b"\n_START_ARTICLE_\nTeodosi I el Gran\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens i carrera\n_START_PARAGRAPH_\nTeodosi va n\xc3\xa9ixer a Cauca, (Hisp\xc3\xa0nia), fill d'un oficial militar, Teodosi el Vell, conegut aleshores com el comes Theodosius. Va acompanyar el seu pare a Brit\xc3\xa0nia per ajudar a acabar amb la Gran Conspiraci\xc3\xb3 el 368. Era comandant militar (dux) de M\xc3\xa8sia, una prov\xc3\xadncia romana al Danubi inferior, el 374. Tanmateix, poc despr\xc3\xa9s, i pels volts d'aquella \xc3\xa8poca, el seu pare fou executat per tra\xc3\xafci\xc3\xb3 a Cartago, i Teodosi torn\xc3\xa0 a Hisp\xc3\xa0nia. La ra\xc3\xb3 de la seva retirada, i la relaci\xc3\xb3 entre ell i la mort del seu pare \xc3\xa9s un afer que no ha quedat gens clar. \xc3\x89s possible que fos cessat per l'emperador Valentini\xc3\xa0 I despr\xc3\xa9s de la p\xc3\xa8rdua de dues de les legions de Teodosi contra els s\xc3\xa0rmates a les acaballes del 374._NEWLINE_La mort de Valentini\xc3\xa0 I el 375 cre\xc3\xa0 un pandem\xc3\xb2nium pol\xc3\xadtic. Bo i tement m\xc3\xa9s persecucions a causa de les seves relacions familiars, Teodosi romangu\xc3\xa9 a les seves propietats hispanes, on s'adapt\xc3\xa0 a la vida d'un arist\xc3\xb2crata provincial._NEWLINE_Des del 364 fins al 375 l'Imperi Rom\xc3\xa0 estigu\xc3\xa9 governat per dos coemperadors, els germans Valentini\xc3\xa0 I (a c\xc3\xa0rrec d'Occident) i Valent (a c\xc3\xa0rrec d'Orient); quan Valentini\xc3\xa0 mor\xc3\xad el 375, els seus fills, Valentini\xc3\xa0 II i Flavi Graci\xc3\xa0, van succeir-lo com a governants de l'Imperi Rom\xc3\xa0 d'Occident. El 378, despr\xc3\xa9s que Valent mor\xc3\xads a la batalla d'Adrian\xc3\xb2polis, Graci\xc3\xa0, per substituir l'emperador caigut, nomen\xc3\xa0 Teodosi co-august d'Orient. Poc despr\xc3\xa9s, Graci\xc3\xa0 fou assassinat en una rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 el 383, i Teodosi design\xc3\xa0 el seu fill gran, Arcadi, co-august d'Orient. Despr\xc3\xa9s de la mort el 392 de Valentini\xc3\xa0 II, a qui Teodosi havia donat suport contra una s\xc3\xa8rie d'usurpadors (entre ells Magne M\xc3\xa0xim), Teodosi govern\xc3\xa0 com a emperador \xc3\xbanic, nomenant coaugust d'Occident el seu fill petit Honori, i derrot\xc3\xa0 l'usurpador Eugeni el 6 de setembre del 394 a la batalla del Fr\xc3\xadgid (al riu Vipava, actualment a Eslov\xc3\xa8nia).\n_START_SECTION_\nDux de M\xc3\xa8sia\n_START_PARAGRAPH_\nEl jove Teodosi fou nomenat dux (comandant militar) de M\xc3\xa8sia el 374, i en aquest temps el seu pare fou executat per tra\xc3\xafci\xc3\xb3, i Teodosi va retirar-se a Cauca, probablement destitu\xc3\xaft per Valentini\xc3\xa0 I, despr\xc3\xa9s de la p\xc3\xa8rdua de dues legions enfront dels s\xc3\xa0rmates el 374. En aquesta \xc3\xa8poca es va casar amb \xc3\x88lia Flacil\xc2\xb7la._NEWLINE_El 376 els visigots, empesos pels huns que havien sotm\xc3\xa8s els ostrogots, van penetrar a l'imperi, i van demanar d'establir-s'hi com a federats. Van obtenir el perm\xc3\xads de Valent, sobir\xc3\xa0 d'Orient, per\xc3\xb2 el 377 va esclatar el conflicte i els visigots van v\xc3\xa8ncer a la batalla d'Adrian\xc3\xb2polis el 9 d'agost de 378, en la qual Valent va morir i el cam\xc3\xad de Constantinoble va quedar obert als invasors. Flavi Graci\xc3\xa0, l'emperador d'Occident, va heretar tot l'imperi i va cridar a Teodosi a combatre als b\xc3\xa0rbars, i en diversos combats parcials va aconseguir l'extermini d'una part dels visigots i la salvaci\xc3\xb3 de la capital.Mentre estava a Tessal\xc3\xb2nica va caure greument malalt i, pensant que podia morir, es va fer batejar, cerim\xc3\xb2nia que en aquell temps els cristians acostumaven a posposar, ja que aix\xc3\xb2 implicava portar una vida m\xc3\xa9s pura i penedir-se dels pecats. Despr\xc3\xa9s de tot, es va salvar de la malaltia.