b'\n_START_ARTICLE_\nGirafa reticulada\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nLes girafes es troben a \xc3\x80frica, en els vedats de ca\xc3\xa7a i parcs naturals. Gaireb\xc3\xa9 no es troben a la natura a causa de la ca\xc3\xa7a furtiva i el sobredesenvolupament dels \xc3\xa9ssers humans. Les girafes se solen trobar a tot arreu d\'\xc3\x80frica, excepte al nord. La vegetaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt escassa i la terra est\xc3\xa0 massa poblada per donar cabuda a aquesta esp\xc3\xa8cie. Les girafes prefereixen els sabanes obertes, per\xc3\xb2 a vegades s\'aventuren en \xc3\xa0rees boscoses. F\xc3\xa0cilment es poden camuflar amagant-se entre els arbres.\n_START_SECTION_\nDieta\n_START_PARAGRAPH_\nLes girafes reticulades s\xc3\xb3n herb\xc3\xadvores, ja que s\'alimenten principalment de plantes, tot i que han estat vistes menjant el cad\xc3\xa0ver d\'un ant\xc3\xadlop. El menjar preferit d\'una girafa s\xc3\xb3n els arbustos i els arbres d\'ac\xc3\xa0cia que freq\xc3\xbcenten el paisatge afric\xc3\xa0. Mentre que aquestes fulles s\xc3\xb3n les preferides, una girafa mastega molts altres tipus de vegetaci\xc3\xb3. Les prefer\xc3\xa8ncies aliment\xc3\xa0ries de les girafes canvien segons les estacions: a l\'estaci\xc3\xb3 seca, semblen estar satisfetes amb el pi. Les girafes s\'alimenten de manera constant, que vol dir que mengen cont\xc3\xadnuament durant tot el dia. Un mascle \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de menjar 34 quilos d\'aliments en un sol dia. Les girafes usen el  sentit de l\'olfacte per a localitzar les fulles que volen. Ingereixen tot el que hi ha a la branca a l\'hora de menjar, inclosos els insectes, l\'escor\xc3\xa7a i les espines. La girafa utilitza la llengua massiva (fins a 45 cent\xc3\xadmetres de llarg) per a rascar la fulla. Tenen els llavis molt durs per a protegir-se contra la ratlladura._NEWLINE_Mentre que l\'ac\xc3\xa0cia \xc3\xa9s la preferida de la girafa, tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n conegudes per menjar baies i altres fruites. Les girafes poden entrar en estat d\'embriaguesa despr\xc3\xa9s de menjar baies, ja que algunes fermenten a l\'est\xc3\xb3mac. Les girafes reticulades s\xc3\xb3n remugants, igual que les vaques i altres ungulats. Com s\'explica en Stattler, Girafes, els sentinelles de la Sabana, l\'est\xc3\xb3mac de la girafa t\xc3\xa9 quatre parts: el menjar passa a trav\xc3\xa9s de la primera i l\'aigua va directament a la segona. El primer est\xc3\xb3mac digereix parcialment les branquetes, fulles i qualsevol altra cosa que la girafa hagi ingerit. Durant el dia, quan l\'animal no s\'alimenta, les parts d\'aquesta barreja fermentada es porten de tornada des de l\'est\xc3\xb3mac en terrossos durs. Les girafes masteguen aquestes protuber\xc3\xa0ncies, anomenades bols, durant tot el dia, ajudant a trencar encara m\xc3\xa9s el menjar. Una vegada que es realitza la masticaci\xc3\xb3 a la mand\xc3\xadbula del remugant, s\'envia al tercer est\xc3\xb3mac, i finalment el quart est\xc3\xb3mac serveix per pair completament._NEWLINE_Les girafes s\xc3\xb3n molt bones per a la conservaci\xc3\xb3 de l\'aigua en el clima afric\xc3\xa0 calent. S\xc3\xb3n capaces de conservar i mantenir la temperatura del cos, en part a causa de la forma, les cames llargues i primes permeten alliberar r\xc3\xa0pidament la calor. Les fulles que mengen s\xc3\xb3n en realitat una bona font d\'aigua, i poden passar dies sense prendre un sol glop. Les girafes tenen dificultats per baixar els caps enormes cap a terra per beure, i aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 les fa vulnerables als depredadors. S\xc3\xb3n capaces de doblegar les potes davanteres i estirant el coll cap abaix.\n_START_SECTION_\nColl\n_START_PARAGRAPH_\nLa ra\xc3\xb3 comunament acceptada per la qual les girafes tenen colls tan llargs fou proposada per Charles Darwin el 1871. Darwin don\xc3\xa0 la idea de molts habitants de l\'\xc3\x80frica, que pensaven que la girafa havia desenvolupat el coll tant per arribar a les copes dels arbres, on resideixen les millors fulles. Aix\xc3\xb2 representa un possible avantatge per a la girafa, que s\'alimenta de fulles principalment._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, aquesta teoria ha estat q\xc3\xbcestionada per Simmons. En la seva investigaci\xc3\xb3, Simmons troba que les girafes s\'alimenten principalment al nivell de l\'espatlla, sense arribar a les copes dels arbres en absolut. Nom\xc3\xa9s