b'\n_START_ARTICLE_\nPatent de programari\n_START_PARAGRAPH_\nLes patents de programari s\xc3\xb3n t\xc3\xadtols que reconeixen el dret d\'explotar en exclusiva durant 20 anys funcionalitats, algorismes, representacions i altres accions que es poden dur a terme amb una computadora i que concedeixen algunes oficines de patents al m\xc3\xb3n. En l\'argot se sol substituir aquest terme per l\'expressi\xc3\xb3 "invenci\xc3\xb3 implementada per ordinador" que inclou punt les pol\xc3\xa8miques patents de programari com les generalment acceptades "invencions per computadora", aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, les invencions f\xc3\xadsiques tradicionals que inclouen programari en el seu funcionament. Aix\xc3\xad, l\'Oficina Europea de Patents (OEP) defineix generalment una invenci\xc3\xb3 implementada en computadora com a "expressi\xc3\xb3 destinada a cobrir sol\xc2\xb7licituds que involucrin computadores, xarxes inform\xc3\xa0tiques o altres aparells programables convencionals per les caracter\xc3\xadstiques noves de la invenci\xc3\xb3 apropiada es manifestin a trav\xc3\xa9s d\'un o diversos programes" ._NEWLINE_Existeix un enc\xc3\xa8s debat sobre l\'abast que deu concedir-se a aquestes patents, i fins i tot si han de ser institu\xc3\xafdes en absolut.\n_START_SECTION_\nControv\xc3\xa8rsia\n_START_PARAGRAPH_\nEls detractors de les patents sobre el programari argumenten que qualsevol programa inform\xc3\xa0tic est\xc3\xa0 compost de milions de components (procediments, algorismes,...) molts dels quals podrien ser patentables o fins i tot estar ja patentats. Aix\xc3\xb2 faria inviable un projecte de programari per part de qualsevol PIME o equip de programadors que no compt\xc3\xa9s amb altres patents per intercanviar amb els seus competidors (pr\xc3\xa0ctica habitual entre grans corporacions desenvolupadores: els grans intercanvis de borses de patents)._NEWLINE_D\'altra banda, sol ser complicat dilucidar si un codi determinat incompleix alguna patent, perqu\xc3\xa8 per arribar a tal certitud seria necessari avaluar totes les patents de programari existent en les diferents oficines de patents (centenars de milers) i fins i tot aix\xc3\xad podria existir el dubte. Generalment cal un proc\xc3\xa9s judicial per determinar a fe certa si una patent est\xc3\xa0 sent infringida per determinat programa o no._NEWLINE_\xc3\x92bviament, punt la cerca exhaustiva com els plets de patents, s\xc3\xb3n activitats vetades a les petites i mitges empreses pel gran esfor\xc3\xa7 hum\xc3\xa0 i econ\xc3\xb2mic que representa, la qual cosa les deixaria fora del mercat per no ser competitives. A tot l\'anterior se summa que en molts casos una o unes poques patents de programari s\xc3\xb3n suficients per monopolitzar alguna funcionalitat inform\xc3\xa0tica (cas del carret de la compra de la famosa patent europea i nord-americana "One Click" de Amazon)._NEWLINE_D\'altra banda, les persones implicades en el moviment de programari lliure adverteixen que l\'\xc3\xbas de patents impediria el desenvolupament de molts projectes que no poden pagar llic\xc3\xa8ncia a costa de deixar de ser lliures (lliure \xc3\xbas i distribuci\xc3\xb3 del programa, acc\xc3\xa9s al codi font, possibilitat de modificaci\xc3\xb3)._NEWLINE_Des d\'un punt de vista social s\'argumenta que les patents de programari (i sobre medicaments, m\xc3\xa8todes de negoci, procediments