b"\n_START_ARTICLE_\nBiblioteca d'Alexandria\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa ciutat d'Alexandria va ser fundada entre el 332 i el 331 aC per Alexandre el Gran. Va esdevenir durant l'antiguitat el primer port d'Egipte. Fou en el seu moment un dels grans centres culturals de la Mediterr\xc3\xa0nia. Sens dubte la seva enorme biblioteca era un dels principis fonamentals de la seva fama._NEWLINE_Va ser un dels generals d'Alexandre, Ptolemeu I, que reb\xc3\xa9 Egipte en el repartiment que es va fer a la mort de l'emperador, el qui va donar l'impuls intel\xc2\xb7lectual i comercial a la futura grandesa d'Alexandria. Va fer construir un museu (museion: el palau de les Muses), que allotjava una universitat, una acad\xc3\xa8mia i la biblioteca (amb 700\xc2\xa0000 volums estimats). Tot seguit deman\xc3\xa0 de cadascun dels pa\xc3\xafsos coneguts que li trametessin obres de tota classe d'autors, que feia traduir al grec. Com que la ciutat era un port, deman\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 a tots els vaixells que hi feien escala que permetessin que els llibres que duien a bord fossin copiats i tradu\xc3\xafts. La c\xc3\xb2pia es retornava al vaixell i l'original es guardava a la biblioteca._NEWLINE_La traducci\xc3\xb3 al grec de totes aquestes obres va ser una feina colossal que mobilitz\xc3\xa0 la major part dels intel\xc2\xb7lectuals i savis de cada pa\xc3\xads. Calia que aquests homes dominessin perfectament la seva llengua pr\xc3\xb2pia i tamb\xc3\xa9 el grec. La biblioteca va ser dirigida per erudits com Cal\xc2\xb7l\xc3\xadmac, Erat\xc3\xb2stenes, Aristarc de Samotr\xc3\xa0cia, Apol\xc2\xb7loni de Rodes o Arist\xc3\xb2fanes de Bizanci. Es pot parlar, per exemple, dels Setanta, un grup d'erudits sortits del corrent filos\xc3\xb2fic del mateix nom, que tradu\xc3\xafren l'antic testament. La llegenda dels Setanta diu que sis representants de cada tribu jueva es tancaren a l'illa de Faros per dur a terme aquesta traducci\xc3\xb3. Eren, per tant, 72 rabins, que haurien fet la traducci\xc3\xb3 en 72 dies.\n_START_SECTION_\nLa biblioteca a l'Antiguitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa Gran Biblioteca d'Alexandria, anomenada aix\xc3\xad per distingir-la de la petita o biblioteca-filla del Serapeu, fou fundada pels primers Ptlomeus amb el prop\xc3\xb2sit d'ajudar el manteniment de la civilitzaci\xc3\xb3 grega al si de la molt conservadora civilitzaci\xc3\xb3 eg\xc3\xadpcia que envoltava Alexandria. Si b\xc3\xa9 \xc3\xa9s cert que el trasllat de Demetri de Fal\xc3\xa8ron a Alexandria (l'any 296-295 aC) est\xc3\xa0 relacionat amb l'organitzaci\xc3\xb3 de la Biblioteca, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s segur que almenys el pla d'aquesta instituci\xc3\xb3 fou elaborat sota Ptolemeu I S\xc3\xb2ter (mort el 284 aC) i que la finalitzaci\xc3\xb3 de l'obra i la seva connexi\xc3\xb3 amb el Museu fou l'obra m\xc3\xa0xima del seu successor, Ptolemeu II Filadelf. Com Estrab\xc3\xb3 no fa menci\xc3\xb3 de la Biblioteca a la seva descripci\xc3\xb3 dels edificis del port, sembla evident que no estava en aquesta part de la ciutat; a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, la seva connexi\xc3\xb3 amb el Museu permetria ubicar-la al Brucheion, el districte reial situat al nord-est de la ciutat._NEWLINE_Aquest