b"\n_START_ARTICLE_\nSant Tom\xc3\xa0s de Riudeperes\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl temple, orientat en sentit est-oest, fou originalment rom\xc3\xa0nic; tanmateix hi han deixat profunda petja tots els gustos arquitect\xc3\xb2nics. La construcci\xc3\xb3 primerenca consisteix en una nau rom\xc3\xa0nica, amb un prolongad\xc3\xadssim creuer amb c\xc3\xbapula en el punt que intersequen els dos volums. La c\xc3\xbapula \xc3\xa9s de secci\xc3\xb3 rectangular aixamfranada per corbes en els seus quatre angles, que sota la cornisa determinen quatre llises petxines. Dels tres absis que s'obrien en el creuer subsisteix el m\xc3\xa9s gran o central, destru\xc3\xafts els laterals. La volta tant de la nau com del creuer guarda la forma de can\xc3\xb3 de mig punt, i la separa dels murs laterals una senzilla cornisa, de manera que, si s'exceptuen els dos absis laterals, l'obra rom\xc3\xa0nica subsisteix sencera i homog\xc3\xa8nia. L'\xc3\xa8poca g\xc3\xb2tica, trobant sens dubte estreta l'esgl\xc3\xa9sia, li va afegir en el costat de l'Evangeli des dels peus al creuer una nau lateral, o sigui tres capelles amb m\xc3\xbatua comunicaci\xc3\xb3, les tres de molt baixes voltes, sostingudes per nervis de pedra i claus de volta, i a m\xc3\xa9s va transformar els dos absis menors en sengles capelles majors, prove\xc3\xafdes de voltes id\xc3\xa8ntiques a les de la nau lateral. El Renaixement al seu torn va voler tamb\xc3\xa9 eixamplar el temple, i va afegir als peus de la nau central un cos de la mateixa amplada, privant-nos aix\xc3\xad de la porta rom\xc3\xa0nica i substituint-la per una altra adornada amb dues senzilles antes amb capitells, cornisa i front\xc3\xb3 triangular a la manera grega. En el fris de la cornisa d'aquesta porta hi havia gravada amb maj\xc3\xbascules romanes la inscripci\xc3\xb3: Quod charitas acdificavit, gratia. Aquest additament dels peus del temple compr\xc3\xa8n l'espai\xc3\xb3s cor alt que en temps dels frares tenia les acostumades cadires de noguera. No li falten al paviment de l'esgl\xc3\xa9sia tombes modernes. Els tres retaules de les capelles absidals estan formats de cornises i columnetes de fusta. A la nau, al costat de l'Ep\xc3\xadstola, el claustre contigu va impedir sens dubte l'obertura d'una altra nau lateral igual a la de l'altre costat, i aix\xc3\xad l'arquitecte modern es va limitar a cavar al gruix del mur rom\xc3\xa0nic dos n\xc3\xadnxols per a sengles altars. La longitud total del temple mesura 19,32 metres; l'amplada de la nau principal 5,12, i la de la secund\xc3\xa0ria, o capelles laterals, 3,93. Amb tants additaments aquesta esgl\xc3\xa9sia no \xc3\xa9s petita, per\xc3\xb2 resulta baixa de sostre._NEWLINE_La planta del claustre descriuria un perfecte quadrat si el costat occidental no es prolongu\xc3\xa9s m\xc3\xa9s que els altres, i aix\xc3\xad no aguditz\xc3\xa9s l'angle que forma amb el meridional. Mesura 15 metres i alguns cent\xc3\xadmetres en les seves dues dimensions mitjanes perpendiculars, comptant sis arcs en el costat llarg i cinc en els tres restants. El formen columnes cil\xc3\xadndriques senzilles, capitells rudimentaris i arcs de mig punt, tot, fins i tot el mur, de pedra polida, igual que la galeria alta, la qual \xc3\xa9s encara m\xc3\xa9s senzilla. El seu indefinit estil arquitect\xc3\xb2nic s'assembla al grecorom\xc3\xa0. Al centre del pati hi ha la boca de la cisterna, renaixentista, composta d'ampit, muntants, llinda a manera de cornisa i remat triangular a manera de front\xc3\xb3, tot tamb\xc3\xa9 de pedra polida. L'edifici, que compta amb dos pisos alts, envolta el claustre, per\xc3\xb2 el costat oriental s'est\xc3\xa9n en l\xc3\xadnia recta cap al sud, formant una ala llargu\xc3\xadssima fora del quadrat. S'hi troben les millors peces de la casa, que s\xc3\xb3n la sagristia, la