\n_START_SECTION_\nEmperador d'Orient\n_START_PARAGRAPH_\nFlavi Graci\xc3\xa0 va cedir l'Imperi Rom\xc3\xa0 d'Orient al general Teodosi com a august el 19 de gener de 379 i es va reservar per a si mateix la Prefectura de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies. Despr\xc3\xa9s de dos anys de combat, Teodosi va retornar a Constantinoble el 24 de novembre del 380 i als dos dies va expulsar el patriarca Dem\xc3\xb2fil que s'oposava a les directius del concili de Nicea. Va publicar l'edicte de Tessal\xc3\xb2nica proclamant la fe de Nicea com a oficial de l'Estat i va prohibir les altres religions i les dissid\xc3\xa8ncies cristianes.El fet que defens\xc3\xa9s l'ort\xc3\xb2doxia establerta a Nicea, va suposar una bona not\xc3\xadcia pels qui desitjaven purgar Constantinoble dels arians i apol\xc2\xb7linaris dels c\xc3\xa0rrecs eclesi\xc3\xa0stics. El grup d'exiliats nicens van tornar gradualment a la ciutat. El bisbe Basili, poc abans de morir, va recomanar Gregori Nazianz\xc3\xa8, confiant en la seva capacitat per defensar el trinitarisme a Constantinoble. i Teodosi el va nomenar patriarca._NEWLINE_El 381 Atanaric, rei dels visigots, que era massa vell per continuar guerrejant, va anar a Constantinoble per negociar amb l'emperador per\xc3\xb2 va morir all\xc3\xad; Teodosi li va fer un funeral digne, en els fons els unien les mateixes creences religioses, i li va fer erigir un monument. El 3 d'octubre del 382 es va signar el tractat final amb els visigots pel qual es van establir com a aliats a Pan\xc3\xb2nia, M\xc3\xa8sia, Tr\xc3\xa0cia i Maced\xc3\xb2nia. Els visigots van acceptar pagar un tribut anual als romans i l'enviament de tropes auxiliars sempre que es requer\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nRestabliment de Valentini\xc3\xa0 II a Occident\n_START_PARAGRAPH_\nAprofitant el descontentament creat per les decisions favorables als arrians de Valentini\xc3\xa0 II, successor de Flavi Graci\xc3\xa0, Magne M\xc3\xa0xim va envair It\xc3\xa0lia a inst\xc3\xa0ncies de la seva mare, d'on va fer fugir a Valentini\xc3\xa0 II que es va refugiar a l'Imperi Rom\xc3\xa0 d'Orient amb Teodosi. M\xc3\xa0xim va establir la seva capital a Augusta Treverorum. Teodosi, que estava vidu, es va casar amb Gal\xc2\xb7la, germana de Valentini\xc3\xa0. Aquesta va incitar el seu marit a restaurar el sobir\xc3\xa0 deposat, que va envair It\xc3\xa0lia el 388 per restablir Valentini\xc3\xa0, derrotant M\xc3\xa0xim a la riba del Sava, que fou capturat i executat a Aquileia, i Valentini\xc3\xa0 II fou restablert.\n_START_SECTION_\nExcomunicaci\xc3\xb3 i perd\xc3\xb3. Prohibici\xc3\xb3 del paganisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl 390 Teodosi va fer reconstruir l'obelisc de Karnak que Constant\xc3\xad el Gran havia traslladat a Alexandria, i un cop erigit a Constantinoble el va adornar d'escenes de l'imperi. _NEWLINE_Aquell mateix any el governador militar de Tessal\xc3\xb2nica fou assassinat per la multitud perqu\xc3\xa8 havia abusat del seu poder contra un pilot de carros de l'hip\xc3\xb2drom. Teodosi va ordenar una matan\xc3\xa7a indiscriminada a la ciutat i per aquesta ra\xc3\xb3 Sant Ambr\xc3\xb2s, bisbe de Mediolanum, el va excomunicar; durant mesos Teodosi li va implorar el perd\xc3\xb3 i va fer penit\xc3\xa8ncia p\xc3\xbablica fins que el c\xc3\xa0stig li fou aixecat. Aquest fet va fer cr\xc3\xa9ixer el prestigi i poder del bisbe milan\xc3\xa8s._NEWLINE_El 