santuari acollia un petit zool\xc3\xb2gic, jardins, una gran sala per a reunions i \xc3\xa0dhuc un laboratori. Les sales que es dedicaren a la biblioteca acabaren essent les m\xc3\xa9s importants de tota la instituci\xc3\xb3, que fou coneguda al m\xc3\xb3n intel\xc2\xb7lectual de l'Antiguitat en ser \xc3\xbanica. Durant segles, els Ptolomeus donaren suport i conservaren la Biblioteca que, des dels seus inicis, mantingu\xc3\xa9 un ambient d'estudi i de treball. Dedicaren grans sumes a l'adquisici\xc3\xb3 de llibres, amb obres de Gr\xc3\xa8cia, P\xc3\xa8rsia, \xc3\x8dndia, Palestina, \xc3\x80frica i d'altres cultures, tot i que predominava la literatura grega i hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica._NEWLINE_La biblioteca del Museu constava de deu cambres dedicades a la investigaci\xc3\xb3, cadascuna d'elles dedicada a una disciplina diferent. Un gran nombre de poetes i fil\xc3\xb2sofs, que arribaren a ser m\xc3\xa9s de cent durant els millors anys, s'ocupaven del seu manteniment, amb una dedicaci\xc3\xb3 total. En realitat es considerava l'edifici del Museu com un vertader temple dedicat al Saber._NEWLINE_Se sap que des del comen\xc3\xa7ament la biblioteca fou un apartat al servei del Museu. M\xc3\xa9s endavant, per\xc3\xb2, quan aquesta entitat adquir\xc3\xad gran import\xc3\xa0ncia i volum, calgu\xc3\xa9 crear un annex proper. Es creu que aquesta segona biblioteca (la biblioteca filla) fou creada per Ptolemeu III Evergetes (246-221 aC) i s'establ\xc3\xad al tur\xc3\xb3 del barri de Racotis (avui dia Karmuz), en un lloc d'Alexandria m\xc3\xa9s allunyat del mar; concretament, a l'antic temple erigit pels primers Ptolomeus al d\xc3\xa9u Serapis, anomenat el Serapeu, considerat com un dels edificis m\xc3\xa9s bells de l'Antiguitat. A l'\xc3\xa8poca de l'Imperi Rom\xc3\xa0, els emperadors la protegiren i modernitzaren en gran manera, incorporant-hi \xc3\xa0dhuc calefacci\xc3\xb3 central mitjan\xc3\xa7ant canonades per mantenir els llibres secs als dip\xc3\xb2sits subterranis._NEWLINE_Els redactors de la biblioteca d'Alexandria eren sobretot coneguts a Gr\xc3\xa8cia per llur treball sobre els texts hom\xc3\xa8rics. Els redactors m\xc3\xa9s famosos generalment portaren el t\xc3\xadtol de bibliotecari principal._NEWLINE_La diversitat geogr\xc3\xa0fica dels erudits mostra que la biblioteca era de fet un gran centre d'investigaci\xc3\xb3 i aprenentatge. El 2004, un equip egipci trob\xc3\xa0 el que sembla ser una part de la biblioteca mentre excavava al Brucheion. Els arque\xc3\xb2legs descobriren tretze sales de confer\xc3\xa8ncies, cadascuna amb un p\xc3\xb2dium central. Zahi Hawass, el president del Consell Suprem d'Antiguitats d'Egipte, calcula que a les sales excavades fins ara s'hi hauria pogut acollir fins a 5.000 estudiants, la qual cosa indica que era una instituci\xc3\xb3 molt gran per a l'\xc3\xa8poca.