b'\n_START_ARTICLE_\nCinc Cl\xc3\xa0ssics\n_START_SECTION_\nYijing, el Llibre de les mutacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl Yijing, Yi Jing o  Yi Txing (en xin\xc3\xa8s tradicional: \xe6\x98\x93\xe7\xb6\x93; en xin\xc3\xa8s simplificat: \xe6\x98\x93\xe7\xbb\x8f; en pinyin: y\xc3\xacj\xc4\xabng; en Wade-Giles: I Ching, tamb\xc3\xa9 transcrit I King o Yi King) \xc3\xa9s un llibre filos\xc3\xb2fic i oracular xin\xc3\xa8s els primers texts del qual se suposen escrits cap al 2400 aC. El seu t\xc3\xadtol es tradueix sovint per Cl\xc3\xa0ssic dels canvis o Llibre de les mutacions. La seva finalitat \xc3\xa9s de descriure i permetre de comprendre els estats del m\xc3\xb3n i les seves evolucions._NEWLINE_Aquesta obra \xc3\xa9s una recerca especulativa i cosmog\xc3\xb2nica elaborada, que ha influ\xc3\xaft de manera fonamental el pensament xin\xc3\xa8s. Partint de l\'oposici\xc3\xb3/complementarietat entre els principis Yin i Yang (solell i obaga, sol i lluna, mascle i femella, actiu i passiu, etc.) i subdividint aquesta dualitat de manera sistem\xc3\xa0tica, s\'arriba a una s\xc3\xa8rie de 64 estats arquet\xc3\xadpics, representats pels anomenats hexagrames, s\xc3\xadmbols te\xc3\xb2ricament capa\xc3\xa7os d\'explicar totes les situacions de l\'exist\xc3\xa8ncia._NEWLINE_La filosofia del Yijing descriu, doncs, un univers regit pel principi del canvi a causa de la relaci\xc3\xb3 dial\xc3\xa8ctica entre els oposats. Mai no presenta una situaci\xc3\xb3 en la qual no estigui incl\xc3\xb2s el principi contrari al rector del signe, que conduir\xc3\xa0 a un nou estat. Els canvis se succeeixen de manera c\xc3\xadclica, com les estacions de l\'any. El canvi es considera com l\'\xc3\xbanica realitat existent, la mat\xc3\xa8ria \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s una manifestaci\xc3\xb3 passatgera d\'un principi m\xc3\xa9s profund._NEWLINE_La seva estructura matem\xc3\xa0tica va impressionar Leibniz, que hi va veure la primera formulaci\xc3\xb3 de l\'aritm\xc3\xa8tica bin\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nShujing, el Llibre de la hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nShujing (xin\xc3\xa8s tradicional: \xe6\x9b\xb8 \xe7\xb6\x93, xin\xc3\xa8s simplificat: \xe4\xb9\xa6 \xe7\xbb\x8f), tamb\xc3\xa9 conegut com a Shangshu (xin\xc3\xa8s tradicional: \xe5\xb0\x9a\xe6\x9b\xb8, xin\xc3\xa8s simplificat: \xe5\xb0\x9a\xe4\xb9\xa6) \xc3\xa9s el llibre de la hist\xc3\xb2ria o dels documents. Va prendre el seu nom durant la dinastia Han. Originalment es deia Shu (Llibre o document), amb el sentit de "llibre de les generacions anteriors". \xc3\x89s una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de documents antics de car\xc3\xa0cter hist\xc3\xb2ric. Tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 compost per alguns discursos presumptament escrits per governants i oficials de les dinasties Xia, Shang i Zhou Occidental i el per\xc3\xadode anterior. Data possiblement del segle VI a.C, sent aix\xc3\xad el text narratiu xin\xc3\xa8s m\xc3\xa9s antic, ja que cont\xc3\xa9 exemples de la prosa antiga xinesa, i la recopilaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antiga de documents sobre successos de la hist\xc3\xb2ria antiga de la Xina. Despr\xc3\xa9s de la Dinastia Han, el Cl\xc3\xa0ssic d\'hist\xc3\xb2ria es va convertir en un dels cl\xc3\xa0ssics confucionistes m\xc3\xa9s importants._NEWLINE_El principal contingut del llibre s\xc3\xb3n els edictes imperials i converses entre emperadors i ministres reflectint l\'astronomia, geografia, pensament filos\xc3\xb2fic, educaci\xc3\xb3, lleis i sistema institucional d\'aquest per\xc3\xadode hist\xc3\xb2ric. El llibre cont\xc3\xa9 material molt valu\xc3\xb3s per a entendre la societat xinesa de l\'\xc3\xa8poca._NEWLINE_Aquest Cl\xc3\xa0ssic est\xc3\xa0 ordenat cronol\xc3\xb2gicament. Consta de 100 articles agrupats en quatre parts: Document de Yu, Document de Xia, Document de Shang i Document de Zhou. Cont\xc3\xa9 quatre formes d\'escriptura:_NEWLINE_1) Codis - Documentaci\xc3\xb3 dels codis penals i estatuts;_NEWLINE_2) reconvencions escrites - Converses escrites entre emperadors i ministres i entre ministres mateixos, aix\xc3\xad com oracions i rituals de sacrifici;_NEWLINE_3) Promeses dels emperadors i vassalls;_NEWLINE_4) Ordres - Els mandats imperials que els emperadors feien en nomenar oficials o recompensar vassalls._NEWLINE_El llibre consta