arriben al cim de l\'arbre durant l\'estaci\xc3\xb3 plujosa. Va trobar que, de totes les girafes estudiades, nom\xc3\xa9s les de Sud-\xc3\xa0frica s\'alimentaven de fulles que estaven fora de l\'abast d\'altres animals. Aix\xc3\xb2 presenta un problema a la teoria dels colls llargs com un avantatge en l\'alimentaci\xc3\xb3._NEWLINE_Una teoria alternativa t\xc3\xa9 a veure amb els rituals d\'aparellament i la selecci\xc3\xb3 sexual. Les girafes solen trobar parella amb una t\xc3\xa8cnica coneguda com a  "estrangulament". Els mascles es posen un al costat de l\'altre i els seus colls pivoten violentament entre si. La girafa que usi el coll i el cap m\xc3\xa9s efica\xc3\xa7ment i es mantingui dempeus, ser\xc3\xa0 guanyadora i la femella li deixar\xc3\xa0 copular-hi. La hip\xc3\xb2tesi de Robert Simmons \xc3\xa9s que les girafes amb el coll m\xc3\xa9s llarg i fort serien les m\xc3\xa9s probables per guanyar el combat d\'"estrangulament".\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop embarassada, la girafa t\xc3\xa9 un per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 d\'uns 15 mesos i en general nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 una cria cada vegada, per\xc3\xb2 pot tenir fins a vuit al llarg de la seva vida. Les femelles tornen al mateix lloc cada any per donar a llum a les cries. Les girafes poden tenir fills en tot moment durant l\'any, per\xc3\xb2 la majoria dels naixements es produeixen durant l\'estaci\xc3\xb3 seca. En n\xc3\xa9ixer, les girafes cauen des de dos metres d\'al\xc3\xa7ada a terra, ja que la mare pareix de peus. Les cries de girafa poden arribar a pesar fins a 100 quilos en n\xc3\xa9ixer, i mesurar 2 metres d\'al\xc3\xa7ada. Un nad\xc3\xb3 girafa pot posar-se dret menys de mitja hora despr\xc3\xa9s de n\xc3\xa9ixer, i s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os d\'alimentar-se de la llet materna. Se segueix alimentant de la llet fins que estigui a prop d\'un any d\'edat. Poden cr\xc3\xa9ixer 23 cent\xc3\xadmetres durant el primer mes, i continuaran creixent a un ritme enorme durant el primer any. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2, el creixement es redueix a menys de 2,5 centimetres per any. Les girafes s\xc3\xb3n un animal molt orientat al grup; fins i tot confien la cura de les seves cries a la multitud. Les femelles comencen a reproduir-se en uns 4 anys, i els mascles als 10.\n_START_SECTION_\nDepredadors i amenaces\n_START_PARAGRAPH_\nCausa de la seva mida enorme i la seva capacitat per detectar el perill, la girafa t\xc3\xa9 pocs depredadors. Llevat que sigui un nad\xc3\xb3 dormint, o bevent, no s\xc3\xb3n blanc d\'agressions com a aliment. Les girafes han estat ca\xc3\xa7ades per lleons i cocodrils. Els \xc3\xa9ssers humans s\xc3\xb3n una amena\xc3\xa7a molt real per a la girafa, tot i que s\'estan fent esfor\xc3\xa7os per ajudar a conservar-les. Les girafes s\xc3\xb3n assassinades pels ca\xc3\xa7adors furtius pel seu cabell i la seva pell. Tenen un pelatge molt gruixut i resistent que \xc3\xa9s molt buscat per fer polseres i corda. Alguns llogarets del Sudan serveixen carn de girafa. En l\'actualitat, hi ha prop de 100.000 girafes itinerants a \xc3\x80frica, encara que algunes subesp\xc3\xa8cies gaireb\xc3\xa9 han desaparegut per complet, amb menys de 100 individus. Les girafes han de fer front a la mosca tsets\xc3\xa9, que se\'ls posen damunt i els xuclen la sang. La mosca tsets\xc3\xa9 \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 portadora de la malaltia de la son, una malaltia perillosa per als \xc3\xa9ssers humans. Les girafes poden utilitzar les seves poderoses cues per espantar les mosques i obtenir una mica d\'alleujament de la plaga. Les girafes tenen una relaci\xc3\xb3 simbi\xc3\xb2tica amb alguns tipus d\'aus, especialment amb el b\xc3\xbafag. Aquestes petites aus es posen sobre les esquenes de la girafa, i alertan dels possibles depredadors. Els b\xc3\xbafags tamb\xc3\xa9 mengen \xc3\xa0cars i la pols de la girafa, mantenint-la neta. No obstant aix\xc3\xb2, el b\xc3\xbafag pot irritar les ferides produ\xc3\xafdes per baralles entre mascles. Les epid\xc3\xa8mies han afectat tamb\xc3\xa9 la girafa. La pitjor de totes, segons la cient\xc3\xadfica Ana Dagg, fou la pesta bovina, que va matar centenars de girafes en la d\xc3\xa8cada de 1880. L\'epid\xc3\xa8mia segueix ressorgint en petites r\xc3\xa0fegues. Una a la d\xc3\xa8cada de 1960 va acabar-ne amb la meitat de la poblaci\xc3\xb3 de girafes de Kenya.'