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemeu II encarreg\xc3\xa0 a Zen\xc3\xb2dot d'Efes, ajudat pel poeta Cal\xc2\xb7l\xc3\xadmac, la tasca de catalogaci\xc3\xb3 de tots els volums i llibres. Zen\xc3\xb2dot fou el primer bibliotecari d'Alexandria, i en aquells anys les obres catalogades arribaren al mig mili\xc3\xb3. El resultat de la seva tasca fou el Pinakes, el primer cat\xc3\xa0leg tem\xc3\xa0tic de la hist\xc3\xb2ria. Unes es presentaven en rotllos de papir o pergam\xc3\xad, que \xc3\xa9s el que s'anomenava \xc2\xabvolums\xc2\xbb, i d'altres en fulles tallades, que formaven el que es denominava \xc2\xabtoms\xc2\xbb. Cadascuna d'aquestes obres podia dividir-se en \xc2\xabparts\xc2\xbb o \xc2\xabllibres\xc2\xbb. Es feien c\xc3\xb2pies a m\xc3\xa0 de les obres originals, \xc3\xa9s a dir, \xc2\xabedicions\xc2\xbb, que eren molt estimades (fins i tot m\xc3\xa9s que les originals) per les correccions dutes a terme. Les persones encarregades de l'organitzaci\xc3\xb3 de la Biblioteca ajudaven Cal\xc2\xb7l\xc3\xadmac a buscar per totes les cultures i en totes les lleng\xc3\xbces conegudes i enviaven negociadors que poguessin aconseguir biblioteques senceres, unes vegades per comprar-les, d'altres com a pr\xc3\xa9stec per fer-ne c\xc3\xb2pies._NEWLINE_Els grans navilis que arribaven al fam\xc3\xb3s port d'Alexandria carregats de mercaderies diverses eren inspeccionats per la gu\xc3\xa0rdia, tant en busca de contraban com de texts. Quan trobaven algun rotllo, el confiscaven i el portaven en dip\xc3\xb2sit a la Biblioteca, on els amanuenses s'encarregaven de copiar-lo. Un cop feta aquesta tasca, el rotllo era generalment retornat als seus propietaris. El valor d'aquestes c\xc3\xb2pies era alt\xc3\xadssim i molt estimat. La Biblioteca d'Alexandria arrib\xc3\xa0 a ser la diposit\xc3\xa0ria de les c\xc3\xb2pies de tots els llibres del m\xc3\xb3n antic. All\xc3\xa0 fou on realment es dugu\xc3\xa9 a terme per primera vegada l'art de l'edici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica.\n_START_SECTION_\nDestruccions de la biblioteca\n_START_PARAGRAPH_\nEl 47 aC, les tropes de Juli C\xc3\xa8sar incendien la flota d'Alexandria. El foc s'hauria propagat al moll i hauria destru\xc3\xaft una part de la biblioteca. El 292, un edicte de Diocleci\xc3\xa0 mana la destrucci\xc3\xb3 dels llibres d'alqu\xc3\xadmia. Reconstru\xc3\xafda, la biblioteca va tornar a ser destru\xc3\xafda el 391, i tamb\xc3\xa9 el 642 i el 645, per l'emir Amr Ibn al-As, esperit religi\xc3\xb3s ple de rigor, que considerava que si els llibres estaven d'acord amb l'Alcor\xc3\xa0 eren superflus, i que si el contradeien, eren perniciosos. Tanmateix, aquesta hist\xc3\xb2ria \xc3\xa9s posada en dubte i s'atribueix a la propaganda antiisl\xc3\xa0mica. Sigui com sigui, el contingut de la biblioteca desaparegu\xc3\xa9 en aquella \xc3\xa8poca._NEWLINE_El fet que molts d'escrits d'Arist\xc3\xb2til hagin arribat fins a nosaltres suggereix, en tot cas, que si hi va haver ordres de destrucci\xc3\xb3, hi hagu\xc3\xa9 voluntaris que salvaren d'amagat aquesta part dels documents. Aquests voluntaris devien tenir dret a la neutralitat benevolent de les tropes d'ocupaci\xc3\xb3, o fins i tot en formaven part. La tradici\xc3\xb3 explica, en efecte, que els texts d'Arist\xc3\xb2til s'escaparen en part de la destrucci\xc3\xb3 (i que la destrucci\xc3\xb3 pel foc d'altres dins els centenars de calderes dels banys d'Alexandria es perllong\xc3\xa0 diversos mesos).