cuina, el de profundis i el refetor, totes del mateix temps i factura, amb murs arrebossats i voltes, encara que baixes, g\xc3\xb2tiques, amb nervis i claus de pedra, formant compartiments quadrats. El refectori fa 15,75 metres per 6,20, i conserva el seu p\xc3\xbalpit de pedra; a l'arc de l'escaleta es veuen esculpits l'anagrama del nom de Jes\xc3\xbas i la data 1561. L'aspecte d'aquestes peces resulta agradable i monumental, b\xc3\xa9 que xoquen les baixes voltes. A la cuina, davant de la porta, crida l'atenci\xc3\xb3 una gran franja de rajoles, i sobre d'ella, tamb\xc3\xa9 de rajoles, la imatge del Beat Salvador d'Horta. La llargu\xc3\xadssima ala de l'edifici nom\xc3\xa9s tenia un pis alt i sobre d'aquest golfes en temps dels frares; pel seu centre o eix passa un corredor dotat de cel\xc2\xb7les a un i altre costat. A portes i finestres es nota la reminisc\xc3\xa8ncia del gust ogival. Totes tenen llindar, brancals i llinda de pedra amb una punta cap amunt, esculpida a la manera g\xc3\xb2tica, i responen perfectament a la data de 1561 citada abans. La longitud d'aquest corredors \xc3\xa9s de 43,13 metres. En molts punts d'aquesta casa es veu l'escut del Bisbe Ca\xc3\xa7ador, qui en feu edificar diverses parts. El 1835 adornava la sagristia una filada de llen\xc3\xa7os que representaven frares notables de la casa. A l'est de l'edifici s'estenia la gran horta voltada, que feia tres quarteres d'extensi\xc3\xb3._NEWLINE_La biblioteca era copiosa i escollida, i ocupava una pe\xc3\xa7a voltada de vint passes de longitud, situada al primer pis del costat occidental del claustre. Els napole\xc3\xb2nics la van destruir. El Pare Aragon\xc3\xa9s la qualifica de tresor d'impossible reposici\xc3\xb3. Tot i la prohibici\xc3\xb3 fidelment observada per l'Orde de no posseir b\xc3\xa9ns, el col\xc2\xb7legi de Sant Bonaventura de Barcelona estava obligat a tenir-los; i aix\xc3\xad, mitjan\xc3\xa7ant concessi\xc3\xb3 pontif\xc3\xadcia, el convent posse\xc3\xafa dues hisendes o masoveries, una anomenada la Nov\xc3\xadssima, de cabuda de 53 quarteres, de les quals en cultivaven 50 en temps de la visita de Barraquer, sent de roques les tres restants; i l'altra Can Soca, situada al mateix terme de Sant Mart\xc3\xad de Riudeperes, propera al convent, de tinguda 80 quarteres i 9 quartanes, de les quals una meitat eren de conreu i d'erms les restants. Les dues possessions tenien la seva casa de pag\xc3\xa8s corresponent, on habitaven els colons.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons diverses relacions d'avis recollides per Barraquer, una trentena de frares, entre els quals es comptaven com 20 estudiants te\xc3\xb2legs, componia la comunitat el 1835, per\xc3\xb2, segons documents, la formaven nom\xc3\xa9s cinc pares, sis coristes, un llec i tres donats, \xc3\xa9s a dir, 15 religiosos. Respecte de la fundaci\xc3\xb3 i hist\xc3\xb2ria del present col\xc2\xb7legi ofereixen inter\xc3\xa8s els seg\xc3\xbcents escrits pel seu Guardi\xc3\xa0 el 1814. Al principi va albergar aquesta casa una comunitat de canonges regulars de Sant Agust\xc3\xad, circumst\xc3\xa0ncia que explica el gust rom\xc3\xa0nic del seu temple. Despr\xc3\xa9s va ser pabordia de Sant Tom\xc3\xa0s, subjecta al monestir de Santa Maria de Llad\xc3\xb3; per\xc3\xb2 per inst\xc3\xa0ncies del Paborde Bisbe de Vic Cudina, i del Prelat de Barcelona, Jaume Ca\xc3\xa7ador, el Papa Pius IV, per butlla de 30 d'agost de 1560, la va convertir en escola de franciscans. El fundador Ca\xc3\xa7ador, fill de Vic, i els seus nebots van caminar llargs en els donatius per al millorament d'aquesta casa, fins llavors rudiment\xc3\xa0ria, i amb ells el 1561 es constru\xc3\xad la sagristia, el cor, amb cadires de noguera, les capelles amb els seus retaules, \xc2\xabfent-los pintar per un Pare carmelita, excepte l'altar major que