b'\n_START_ARTICLE_\nEstats Units d\'Am\xc3\xa8rica\n_START_SECTION_\nTopon\xc3\xadmia\n_START_PARAGRAPH_\nHom ha suggerit que el terme "Am\xc3\xa8rica" es va encunyar el segle XVI en honor a l\'explorador i cart\xc3\xb2graf itali\xc3\xa0 Amerigo Vespucci per referir-se a totes les terres de l\'hemisferi occidental. El nom del nou Estat federat es va registrar, per primera vegada, en la Declaraci\xc3\xb3 d\'Independ\xc3\xa8ncia dels Estats Units, que era la "Declaraci\xc3\xb3 un\xc3\xa0nime dels tretze Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica" adoptada pels "representants dels Estats Units d\'Am\xc3\xa8rica", el 4 de juliol, 1776. Les abreviacions m\xc3\xa9s comunes s\xc3\xb3n Estats Units i EUA, i col\xc2\xb7loquialment se\'n diu "Am\xc3\xa8rica"._NEWLINE_El gentilici i l\'adjectiu m\xc3\xa9s com\xc3\xba dels Estats Units \xc3\xa9s "nord-americ\xc3\xa0", seguit d\'"americ\xc3\xa0". L\'\xc3\xbas d\'aquest terme, tanmateix, \xc3\xa9s controvertible, sobretot a l\'Am\xc3\xa8rica Llatina, at\xc3\xa8s que els ciutadans dels pa\xc3\xafsos d\'aquesta regi\xc3\xb3 utilitzen el gentilici "americ\xc3\xa0" per referir-se a tots els individus nascuts al continent americ\xc3\xa0. En catal\xc3\xa0, el gentilici m\xc3\xa9s adequat i sense ambig\xc3\xbcitat \xc3\xa9s estatunidenc.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nAtesa la grand\xc3\xa0ria superficial dels Estats Units, s\'hi troben  diversos climes_NEWLINE_El clima \xc3\xa9s temperat en gran part del pa\xc3\xads, tropical a Hawaii i la Florida, polar a Alaska, semi\xc3\xa0rid a les Grans Planes a l\'oest del meridi\xc3\xa0 100, des\xc3\xa8rtic al sud-est, mediterrani a les costes de Calif\xc3\xb2rnia i \xc3\xa0rid a la Gran Conca. S\xc3\xb3n comuns els climes extremats; la costa del Golf de M\xc3\xa8xic i Atl\xc3\xa0ntica rep huracans, i la gran majoria dels tornados del m\xc3\xb3n tenen lloc als Estats Units, sobretot a l\'Oest Mitj\xc3\xa0. Al centre de Texas hi ha el fam\xc3\xb3s Tornado Alley, el "carrer\xc3\xb3 dels tornados", on hi ha forts vents i un gran \xc3\xadndex anual de tornados._NEWLINE_En conjunt, a l\'oest hi ha un clima assolellat amb moltes precipitacions i algunes tempestes. Al centre, a prop de Utah i al sud-oest de Texas, hi ha un clima \xc3\xa0rid amb poques precipitacions anuals. Al nord, les escarpades muntanyes fan que aquesta sigui una regi\xc3\xb3 de forts vents i tempestes. Al sud-est, a Florida i Nova Orleans, el clima c\xc3\xa0lid fa que aquesta sigui una important regi\xc3\xb3 tur\xc3\xadstica; per\xc3\xb2 \xc3\xa9s molt propensa a huracans; una prova d\'aix\xc3\xb2 s\xc3\xb3n les destrosses causades per Katrina, Ivan i Wilma. A prop de Las Vegas, hi ha la pres\xc3\xa8ncia de vents forts amb abundants pluges i tempestes.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica exterior i defensa\n_START_PARAGRAPH_\nEls Estats Units tenen una gran influ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica, pol\xc3\xadtica i militar global. \xc3\x89s membre permanent del Consell de Seguretat de les Nacions Unides i la ciutat de Nova York \xc3\xa9s la seu de l\'organitzaci\xc3\xb3. Gaireb\xc3\xa9 tots els Estats del m\xc3\xb3n tenen ambaixades a Washington DC i consolats a altres ciutats del pa\xc3\xads. Les excepcions s\xc3\xb3n Cuba, Iran, Corea del Nord, Bhutan, el Sudan i la Rep\xc3\xbablica de la Xina._NEWLINE_Els Estats Units tenen una relaci\xc3\xb3 especial amb el Regne Unit i els pa\xc3\xafsos angloparlants, aix\xc3\xad com el Jap\xc3\xb3, Israel i els altres membres de l\'OTAN, aix\xc3\xad com els seus ve\xc3\xafns i membres de l\'\xc3\x80rea de Lliure Comer\xc3\xa7 d\'Am\xc3\xa8rica del Nord: M\xc3\xa8xic i el Canad\xc3\xa0. El 2005, els Estats Units van enviar 27.000 milions de d\xc3\xb2lars en assist\xc3\xa8ncia oficial al desenvolupament, m\xc3\xa9s que no pas cap altre Estat del m\xc3\xb3n. Tanmateix, com a percentatge de la seva renda nacional bruta, aquesta contribuci\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s del 0,22%, i ocupa llavors la 22a posici\xc3\xb3 en donacions._NEWLINE_El president \xc3\xa9s alhora el comandant en cap de les forces armades de la naci\xc3\xb3, i en designa els seus l\xc3\xadders, el secretari o ministre de defensa i l\'Estat Major Conjunt. El Departament de Defensa dels Estats Units administra les forces armades, incloent-hi les forces armades, l\'armada, la marina i la for\xc3\xa7a a\xc3\xa8ria. La Gu\xc3\xa0rdia de Costa dels Estats Units es