\n_START_SECTION_\nAtribuci\xc3\xb3 de l'incendi a Juli C\xc3\xa8sar\n_START_PARAGRAPH_\nSe sol afirmar que la primera gran destrucci\xc3\xb3 que pat\xc3\xad la Biblioteca d'Alexandria fou la perpetrada pels romans: Juli C\xc3\xa8sar, en persecuci\xc3\xb3 de Pompeu, derrotat a Fars\xc3\xa0lia, arrib\xc3\xa0 a Egipte per trobar-se que el seu antic company i gendre havia estat assassinat per ordre de Pot\xc3\xad, el visir del rei Ptolemeu XIII Filop\xc3\xa0tor, per congraciar-se amb la seva persona. Egipte patia una guerra civil per la successi\xc3\xb3 del tron, i aviat C\xc3\xa8sar s'inclin\xc3\xa0 a favor de la germana del rei, Cle\xc3\xb2patra VII. Conscient que no podria derrotar Roma, per\xc3\xb2 s\xc3\xad C\xc3\xa8sar, i guanyar-se la gratitud dels seus rivals al Senat, Pot\xc3\xad li declar\xc3\xa0 la guerra. El 9 de novembre del 48 aC, les tropes eg\xc3\xadpcies, comandades per un general mercenari anomenat Aquil\xc2\xb7les (antic centuri\xc3\xb3), assetjaren C\xc3\xa8sar al palau reial de la ciutat i intentaren capturar les naus romanes al port. Enmig dels combats, tres incendi\xc3\xa0ries foren llan\xc3\xa7ades per ordre de C\xc3\xa8sar contra la flota eg\xc3\xadpcia, reduint-la a les flames en poques hores. Tot i que segons la versi\xc3\xb3 del propi Juli C\xc3\xa8sar al seu De Bello Alexandrino la ciutat amb prou eines se'n vei\xc3\xa9 afectada._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 no obstant, segons d'altres fonts cl\xc3\xa0ssiques aquell incendi s'hauria est\xc3\xa8s fins als dip\xc3\xb2sits de llibres de la Gran Biblioteca, que es trobava al barri de Bruqui\xc3\xb3, prop del port. S\xc3\xa8neca confirma al seu De tranquilitate animi la p\xc3\xa8rdua de 400.000 rotllos en aquell malaurat incident (\xc2\xabquadraginta milia librorum Alexandriae arserunt\xc2\xbb), citant la seva font, el perdut llibre CXII de Titus Livi, qui fou contemporani del desastre. Pau Orosi reitera en ple segle V aquesta xifra a la seva Historiarum adversum paganos: \xc2\xab[...] en envair les flames part de la ciutat consumiren quaranta mil llibres dipositats per casualitat als edificis...\xc2\xbb. Cassi Di\xc3\xb3 al\xc2\xb7ludeix a la destrucci\xc3\xb3 dels magatzems del port, alguns dels quals contenien rotllos. D'altra banda, Plutarc \xc3\xa9s el primer a mencionar de manera expl\xc3\xadcita l'extensi\xc3\xb3 del foc a la gran Biblioteca com si hagu\xc3\xa9s quedat redu\xc3\xafda a cendres per sempre, i no nom\xc3\xa9s una destrucci\xc3\xb3 parcial. Tanmateix, tan taxant afirmaci\xc3\xb3 de Plutarc sobre l'incendi de la Biblioteca sembla tenir origen en un error filol\xc3\xb2gic, provocat pel canvi de significat del terme grec bibliotheke a finals del segle I i comen\xc3\xa7aments del II. La paraula perd\xc3\xa9 la seva connotaci\xc3\xb3 de \xc2\xabbiblioteca\xc2\xbb i significava \xc2\xabcol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de llibres\xc2\xbb. Mentrestant, \xc2\xabbiblioteca\xc2\xbb es designava com \xc2\xabapothekai t\xc3\xb4n bibli\xc3\xb4n\xc2\xbb (literalment 'magatzem de llibres'), i el significant diferent atribu\xc3\xaft a aquests termes hauria donat lloc a la confusi\xc3\xb3. Aule Gel\xc2\xb7li, i el molt posterior Ammi\xc3\xa0 Marcel\xc2\xb7l\xc3\xad aportaren una informaci\xc3\xb3 semblant a l'anterior, essent v\xc3\xadctimes del mateix error de significaci\xc3\xb3, probablement repetit per la ignor\xc3\xa0ncia o la credulitat dels seus contemporanis._NEWLINE_Hi ha dubtes si els tresors de la Gran Biblioteca quedaren destru\xc3\xafts a l'incendi de l'any 48 aC, com arribaren a afirmar alguns historiadors cl\xc3\xa0ssics. Els famosos 400.000 toms que