b"\n_START_ARTICLE_\nFerentinae Lucus\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera paraula, lucus, volia dir en llat\xc3\xad un \xc2\xabespai sagrat dins d'un bosc\xc2\xbb. Les tribus llatines pensaven que alguns llocs dels boscos estaven protegits pels d\xc3\xa9us que els habitaven, per tant era un bon lloc per fer-hi reunions serioses, ja que el que s'acordava all\xc3\xa0 quedava sota el testimoni sagrat dels d\xc3\xa9us. En el cas d'aquest lucus es deia que estava habitat per la deessa o nimfa Ferentina, una de les divinitats conegudes com a ind\xc3\xadgets, venerada com a divinitat de l'aigua i de la fertilitat. La paraula Ferentina deriva del verb llat\xc3\xad fer\xc5\x8d que t\xc3\xa9 entre altres significats \xc2\xabemetre, suportar\xc2\xbb, i aix\xc3\xb2 fa que s'hagi interpretat el nom d'aquesta deessa com \xc2\xabla qui suporta els dolors del part\xc2\xbb i el seu bosc Feretium \xc2\xabel bosc f\xc3\xa8rtil\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSi b\xc3\xa9 els documents comencen a esmentar Lucus Ferentinum a partir de la destrucci\xc3\xb3 d'Alba Longa, l'historiador i arque\xc3\xb2leg Girolamo Torquati va suggerir que podria haver estat el f\xc3\xb2rum de l'antiga capital dels llatins.L'arque\xc3\xb2leg Antonio Nibby, va proposar basant-se en la descripci\xc3\xb3 sobre Alba Longa feta per Dion\xc3\xads d'Halicarn\xc3\xa0s de situar el lloc a la banda oriental del llac Albano, als peus del Mont Cavo._NEWLINE_El lucus Ferentinum podria haver estat als afores de la ciutat, per\xc3\xb2 suficientment a prop per poder ser el seu f\xc3\xb2rum. El costum de fer un f\xc3\xb2rum a l'exterior de la ciutat tamb\xc3\xa9 s'ha trobat en altres poblacions it\xc3\xa0liques, segons s'ha vist en estudis arqueol\xc3\xb2gics. Actualment una de les opinions m\xc3\xa9s acceptades \xc3\xa9s la que situa l'antiga Alba Longa al costat sud del llac, entre el tur\xc3\xb3 dels Caputxins (Colle dei Cappuccini), a prop del municipi Albano Laziale i del convent de Santa Maria ad Nives di Palazzolo que pertany al municipi de Rocca di Papa._NEWLINE_La primera ocasi\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 el Lucus Ferentinum \xc3\xa9s esmentat pels historiadors antics \xc3\xa9s en relaci\xc3\xb3 a una reuni\xc3\xb3 convocada l'any 651 aC pels delegats de la Lliga Llatina amb motiu de discutir sobre el creixent poder de Tarquini el Superb. El primer dia de la reuni\xc3\xb3, estant absent Tarquini, el delegat d'Ar\xc3\xadcia, anomenat Turnus Herdonius, va fer un violent discurs contra el sobir\xc3\xa0 rom\xc3\xa0 qui, en arribar no s'ho va pensar gaire de castigar-lo llan\xc3\xa7ant-lo des de dalt d'una penya que hi havia a la vora d'un torrent conegut amb el nom de Caput Aquae Ferentinum i com que no va morir de la caiguda va ordenar als seus esclaus lapidar-lo._NEWLINE_Al mateix Lucus Ferentinum van haver altres reunions de la Lliga Llatina: l'any 500 aC, el 499 aC, el 498 aC, el 488 aC i el 347 aC._NEWLINE_Es diu tamb\xc3\xa9 que, per foragitar una plaga que assotava els habitants de Roma, el rei Titus Taci va anar a oferir rituals expiatoris al Lucus Ferentium.\n_START_SECTION_\nEstudis arqueol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nEn un indret de Marino (municipi d'It\xc3\xa0lia), anomenat Prato della Corte, es van trobar algunes restes arqueol\xc3\xb2giques mentre es llaurava la zona per plantar vinyes al segle XVIII: una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de bustos de terracota, que fou en part destru\xc3\xafda i en part venuda als descobridors, i una s\xc3\xa8rie de locals enguixats, que Girolamo Torquati ha proposat que devien ser habitacions per als delegats de la lliga llatina. Tamb\xc3\xa9 es va trobar peces de l'ornament d'una font, probablement un punt d'arribada d'un aq\xc3\xbceducte que hi ha a prop, el Pozzo Calvino, al municipi de Grottaferrata. A m\xc3\xa9s, es van descobrir les restes d'una  vil\xc2\xb7la romana d'\xc3\xa8poca imperial segons sembla pertanyent a membres de la gens Serv\xc3\xadlia. Al nord-est de l'esplanada identificada amb el lloc arqueol\xc3\xb2gic es van trobar f\xc3\xadbules de metall i olles de terrissa._NEWLINE_L'an\xc3\xa0lisi arqueol\xc3\xb2gic i topogr\xc3\xa0fic realitzat a Cecchina va concloure que el lloc havia estat habitat amb continu\xc3\xaftat des de l'Edat del Bronze fins a l'\xc3\xa8poca republicana; aix\xc3\xb2 juntament amb la informaci\xc3\xb3 procedent de les fonts liter\xc3\xa0ries ha perm\xc3\xa8s identificar el lloc amb l'antic Ferentium. Al segle XX unes excavacions (a la Via Perlatura) van posar al descobert una antiga ciutadella i una necr\xc3\xb2poli (a la Via Lazio). A les tombes s'hi van trobar uns 20 esquelets apilats junts i mancats dels cranis, els quals estaven en una fossa circular a banda; un clar senyal de mort per execuci\xc3\xb3. A poca dist\xc3\xa0ncia es troba l'emissari que porta aigua des del llac de Nemi fins a Cecchina, on s'ha identificat el Caput aquae Ferentinae reportat pels historiadors antics. Finalment, el fam\xc3\xb3s temple de la Vall Ar\xc3\xadcia, que es troba immediatament per sota de la carena de tuf, a la banda a Cecchina, on s'havien trobat dos segles abans les est\xc3\xa0tues de terracota de tres de\xc3\xaftats femenines (Ceres, Pros\xc3\xa8rpina i Ferentina) avui al Museo delle Terme, a Roma._NEWLINE_A principis del 2008, un jove investigador i estudi\xc3\xb3s d'arqueologia, Christian Mauri, va proposar situar exactament a Cecchina Albano Laziale el lloc de l'antiga Lucus Ferentinae, com a conclusi\xc3\xb3 a tota la informaci\xc3\xb3 recollida."