el va pintar Pablo Forcada, pintor barcelon\xc3\xad\xc2\xbb. D'on resulta evidentment que els retaules de 1561 arribaren al 1814, per\xc3\xb2 no els dies presents, ja que consistien en llen\xc3\xa7os, i avui en est\xc3\xa0tues. \xc2\xabPassem a la nova forma que es va donar a les altres parts del Col\xc2\xb7legi. Any 1561 ... es va comen\xc3\xa7ar a construir el dormitori, la cuina, el refectori, el de profundis, i es va concloure el 64. Que b\xc3\xa9 concorden aquestes dates amb l'esculpida a la porta de la trona del refectori. En 1566 es va construir el claustre que el 1814 veiem\xc2\xbb. En 1570 es va fer la porta principal, i aix\xc3\xad consecutivament es van anar aixecant altres depend\xc3\xa8ncies fins a 1578. Aix\xc3\xad va arribar tranquil\xc2\xb7lament el col\xc2\xb7legi als comen\xc3\xa7aments del segle\xc2\xa0xix, governant la casa durant la invasi\xc3\xb3 napole\xc3\xb2nica, des de 1807, el Pare Antoni Baylina, les s\xc3\xb3n les not\xc3\xadcies de dalt, orador i poeta, lector jubilat i custodi que va ser de la prov\xc3\xadncia regular, i autor de moltes obres. Descriu el Pare Baylina els patiments i p\xc3\xa8rdues de la terrible lluita del temps de Napole\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de la qual cosa continua en un altre article el mateix Prelat: \xc2\xabEncara l'enemic no havia repassat al Pirineu, i ja el P. Guardi\xc3\xa0 va determinar reparar el Col\xc2\xb7legi comen\xc3\xa7ant per l'Esgl\xc3\xa9sia. Com ho tenia meditat, aix\xc3\xad ho va executar, tot i el contrari dictamen dels Dom\xc3\xa8stics i estranys\xc2\xbb. De la seva explicaci\xc3\xb3 es despr\xc3\xa8n que va donar m\xc3\xa9s llum al temple; que abans d'aquesta restauraci\xc3\xb3 no existien els altars de la nau al costat de l'Ep\xc3\xadstola que en ella es van construir; que les noves imatges dels altars van consistir en llen\xc3\xa7os pintats, representant els sants Antoni de P\xc3\xa0dua, Bonaventura, Bernad\xc3\xad de Siena, Joan de Capistrano i Salvador d'Horta, que la imatge del retaule major, que \xc3\xa9s una est\xc3\xa0tua, va representar la Immaculada, i els col\xc2\xb7laterals Sant Dom\xc3\xa8nec i Sant Francesc d'Ass\xc3\xads; que no va faltar tampoc capella per al fam\xc3\xb3s Crucifix, que ja enmig d'un retaule que va cremar per obra dels francesos, no va patir ni un setge. A la restauraci\xc3\xb3 del temple i sagristia \xc2\xabseguir la del Col\xc2\xb7legi a les seves oficines i cel\xc2\xb7les, a tot el que gaireb\xc3\xa9 s'ha donat fi joi\xc3\xb3s. Es va adornar el Claustre inferior amb els Retrats del fundador i altres... i amb un Via Crucis itali\xc3\xa0 que devotament enamora ... Es va tancar amb ma\xc3\xb3 claustre superior ... Es van proveir de mobles les oficines i cel\xc2\xb7les. No es va oblidar la Llibreria; abans va ser un dels objectes predilectes. Entre les rel\xc3\xadquies, doncs, que ens quedaven de l'antiga, es van afegir almenys cent volums d'obres escullid\xc3\xadssimes de totes classes ... Una cosa notable havia sobre la porta de la Llibreria, que tamb\xc3\xa9 s'ha perdut un retrat molt antic del V. Escot, vestit de conventual.\xc2\xbb \xc2\xabFinalment; s'ha delineat per un h\xc3\xa0bil arquitecte anomenat Morat\xc3\xb3, un Pla general per rectificar i millorar en el possible la f\xc3\xa0brica del col\xc2\xb7legi, i donar-li aquella bellesa, proporci\xc3\xb3 i comoditat que \xc3\xa9s susceptible. D\xc3\xa9u vulgui que pugui realitzar-se com m\xc3\xa9s aviat millor\xc2\xbb. El col\xc2\xb7legi i la seva horta estaven en poder del mateix orde francisc\xc3\xa0 en \xc3\xa8poca de Barraquer; no les seues heretats, que van ser venudes per l'Estat. No ho habita comunitat de l'Ordre, per\xc3\xb2 s\xc3\xad des de principis del segle\xc2\xa0xx el noviciat i estudiants dels religiosos camils per permissi\xc3\xb3 dels franciscans."