391 un decret va abolir els subsidis que encara tenien algunes restes de paganisme i es va apagar el foc etern del temple de Vesta al F\xc3\xb2rum Rom\xc3\xa0, i les vestals foren dispersades; tamb\xc3\xa9 es van prohibir els auspicis i la bruixeria. El 391 va prohibir els sacrificis amb sang i es tancaren els temples pagans que foren declarats abandonats i aix\xc3\xad van poder ser demolits pels bisbes cat\xc3\xb2lics sota la direcci\xc3\xb3 de Te\xc3\xb2fil d'Alexandria per construir-hi esgl\xc3\xa9sies. Fou destru\xc3\xaft, entre molts d'altres, el temple de Serapis d'Alexandria junt amb la seva biblioteca el 392, amb autoritzaci\xc3\xb3 de Teodosi (extirpium malum). Es va oposar a la restauraci\xc3\xb3 de l'altar de la vict\xc3\xb2ria al senat rom\xc3\xa0  i despr\xc3\xa9s del 393 va prohibir els jocs ol\xc3\xadmpics.\n_START_SECTION_\nReunificaci\xc3\xb3 de l'Imperi\n_START_PARAGRAPH_\nValentini\xc3\xa0 II va morir el 392 en estranyes circumst\xc3\xa0ncies i el nou emperador Eugeni va restablir el paganisme a l'Imperi Rom\xc3\xa0 d'Occident, i per aix\xc3\xb2 Teodosi va tornar a It\xc3\xa0lia el 394 sent derrotat inicialment a la batalla del Frigidus pel general Arbogast, per\xc3\xb2 va capgirar la situaci\xc3\xb3 i va obtenir la vict\xc3\xb2ria reunificant l'imperi. Immediatament va ordenar el tancament, destrucci\xc3\xb3 o confiscaci\xc3\xb3 de tots els temples pagans, i la prohibici\xc3\xb3 del seu culte (gentilitia supertitio). Els pagans van ser privats d'alguns drets civils. Des d'aleshores el paganisme va iniciar un descens num\xc3\xa8ric relativament r\xc3\xa0pid._NEWLINE_Teodosi va reorganitzar l'ex\xc3\xa8rcit que va quedar compost d'un total de 135 legions i 108 cossos auxiliars que formaven un total de 140 unitats d'infanteria. Hi havia a m\xc3\xa9s 88 regiments de cavalleria (en total 180.000 soldats d'infanteria i 44.000 de cavalleria). D'aquests efectius hi havia 22.000 cavallers a l'Occident, \xc3\xa9s a dir aproximadament la meitat, i la resta a l'Orient. Les altres tropes estaven repartides desigualment. A les ordres del Magister Militium de la prefectura de les G\xc3\xa0l\xc2\xb7lies hi havia uns 40.000 homes. A part de les forces militars existien les forces de defensa de les fronteres compostes de 317 unitats d'infanteria i 258 de cavalleria, i deu flotilles fluvials, amb un total d'uns 250.000 homes per a la infanteria i 25.000 per a la cavalleria aproximadament. D'aquestes forces frontereres la major part es trobaven a Orient (154 unitats de cavalleria enfront de 96 a Occident)._NEWLINE_Teodosi va morir a Mediolanum el 17 de gener de 395 i els seus fills el van succeir. Arcadi el va succeir a l'Imperi Rom\xc3\xa0 d'Orient i Honori a l'Imperi Rom\xc3\xa0 d'Occident sota la tutela del seu magister militium el v\xc3\xa0ndal Estilic\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nMatrimonis i descend\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nEs va casar en primeres n\xc3\xbapcies amb \xc3\x88lia Flacil\xc2\xb7la i van tenir dos fills i una filla: Arcadi, Honori i Pulqu\xc3\xa8ria. Pulqu\xc3\xa8ria i \xc3\x88lia Flacil\xc2\xb7la van morir el 385. Es va casar en segones noces amb Gal\xc2\xb7la, filla de Valentini\xc3\xa0 I, amb la qui va tenir una filla: Gal\xc2\xb7la Plac\xc3\xaddia, que seria mare de Valentini\xc3\xa0 III.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPer la seva contribuci\xc3\xb3 a l'expansi\xc3\xb3 del cristianisme i la prohibici\xc3\xb3 dels cultes pagans, l'Esgl\xc3\xa9sia Ortodoxa el considera sant. La seva festivitat lit\xc3\xbargica \xc3\xa9s, en aquesta confessi\xc3\xb3 cristiana, el 17 de gener."