haurien cremat podrien ser en realitat uns 40.000, dipositats en magatzems del port, segurament a l'espera de ser catalogats per a la biblioteca, o per a la seva exportaci\xc3\xb3 a Roma, tal com indiquen el Bellum Alexandrinum, S\xc3\xa8neca i Cassi Di\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEls desastres dels segles III i IV\n_START_PARAGRAPH_\nTanmateix, durant el segle II i al llarg del III, una s\xc3\xa8rie de desastres abateren l'antiga capital dels Ptolemeus: en primer lloc, la Guerra de Kitus (115-7) en qu\xc3\xa8 els rebels jueus destrossaren bona part de l'urbs eg\xc3\xadpcia. Posteriorment, l'anomenada Guerra Buc\xc3\xb2lica (172-5) tamb\xc3\xa9 s'estengu\xc3\xa9 fins a Alexandria. Despr\xc3\xa9s d'aquesta guerra, vingu\xc3\xa9 la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 dels usurpadors Avidi Cassi (175) i Pescenni N\xc3\xadger (193-4); el brutal saqueig d'Alexandria per capritx de Caracal\xc2\xb7la (215); la pl\xc3\xa8iade de tumults i revoltes civils i militars que hi hagu\xc3\xa9 durant l'Anarquia Militar arran de la crisi econ\xc3\xb2mica i l'angoixant pressi\xc3\xb3 fiscal; els atacs dels blemmies... La ciutat fou destru\xc3\xafda per Valeri\xc3\xa0 (253), de nou el 269, quan hi hagu\xc3\xa9 la desastrosa conquesta de la ciutat per Zen\xc3\xb2bia, reina de Palmira; i el 273, quan Aureli\xc3\xa0, en reconquerir-la per als romans, saquej\xc3\xa0 i destru\xc3\xad completament el Bruqui\xc3\xb3, desastre que necess\xc3\xa0riament hagu\xc3\xa9 d'afectar el Museu i la Biblioteca, i que segurament fos la causa de la seva destrucci\xc3\xb3. Hom diu que en aquella ocasi\xc3\xb3 els savis grecs es refugiaren al Serapeu, que mai no pat\xc3\xad durant tals desastres, i d'altres emigraren a Bizanci. Finalment, el 297 la revolta de l'usurpador Luci Domici Domici\xc3\xa0 acab\xc3\xa0 amb Alexandria presa i saquejada per les tropes de Diocleci\xc3\xa0, despr\xc3\xa9s d'un setge de vuit mesos (vict\xc3\xb2ria commemorada per l'anomenat Pilar de Pompeu). Hom diu que despr\xc3\xa9s de la capitulaci\xc3\xb3 de la ciutat, Diocleci\xc3\xa0 orden\xc3\xa0 que la carnisseria continu\xc3\xa9s fins que la sang arrib\xc3\xa9s als genolls del seu cavall. L'accidental caiguda de l'emperador alliber\xc3\xa0 els alexandrins de la mort, i per commemorar el fet erigiren una est\xc3\xa0tua al cavall. Se sap tamb\xc3\xa9 que Diocleci\xc3\xa0 orden\xc3\xa0 cremar milers de llibres relacionats amb l'alqu\xc3\xadmia i les ci\xc3\xa8ncies herm\xc3\xa8tiques, per evitar que alg\xc3\xba pos\xc3\xa9s en perill l'estabilitat monet\xc3\xa0ria que amb prou feines s'havia aconseguit restaurar._NEWLINE_El 330, amb la fundaci\xc3\xb3 de la nova capital imperial, Constantinoble, \xc3\xa9s probable que el que rest\xc3\xa9s del seu contingut fos recaptat per les autoritats imperials i traslladat a la Nova Roma. Encara, entre 320 i 1303 hi hagu\xc3\xa9 23 terratr\xc3\xa8mols a Alexandria. El del 21 de juliol del 365 fou particularment devastador. Segons les fonts, hi hagu\xc3\xa9 50.000 morts a Alexandria, i l'equip de Franck Goddio de l'Institut Europeu d'Arqueologia Submarina, ha trobat al fons de les aig\xc3\xbces del port centenars d'objectes i trossos de columnes que demostren que almenys el 20% de la ciutat dels Ptolemeus s'enfons\xc3\xa0 en les aig\xc3\xbces, incloent el Bruquei\xc3\xb3, suposada ubicaci\xc3\xb3 de la biblioteca._NEWLINE_\xc3\x89s probable que la biblioteca original dels Ptolemeus fos destru\xc3\xafda en algun d'aquests desastres, restant-ne nom\xc3\xa9s part del seu contingut -uns 40.000 rotllos- custodiats en una biblioteca secund\xc3\xa0ria ubicada al complex del Serapeu, temple dedicat al d\xc3\xa9u Serapis, patr\xc3\xb3 de la ciutat._NEWLINE_El 391, els cristians fan\xc3\xa0tics acabaren de destruir la biblioteca.