b"\n_START_ARTICLE_\nJoaqu\xc3\xadn Zuazago\xc3\xadtia Azcorra\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDe ben petit marx\xc3\xa0 a Algorta, on el seu pare era naturalista i farmac\xc3\xa8utic. Estudi\xc3\xa0 als Escolapis i a l'Institut de Bilbao. El 1909 va estudiar farm\xc3\xa0cia a la Universitat de Barcelona, despr\xc3\xa9s es llicenci\xc3\xa0 en qu\xc3\xadmica a Madrid i s'especialitz\xc3\xa0 en enologia a Par\xc3\xads i Bordeus, on va aprendre franc\xc3\xa8s i alemany. El 1919 torn\xc3\xa0 a Bilbao, on treball\xc3\xa0 de farmac\xc3\xa8utic i el 1924 fou nomenat vocal del Museu d'Art Modern de Bilbao. Va escriure articles a El Sol i dirig\xc3\xad la revista Hermes (1917-1922), subvencionada per Ram\xc3\xb3n de la Sota i on hi col\xc2\xb7laborarien Miguel de Unamuno, Ramiro de Maeztu, P\xc3\xado Baroja, Jos\xc3\xa9 Ortega y Gasset, Eugeni d'Ors i Jes\xc3\xbas de Sarr\xc3\xada.  Tamb\xc3\xa9 va mantenir certa amistat amb Indalecio Prieto i va fer algunes confer\xc3\xa8ncies a la Casa del Pueblo i escriv\xc3\xad articles a la Lucha de Clases. Alhora, encara que membre de l'Eusko Ikaskuntza, era totalment oposat al nacionalisme basc tot defensant un nacionalisme espanyol influ\xc3\xaft per Maeztu i Charles Maurras._NEWLINE_Per\xc3\xb2 durant la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola particip\xc3\xa0 en les tert\xc3\xbalies del caf\xc3\xa8 Lyon d'Or amb Ram\xc3\xb3n Basterra, Jos\xc3\xa9 F\xc3\xa9lix de Lequerica Erquiza i Rafael S\xc3\xa1nchez Mazas, cosa que l'aproparia al nacionalisme espanyol autoritari i reaccionari proper al feixisme. Form\xc3\xa0 part d'Acci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola i es decant\xc3\xa0 contra la rep\xc3\xbablica. Tanmateix, no particip\xc3\xa0 directament en el cop d'estat del 18 de juliol de 1936 i va romandre discretament a Algorta sense ser moltestat fins que el juny de 1937 la vila fou ocupada per les tropes nacionals. S'afili\xc3\xa0 a la Falange Espa\xc3\xb1ola, de la que el 1939 en fou nomenat inspector nacional. _NEWLINE_Fou president del Col\xc2\xb7legi de Farmac\xc3\xa8utics de Biscaia de 1933 a 1942, de 1939 a 1950 va dirigir El Correo Espa\xc3\xb1ol-El Pueblo Vasco i el 6 de novembre de 1942 fou nomenat alcalde de Bilbao, procurador en Corts i membre del Consell del Regne (1947). En aquells moments la ciutat tenia greus problemes d'abastament i restriccions d'aigua, i fins i tot el 1942 Bego\xc3\xb1a fou escenari d'un enfrontament entre falangistes i carlins. _NEWLINE_Durant el seu mandat, caracteritzat per la manca d'autonomia i de recursos, es va transformar els noms dels carrers i places de la ciutat en honor dels vencedors de la guerra civil. L'autarquisme provocava una forta carestia de menjar, agreujat pel fort augment de la poblaci\xc3\xb3 degut a l'\xc3\xa8xode rural. Va plantejar el pla d'ordenaci\xc3\xb3 comarcal del Gran Bilbao i va iniciar les expropiacions de terres per tal de construir el nou barri d'Otxarkoaga amb vistes d'una nova reorganitzaci\xc3\xb3 de la ciutat i pal\xc2\xb7liar el d\xc3\xa8ficit d'habitatges. Per\xc3\xb2 no va poder evitar l'extensi\xc3\xb3 del barraquisme (for\xc3\xa7a evident en la visita de Franco per a inaugurar l'embassament de Zadorra el 1958). Aix\xc3\xb2, els greus problemes amb la xarxa de clavegueram i l'abastiment d'aigua provocaren un greu malestar entre la poblaci\xc3\xb3. L'incendi de l'esgl\xc3\xa9sia de San Anton el 20 de mar\xc3\xa7 de 1959 fou la gota que va fer vessar el got i el 4 d'abril de 1959 fou destitu\xc3\xaft com a alcalde. _NEWLINE_El 1960 Jos\xc3\xa9 F\xc3\xa9lix de Lequerica el va incorporar un temps a l'ambaixada espanyola a l'ONU i el 1964 fou nomenat president de la Junta de Cultura de Biscaia, c\xc3\xa0rrec que ocup\xc3\xa0 fins a la seva mort."