legals i enginyeria gen\xc3\xa8tica, aquestes \xc3\xbaltimes les denominades "paleses de la vida") privatitzen el coneixement accentuant les desigualtats socials i geogr\xc3\xa0fiques mitjan\xc3\xa7ant l\'exclusi\xc3\xb3 de la majoria de la poblaci\xc3\xb3 com a productors i fins i tot com a consumidors dels objectes d\'aquestes patents._NEWLINE_Els defensors de les patents de programari i dels models de negoci relacionats a aquestes argumenten que, com qualsevol altra patent, ajuden a potenciar la innovaci\xc3\xb3, com en altres camps industrials, permetent al propietari de la patent poder beneficiar-se del seu monopoli i aix\xc3\xad rendibilitzar la inversi\xc3\xb3 en desenvolupament.\n_START_SECTION_\nLegislaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAls Estats Units o Canad\xc3\xa0, ja la legislaci\xc3\xb3 vigent contempla des de fa temps les patents de programari. A\xc2\xa0l\'\xc3\x8dndia, els funcionaris de patents han usat l\'excusa que el TRIPs els obliga (argument mai ratificat) per declarar legals les patents de programari amb un decret administratiu subjecte a aprovaci\xc3\xb3 del Parlament per a la primera meitat de 2005._NEWLINE_Al territori de la Uni\xc3\xb3 Europea, l\'Oficina Europea de Patents (OEP) i algunes altres oficines nacionals de patents han estat concedint moltes patents de programari des dels anys 80 i molt especialment a partir de l\'\xc3\xa8poca de les "punt-com". No obstant aix\xc3\xb2, a Europa des que l\'Article 52 de la Convenci\xc3\xb3 de la Patent Europea s\'exclou expressament els \xe2\x80\x9cprogrames per a ordinador\xe2\x80\x9d per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s quan siguin reclamades \xe2\x80\x9ccom a tals\xe2\x80\x9d. La controv\xc3\xa8rsia a Europa est\xc3\xa0, doncs, en la interpretaci\xc3\xb3 d\'aquest "com a tals". La interpretaci\xc3\xb3 de la OEP deixa aquest "programes d\'ordinador com a tals" redu\xc3\xaft al nihilisme, doncs ho defineix com el codi font i el codi objecto dels programes inform\xc3\xa0tics, alguna cosa que ning\xc3\xba es planteja patentar perqu\xc3\xa8 ja est\xc3\xa0 protegit pel copyright. Per contra, els oposats a les patents de programari i m\xc3\xa8todes de negoci interpreten que l\'expressi\xc3\xb3 "programes d\'ordinador com a tals" inclou totes les t\xc3\xa8cniques i idees de programaci\xc3\xb3 i que l\'\xc3\xbanica cosa que exclou s\xc3\xb3n les "invencions assistides per computadora". \xc3\x89s interessant que la guia d\'examen de l\'Oficina Europea de Patents de 1978 realitza una interpretaci\xc3\xb3 equivalent a la dels contraris a les patents de programari i que ha estat gradualment al llarg dels anys 80 i, sobretot, els 90 quan la interpretaci\xc3\xb3 de la OEP ha virat a acceptar la patentabilitat del programari._NEWLINE_La UE, per mitj\xc3\xa0 de la Comissi\xc3\xb3 Europea, va reobrir el debat en 2002. El Parlament Europeu, en una primera lectura de l\'esborrany de Directiva de Patents de Programari al setembre de 2003, va excloure les patents de programari. M\xc3\xa9s tard, punt la Comissi\xc3\xb3 com el Consell van persistir, tornant a presentar la proposici\xc3\xb3 que legalitzava les patents de programari i fins i tot els algorismes matem\xc3\xa0tics, en utilitzar el Consell i el govern alemany un ardit en l\'\xc3\xbaltim minut en 2004. A partir de llavors, diversos Parlaments Nacionals (com l\'alemany, l\'espanyol, l\'holand\xc3\xa8s