b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x81lvaro Alonso Barba\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nAlvaro Alonso Barba va n\xc3\xa9ixer a la vila de Lepe a mitjan segle XVI, en una Andalusia que s'obria a les riqueses d'Am\xc3\xa8rica, per la qual cosa despr\xc3\xa9s d'estudiar teologia va marxar a les \xc3\x8dndies a exercir el seu ministeri en qualitat de rector a Per\xc3\xba. Se sap que el 1615 es trobava a Tihuanaco, m\xc3\xa9s endavant a Sant Crist\xc3\xb3bal de L\xc3\xadpez. Ser\xc3\xa0 a les mines de L\xc3\xadpez on comen\xc3\xa7ar\xc3\xa0 a realitzar les seves primeres recerques sobre l'amalgamaci\xc3\xb3 dels minerals cap a 1590, una passi\xc3\xb3 en la qual ocuparia la resta de la seva vida. A partir de llavors, recorrer\xc3\xa0 la prov\xc3\xadncia de Charcas, abundant en mines d'or, plata i coure, sempre investigant i aprenent._NEWLINE_Juan de Lizarazu, president de l'Audi\xc3\xa8ncia de Charcas, coneixedor de la v\xc3\xa0lua d'Alonso Barba, va fer tot el possible per procurar el seu trasllat al curat de San Bernardo a Potos\xc3\xad i li va sol\xc2\xb7licitar un tractat que sistematitz\xc3\xa9s els processos metal\xc2\xb7l\xc3\xbargics que es realitzaven a la zona. Aix\xc3\xad \xc3\xa9s com el 15 de febrer de 1637 Alonso Barba lliura a Lizarazu els originals del seu Arte de los metales, que cont\xc3\xa9 una detallada descripci\xc3\xb3 de la riquesa argent\xc3\xadfera del subs\xc3\xb2l americ\xc3\xa0 aix\xc3\xad com un descobriment fonamental per a l'explotaci\xc3\xb3 de la plata, el m\xc3\xa8tode dels cassons per extreure la plata en calent. Els originals es van remetre al Consell d'\xc3\x8dndies, des d'on s'enviaria a Madrid a imprimir el 1640._NEWLINE_Alonso Barba va tornar a Castella a la seva vellesa, on es va dedicar a estudiar les mines de Riotinto i les antigues explotacions romanes de Masa Valverde a Huelva, va ser llavors quan va escriure Relaci\xc3\xb3n de Rio Tinto, amb m\xc3\xa9s de 90 anys._NEWLINE_Malgrat la seva avan\xc3\xa7ada edat, el seu amor pel Per\xc3\xba el va fer tornar a Potos\xc3\xad on va morir cap a 1662.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa8tode dels cassons\n_START_PARAGRAPH_\nEl m\xc3\xa8tode dels cassons, dit aix\xc3\xad perqu\xc3\xa8 es realitzava en petites calderes, aconseguia obtenir major quantitat de plata que qualsevol\xc2\xa0 altre dels usats fins al moment. Consistia a tractar el mineral de plata en gots de coure amb sal comuna, pirites de coure i mercuri. Aquest sistema de fosa permetia obtenir la plata de forma directa, si b\xc3\xa9 el coure del cass\xc3\xb3 quedava com a impuresa, la qual cosa va reduir la difusi\xc3\xb3 del m\xc3\xa8tode.\n_START_SECTION_\nRepercussi\xc3\xb3 i caracter\xc3\xadstiques de la seva obra\n_START_PARAGRAPH_\nAlvaro Alonso Barba \xc3\xa9s, sense dubtes, un dels principals tractadistes metal\xc2\xb7l\xc3\xbargics castellans, amb una obra comparable en import\xc3\xa0ncia a la de Georgius Agricola, alquimista i mineralogista alemany de la primera meitat del segle XVI._NEWLINE_Vist avui dia, l'obra d'Alonso Barba proporciona una exquisida descripci\xc3\xb3 des del punt de vista tecnol\xc3\xb2gic i filos\xc3\xb2fic de la manera amb la qual s'abordaven els secrets de la naturalesa, els minerals i, en concret, els corrents filos\xc3\xb2fics associades al pensament alqu\xc3\xadmic d'una \xc3\xa8poca que enfonsa les seves arrels en tradicions ancestrals._NEWLINE_Alonso Barba roman a tot moment en l'\xc3\xa0mbit de la naturalesa renaixentista, on la realitat exterior s'entremescla amb la subjectivitat del pensament. La naturalesa \xc3\xa9s concebuda com un gran organisme les parts del qual estan \xc3\xadntimament condicionades, un concepte proper al neoplatonisme. Per a ell els metalls est\xc3\xa0 composts per argent viu i sofre, fidel a la teoria dels alquimistes medievals, uns principis radicals dels metalls que Alonso Barba s'encarrega de descriure i caracteritzar. Dins d'aquesta caracteritzaci\xc3\xb3, descriu a l'or com el m\xc3\xa9s acabat dels metalls, una afirmaci\xc3\xb3 que el situa dins del corpus general alqu\xc3\xadmic predominant en el pensament natural del seu temps."