsular, i don\xc3\xa0 origen a un grup mal conegut anomenat gimnetes. Amb la caiguda de Tartessos al voltant de finals del segle\xc2\xa0vi aC, van sorgir els turdetans i els oretans a Andalusia, i els bastetans en l\'\xc3\xa0rea dels mastiens._NEWLINE_Els constestans apareixen en les fonts escrites a partir del segle\xc2\xa0iii aC. La Contest\xc3\xa0nia pertanyia al m\xc3\xb3n ib\xc3\xa8ric, i van ser els hereus d\'un poble amb peculiaritats derivades del contacte comercial des de les seues costes amb fenicis i grecs foceus, i amb Tartessos a trav\xc3\xa9s de les comunicacions de l\'interior. L\'expansi\xc3\xb3 de la cultura tart\xc3\xa8ssia pel sud-est es fa patent en jaciments del bronze final com Los Saladares (Oriola) i Penya Negra (Crevillent). Els poblats ind\xc3\xadgenes van mantenir m\xc3\xa9s relacions comercials amb assentaments fenicis com \'La Fonteta\', situat a les dunes de Guardamar, a la desembocadura del riu Segura, i que es reflecteix en els rics aixovars de tombes orientalitzants com les Casetes o Poble Nou, a la Vila Joiosa (segle\xc2\xa0vi aC). Aquest proc\xc3\xa9s d\'aculturaci\xc3\xb3 va determinar l\'aparici\xc3\xb3, a partir del segle\xc2\xa0vi aC, de les caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies que defineixen la cultura ib\xc3\xa8rica i el m\xc3\xb3n contest\xc3\xa0 en particular._NEWLINE_Contest\xc3\xa0nia \xc3\xa9s el nom que donen les fonts antigues (Estrab\xc3\xb3, Plini, Ptolemeu) a aquesta regi\xc3\xb3 de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica, que s\'inclo\xc3\xafa dins de la cultura ib\xc3\xa8rica. Si b\xc3\xa9 els poblats contestans no van tenir les dimensions dels turdetans, la contestana va ser una de les cultures ib\xc3\xa8riques m\xc3\xa9s riques i variades, amb importants manifestacions art\xc3\xadstiques (escultura, cer\xc3\xa0mica), d\'escriptura, i una gran varietat d\'assentaments costaners que permetien el comer\xc3\xa7 i la importaci\xc3\xb3 de productes ex\xc3\xb2tics (Illeta del Campello, Albufereta, Tossal de la Cala) i poblats d\'interior com la Serreta, Puig, Monastil, o la Bastida de les Alcusses a Moixent, dedicats a l\'agricultura i la ramaderia, relacionats gr\xc3\xa0cies a l\'exist\xc3\xa8ncia d\'importants vies de comunicaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nJaciments arqueol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nJaciments contestans s\'han trobat al Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0, a La Serreta i El Puig a Alcoi, la illeta dels Banyets del Campello, Lucentum (Tossal de Manises, l\'Albufereta, Alacant), el Tossal de la Cala (Benidorm), El Camp de l\'Escultor d\'Agost, l\'Alc\xc3\xbadia d\'Elx, El Monastil d\'Elda, L\'Oral i L\'Escuera, a Sant Fulgenci, Cabezo Lucero a Rojals i Guardamar, la Penya Negra i el Castell\xc3\xa0 Colorat a Crevillent, El Puntal de Salinas, El Xarpolar de Margarida, Benimaquia i pic de l\'\xc3\x80guila a D\xc3\xa9nia, el castell del Castellar a Oliva (Safor), la Covalta a Albaida, la Bastida de les Alcusses i el Corral de Saus a Moixent, el Castellar de Meca a Aiora. De l\'\xc3\xa0rea m\xc3\xa9s oriental d\'Albacete, Amarejo a Bonete, Cerro de los Santos i Llano de la Consolaci\xc3\xb3n a Montealegre del Castillo, la necr\xc3\xb2polis de los Villares a Hoya-Gonzalo, i El Tolmo de Minateda a Hell\xc3\xadn. A M\xc3\xbarcia, a Coimbra del Barranco Ancho; a Jumella i al lloc d\'"El Cigarralejo" a Mula._NEWLINE_Museus arqueol\xc3\xb2gics com el MARQ d\'Alacant, el Museu Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Soler de Villena, el Museu Camil Visedo d\'Alcoi, el Museu arqueol\xc3\xb2gic municipal d\'Elda, el Museu de l\'Alc\xc3\xbadia (Elx), el Museu arqueol\xc3\xb2gic d\'Elx, el Museu arqueol\xc3\xb2gic de Crevillent, el Museu de la Vila Joiosa i, a la Comunitat de Castella-la Manxa, el Museu Provincial d\'Albacete, exposen materials fonamentals per a entendre aquesta cultura.'