\n_START_SECTION_\nLa biblioteca d'avui\n_START_PARAGRAPH_\nDins el marc d'un projecte conjunt de la UNESCO i Egipte, la biblioteca del m\xc3\xb3n mediterrani va ser constru\xc3\xafda damunt les ru\xc3\xafnes de l'antic edifici Ptolemaic. Havia de poder acollir prop de 5\xc2\xa0000\xc2\xa0000 de volums._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que el president Hosni Mubarak pos\xc3\xa0 la primera pedra de l'edifici, el 26 de juny de 1988, es va convocar un concurs mundial el setembre del mateix any per permetre als estats del m\xc3\xb3n que proposessin projectes. Hi varen participar 400 arquitectes de m\xc3\xa9s de 77 pa\xc3\xafsos. El jurat va triar d'entre els m\xc3\xa9s grans arquitectes i bibliotecaris d'Alemanya, Su\xc3\xafssa, It\xc3\xa0lia, Fran\xc3\xa7a, Anglaterra, els Estats Units, M\xc3\xa8xic, el Jap\xc3\xb3, l'\xc3\x8dndia i Egipte. El guanyador del primer premi, de 600\xc2\xa0000 d\xc3\xb2lars, va ser l'estudi de l'arquitecte noruec Snohetta. La firma Snohetta/Hamza sign\xc3\xa0 el contracte relatiu a la concepci\xc3\xb3 i a la supervisi\xc3\xb3 de l'execuci\xc3\xb3 del projecte l'octubre de 1993._NEWLINE_Poc temps despr\xc3\xa9s de l'obertura al p\xc3\xbablic, la nova Biblioteca Alexandrina va ser inaugurada pel president de la Rep\xc3\xbablica \xc3\x80rab d'Egipte el 16 d'octubre de 2002._NEWLINE_D'una bellesa arquitect\xc3\xb2nica atraient i d'una funcionalitat \xc3\xb2ptima, l'edifici, situat a la vora de la mar, t\xc3\xa9 la forma d'un llarg cilindre de 160 metres de di\xc3\xa0metre, tallat en biaix. Des de l'exterior \xc3\xa9s un immens semicercle que s'eleva del terra, homenatge a Ra, el d\xc3\xa9u Sol. La inclinaci\xc3\xb3 del sostre permet als nivells superiors de la biblioteca beneficiar-se de la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 natural i d'atenuar els efectes de les ombres. M\xc3\xa9s profundament, els arquitectes no conceberen la biblioteca, estrictament, com un s\xc3\xadmbol solar, sin\xc3\xb3 que reconeixen que pret\xc3\xa9n ser una imatge de radiaci\xc3\xb3 i d'obertura i no un lloc tancat o reservat. Vista de dalt, efectivament, la seva forma circular recorda la imatge del sol (els jerogl\xc3\xadfics el representen generalment com un simple disc). Aquest simbolisme solar s'accentua encara m\xc3\xa9s per la voluntat de relligar-se amb la saviesa de la biblioteca antiga i, d'altra banda, de contribuir a l'entesa entre els pobles i la construcci\xc3\xb3 de la pau. \xc3\x89s aquesta idea la que expressen els murs de granit dins la seva materialitat: hi ha gravades totes les escriptures conegudes del m\xc3\xb3n, des de l'\xc3\xa0rab a la xinesa, passant pels car\xc3\xa0cters cir\xc3\xadl\xc2\xb7lics, hebreus, llatins... La nova Biblioteca Alexandrina es presenta aix\xc3\xad com el nou temple del saber universal, i el darrer gran monument de l'era no-virtual."