i el dan\xc3\xa8s) van fer diverses peticions per intentar renegociar una soluci\xc3\xb3 menys dr\xc3\xa0stica, la qual cosa, al costat del rebuig de la representaci\xc3\xb3 polonesa en el Consell, va retardar l\'adopci\xc3\xb3 de la resoluci\xc3\xb3 del Consell com a punt A de l\'ordre del dia (sense discussi\xc3\xb3). Addicionalment, el 28 de febrer de 2005, la Comissi\xc3\xb3 va rebutjar sense argument algun la pr\xc3\xa0cticament un\xc3\xa0nime petici\xc3\xb3 de Parlament Europeu per reiniciar tot el proc\xc3\xa9s. Amb posterioritat, el Consell, baix presid\xc3\xa8ncia luxemburguesa, es va negar a realitzar una segona votaci\xc3\xb3 com a punt B de l\'ordre del dia (amb discussi\xc3\xb3) i va determinar que la resoluci\xc3\xb3 havia estat acceptada, pesi als mandats vinculants en contra dels parlaments holand\xc3\xa8s i dan\xc3\xa8s._NEWLINE_Finalment, el Parlament Europeu es va veure obligat a comen\xc3\xa7ar la segona lectura sota una de les majors pressions socials, medi\xc3\xa0tiques i pol\xc3\xadtiques a les quals mai hagi estat sotm\xc3\xa8s. Mostra d\'aix\xc3\xb2 va ser l\'organitzaci\xc3\xb3 a Espanya el 27 d\'abril de 2005 d\'una concentraci\xc3\xb3 en totes les universitats per demanar que en aquesta segona lectura el Parlament torn\xc3\xa9s a rebutjar les patents de programari o la recollida de m\xc3\xa9s de 400.000 signatures en Internet per part de Eurolinux. Finalment, el Parlament Europeu, en una votaci\xc3\xb3 duta a terme el dia 6 de juliol de 2005 -i, per primera vegada en la hist\xc3\xb2ria, per a una segona lectura-, va rebutjar pr\xc3\xa0cticament per unanimitat la proposta de directiva de patentabilidad el programari, amb 648 vots en contra, 14 a favor i 18 abstencions.\n_START_SECTION_\nNova Llei de Patents espanyola\n_START_PARAGRAPH_\nEl 14 de novembre de 2014 el Consell de Ministres va aprovar el projecte de Llei de Patents que plantejava reformar la llei 11/1986 de Patents Espanyola. En la redacci\xc3\xb3 del text que va arribar al Congr\xc3\xa9s dels Diputats per iniciar-se la seva tramitaci\xc3\xb3 parlament\xc3\xa0ria, la modificaci\xc3\xb3 d\'un dels seus articles deixava la porta oberta a la possibilitat de patentar el programari incl\xc3\xb2s en invencions._NEWLINE_L\'apartat 4 de l\'article 4 del projecte de llei recull els sup\xc3\xb2sits que no es consideren invencions: els descobriments, les teories cient\xc3\xadfiques i els m\xc3\xa8todes matem\xc3\xa0tics; les obres liter\xc3\xa0ries, art\xc3\xadstiques o qualsevol altra creaci\xc3\xb3 est\xc3\xa8tica, aix\xc3\xad com les obres cient\xc3\xadfiques; els plans, regles i m\xc3\xa8todes per a l\'exercici d\'activitats intel\xc2\xb7lectuals, per a jocs o per a activitats econ\xc3\xb2mic-comercials, aix\xc3\xad com els programes d\'ordinadors i les formes de presentar informacions._NEWLINE_Mentre que el nou apartat 5 de l\'article 4 apunta: "El que es disposa a l\'apartat anterior exclou la patentabilidad de les mat\xc3\xa8ries o activitats esmentades en el mateix solament en la mesura en qu\xc3\xa8 la sol\xc2\xb7licitud de patent o la patent es refereixi exclusivament a una d\'elles considerada com a tal"._NEWLINE_L\'expressi\xc3\xb3 "com a tal" afegida a l\'apartat 5, que no s\'inclou en la llei de 1986, implica que totes les excepcions que no es poden patentar podrien ser susceptibles de ser-ho si van associades a una mica m\xc3\xa9s.'