b"\n_START_ARTICLE_\nFlama\n_START_PARAGRAPH_\nUna flama (del llat\xc3\xad flamma) \xc3\xa9s una reacci\xc3\xb3 de combusti\xc3\xb3 que es produeix en una \xc3\xa0rea de poca gruixa, que genera calor i que, normalment fa llum._NEWLINE_Quan es produeix la combusti\xc3\xb3 d'un element inflamable en una atmosfera rica en oxigen, s'observa una emissi\xc3\xb3 de llum, que pot arribar a ser intensa. Totes les combustions s\xc3\xb3n exot\xc3\xa8rmiques desprenent gran quantitat d'energia en forma de calor. La flama \xc3\xa9s provocada per l'emissi\xc3\xb3 d'energia dels \xc3\xa0toms d'algunes part\xc3\xadcules que es troben en els gasos de la combusti\xc3\xb3, en ser excitats per la intensa calor generada en aquest tipus de reaccions.\n_START_SECTION_\nFlames a les espelmes\n_START_PARAGRAPH_\nLa incandesc\xc3\xa8ncia de les espelmes prov\xc3\xa9 de la pres\xc3\xa8ncia de part\xc3\xadcules s\xc3\xb2lides en la part lluminosa i calenta de la flama. Aquestes part\xc3\xadcules, que s\xc3\xb3n fonamentalment carboni elemental, es poden dipositar en el full d'una esp\xc3\xa0tula posat directament sobre la flama._NEWLINE_La cera de l'espelma est\xc3\xa0 composta, essencialment, per hidrocarburs de massa molar elevada. La calor de la flama de l'espelma fon la cera, que impregna el ble (metxa que est\xc3\xa0 en el centre de l'espelma) submergit en ella. La calor addicional fa evaporar la cera del ble. Una mica de vapor de la cera es crema formant di\xc3\xb2xid de carboni CO\xe2\x82\x82 i aigua, una altra part es converteix en hidrocarburs de menor massa molecular, fragments de mol\xc3\xa8cula i carboni. Eventualment, alguns d'aquests intermediaris tamb\xc3\xa9 es transformen en di\xc3\xb2xid de carboni i aigua en el proc\xc3\xa9s de combusti\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nFlames en encenedors Bunsen\n_START_PARAGRAPH_\nEn els laboratoris de qu\xc3\xadmica s'usen freq\xc3\xbcentment els anomenats encenedors bunsen, el nom \xc3\xa9s a causa del qu\xc3\xadmic alemany Robert Wilhelm Bunsen. En aquest tipus d'aparells, el gas utilitzat pot ser met\xc3\xa0, prop\xc3\xa0 o but\xc3\xa0. Si el prove\xc3\xafment de gas \xc3\xa9s constant, la temperatura de la flama dep\xc3\xa8n de la quantitat d'aire premesclat amb el gas comburent abans de la combusti\xc3\xb3._NEWLINE_Quan la v\xc3\xa0lvula d'entrada d'aire de la part inferior de l'encenedor est\xc3\xa0 tancada, la flama presenta una coloraci\xc3\xb3 groguenca, la qual cosa indica que el proc\xc3\xa9s de combusti\xc3\xb3 \xc3\xa9s incomplet (aix\xc3\xb2 vol dir que no tot el met\xc3\xa0 que s'introdueix en l'encenedor es converteix en di\xc3\xb2xid de carboni i aigua, part es transforma en carboni elemental com en el cas de l'espelma)._NEWLINE_Quan la v\xc3\xa0lvula d'entrada d'aire est\xc3\xa0 oberta per complet, el met\xc3\xa0 gas\xc3\xb3s es transforma, en gran manera, en di\xc3\xb2xid de carboni i aigua:_NEWLINE_CH  \xe2\x82\x84  ( g ) 2O  \xe2\x82\x82  ( g)  -----\xe2\x86\x92 CO  \xe2\x82\x82  ( g)  2H  \xe2\x82\x82  O ( l )_NEWLINE_En aquest proc\xc3\xa9s s'allibera m\xc3\xa9s calor que en el cas anterior, de manera que la temperatura de la flama augmenta i el color canvia de groc a blau. El gas d'\xc3\xbas dom\xc3\xa8stic (met\xc3\xa0, prop\xc3\xa0, but\xc3\xa0) que s'utilitza per cuinar \xc3\xa9s usualment  prebarrejat  amb aire per fer que la flama blava (es tracta d'assegurar la combusti\xc3\xb3 completa del gas introdu\xc3\xaft en els cremadors)._NEWLINE_Es pot obtenir una combusti\xc3\xb3 encara m\xc3\xa9s completa del met\xc3\xa0  prebarrejat  amb oxigen gas\xc3\xb3s pur en lloc d'aire._NEWLINE_Al laboratori s'utilitza, quan es treballa amb vidre, un bufador d'oxigen/met\xc3\xa0 per al bufat del vidre cient\xc3\xadfic. La seva flama \xc3\xa9s prou calenta com per fondre el quars (el punt de fusi\xc3\xb3 del quars \xc3\xa9s d'uns 1.600\xc2\xa0\xc2\xb0C)."