de 58 cap\xc3\xadtols (incloent vuit subseccions) dels que 33 s\xc3\xb3n considerats generalment com a obres aut\xc3\xa8ntiques del segle VI a.C. El prop\xc3\xb2sit dels cinc primers cap\xc3\xadtols del llibre \xc3\xa9s preservar el registre dels fets d\'emperadors il\xc2\xb7lustres com Yao i Shun; els seg\xc3\xbcents 4 estan dedicats a la dinastia Xia, la precisi\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica no ha pogut ser definitivament establerta; els seg\xc3\xbcents 17 cap\xc3\xadtols tracten sobre la dinastia Shang i la seva caiguda. La culpa d\'aix\xc3\xb2 se situa sobre l\'\xc3\xbaltim governant Shang, al qual es descriu com extravagant, luxuri\xc3\xb3s i sanguinari. Els \xc3\xbaltims 32 cap\xc3\xadtols comprenen la dinastia Zhou fins al regnat del duc Mu dels Qin.\n_START_SECTION_\nYu\xc3\xa8j\xc4\xabng, el Llibre de la m\xc3\xbasica (el Sis\xc3\xa8 cl\xc3\xa0ssic)\n_START_PARAGRAPH_\nExisteix tamb\xc3\xa9 un sis\xc3\xa8 llibre, incl\xc3\xb2s de vegades, anomenat Yu\xc3\xa8j\xc4\xabng (xin\xc3\xa8s tradicional: \xe6\xa8\x82 \xe7\xb6\x93, xin\xc3\xa8s simplificat: \xe4\xb9\x90 \xe7\xbb\x8f) Se\'l coneix com "el Sis\xc3\xa8 Cl\xc3\xa0ssic" o "el Cl\xc3\xa0ssic de la m\xc3\xbasica" i \xc3\xa9s un llibre desaparegut a l\'\xc3\xa8poca de la dinastia Han (202 & nbsp; a. & nbsp; C. - 220 & nbsp; d. & nbsp; C.). Les \xc3\xbaniques restes que es conserven d\'aquest Sis\xc3\xa8 Cl\xc3\xa0ssic formen part del Li ji (Registre del ritu).\n_START_SECTION_\nEl C\xc3\xa0non confuci\xc3\xa0: Cl\xc3\xa0ssics confucians\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s endavant, els Cinc Cl\xc3\xa0ssics al costat dels Quatre Llibres i altres cl\xc3\xa0ssics confucionistes van constituir el nomenat com a c\xc3\xa0non confuci\xc3\xa0. Les obres aqu\xc3\xad incloses reben el nom de Dian Ji (Cl\xc3\xa0ssics xinesos), i en general se les coneix com a jing ( "cl\xc3\xa0ssic"). Altres cl\xc3\xa0ssics confucians s\xc3\xb3n, per exemple, el Cl\xc3\xa0ssic de la pietat filial (\xc3\xa9s un breu llibre que explica com comportar-se amb alg\xc3\xba m\xc3\xa9s o superior i el tracte que el major ha de tenir amb el menor) i el Eyra (\xc3\xa9s un diccionari que explica el significat i la interpretaci\xc3\xb3 d\'alguns termes en el context confucionista).\n_START_SECTION_\nAutoria dels cl\xc3\xa0ssics\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment es pensava que l\'editor i el recopilador dels Cinc Cl\xc3\xa0ssics havia estat Confuci. L\'estudi\xc3\xb3s anomenat Yao Hsin-chung admet que hi ha motius per creure que els Cl\xc3\xa0ssics sortissin de les mans del propi fil\xc3\xb2sof, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 reconeix que "res pot donar-se per descomptat tractant-se de les primeres versions dels cl\xc3\xa0ssics. Des de la Dinastia Han occidental la majoria d\'erudits confucionistes creien que Confuci havia recol\xc2\xb7lectat i editat els primers treballs, aix\xc3\xad "arreglant" les versions dels texts antics que posteriorment es van convertir en els Cl\xc3\xa0ssics. Al segle XX, molts erudits xinesos encara creien en aquesta teoria. "El nou erudit confucionista, Xiong Shili (1885 - 1968), per exemple, afirmava que els Sis Cl\xc3\xa0ssics eren les versions definitives" arreglades "per Confuci quan aquest ja era gran. Altres erudits han tingut diferents teories i punts de vista. L\'escola de texts antics per exemple, depenia de les versions trobades en la Dinastia Han, que suposadament van sobreviure a la crema de llibres de la Dinastia Qin. Aix\xc3\xad i tot, molts creien que aquests treballs no van ser editats per Confuci, sin\xc3\xb3 que provenien directament de la Dinastia Zhou._NEWLINE_A causa de diferents raons, principalment relacionades amb l\'erudici\xc3\xb3 de texts moderns, un gran nombre d\'erudits del segle XX tant a la Xina com en altres pa\xc3\xafsos consideren que Confuci no va tenir res a veure amb editar els texts, i molt menys escriure\'ls. Yao Hsin-chung declara que els altres erudits encara s\'aferren a la visi\xc3\xb3 pragm\xc3\xa0tica que la hist\xc3\xb2ria dels Cl\xc3\xa0ssics \xc3\xa9s llarga, i que Confuci i els seus seguidors, encara que no pretenien crear un sistema de cl\xc3\xa0ssics, van contribuir a la seva formaci\xc3\xb3. En qualsevol cas, \xc3\xa9s indiscutible que durant la majoria dels \xc3\xbaltims 2.000 anys, molts van creure que Confuci va editar o b\xc3\xa9 escriure aquests cl\xc3\xa0ssics.'