troba sota el comandament del Departament de Seguretat Interna durant temps de pau, i pel Departament de l\'Armada en temps de guerra. El 2005 les forces armades tenien un total d\'1,38 persones ocupades i en servei actiu, i alguns cents de mil a les reserves i la Gu\xc3\xa0rdia Nacional, que en total sumen un total de 2,3 milions de tropes. El Departament de Defensa tamb\xc3\xa9 empra al voltant de 700.000 civils, sense comptar-hi el personal de contractes externs. El servei militar als Estats Units \xc3\xa9s voluntari, tot i que pot haver-hi un reclutament obligatori en temps de guerra mitjan\xc3\xa7ant el Sistema de Servei Selectiu. Fora dels Estats Units, les forces armades poden desplegar-se a 770 bases i instal\xc2\xb7lacions en cada continent del m\xc3\xb3n llevat de l\'Ant\xc3\xa0rtida._NEWLINE_Les despeses militars dels Estats Units el 2006, superiors als $528.000 milions, el 46% de totes les despeses militars del m\xc3\xb3n, i superior a la suma de les despeses de les catorze nacions seg\xc3\xbcents. La despesa per capita \xc3\xa9s de $1.756, deu vegades m\xc3\xa9s que la mitjana global, tot i que en representar nom\xc3\xa9s el 4,06% del seu PIB, les despeses militars ocupen la 27a posici\xc3\xb3 a escala mundial.\n_START_SECTION_\n\xc3\x80rees insulars\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa0rea insular m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s l\'estat lliure associat de Puerto Rico. Les seg\xc3\xbcents illes tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n administrades pels Estats Units: Samoa Americana, Illa Baker, Guam, Illes Howland, Illa Jarvis, Atol Johnston, Escull Kingman, Atol Midway, Illa Navassa, Illes Marianes del Nord, Atol Palmyra, Illes Verges Nord-americanes i les Illes Wake.\n_START_SECTION_\nEstad\xc3\xadstiques econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nEls Estats Units tenen una economia capitalista, una infraestructura molt desenvolupada i una alta productivitat laboral. Segons el Fons Monetari Internacional, el PIB dels Estats Units, de m\xc3\xa9s de 13 bilions de d\xc3\xb2lars representen el 19% del producte brut mundial. Tot i que el PIB nord-americ\xc3\xa0 \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s gran de qualsevol pa\xc3\xads del m\xc3\xb3n, \xc3\xa9s un poc m\xc3\xa9s petit que el PIB combinat de tots els membres de la Uni\xc3\xb3 Europea en paritat de poder adquisitiu (2006). El PIB per capita estatunidenc \xc3\xa9s el vuit\xc3\xa8 m\xc3\xa9s gran del m\xc3\xb3n._NEWLINE_Els Estats Units s\xc3\xb3n dels importadors m\xc3\xa9s grans de b\xc3\xa9ns i els segons exportadors m\xc3\xa9s grans del m\xc3\xb3n. El Canad\xc3\xa0, la Rep\xc3\xbablica Popular de la Xina, M\xc3\xa8xic, el Jap\xc3\xb3 i Alemanya s\xc3\xb3n els seus socis comercials principals. Tradicionalment, els Estats Units promouen el comer\xc3\xa7 lliure i ha signat diversos tractats comercials amb diverses nacions, entre els quals, el Tractat de Lliure Comer\xc3\xa7 d\'Am\xc3\xa8rica del Nord \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s extens, i el m\xc3\xa9s important, amb els seus ve\xc3\xafns nord-americans, el Canad\xc3\xa0 i M\xc3\xa8xic. El producte principal d\'exportaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s la maquin\xc3\xa0ria el\xc3\xa8ctrica, mentre que els autom\xc3\xb2bils s\xc3\xb3n la importaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s important. El deute nacional dels Estats Units \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s gran del m\xc3\xb3n; el 2005 era el 23% del total mundial. Com a percentatge del PIB, el deute estatunidenc era el 13\xc3\xa8 m\xc3\xa9s gran dels 120 Estats reportats._NEWLINE_El sector privat constitueix la part m\xc3\xa9s extensa de l\'economia, mentre que l\'activitat del govern representa nom\xc3\xa9s el 12,4% del PIB. L\'economia \xc3\xa9s postindustrial, i el sector terciari contribueix amb m\xc3\xa9s del 75% del PIB. El camp empresarial m\xc3\xa9s importat en transaccions brutes \xc3\xa9s el comer\xc3\xa7 a l\'engr\xc3\xb2s i al detall; el m\xc3\xa9s gran segons la renda neta \xc3\xa9s el sector financer i d\'assegurances. Els Estats Units s\xc3\xb3n una pot\xc3\xa8ncia industrial; el sector dels productes qu\xc3\xadmics n\'\xc3\xa9s el camp m\xc3\xa9s important. El pa\xc3\xads \xc3\xa9s el tercer productor m\xc3\xa9s gran de petroli, i el consumidor m\xc3\xa9s gran. \xc3\x89s el productor m\xc3\xa9s gran d\'energia el\xc3\xa8ctrica i nuclear, aix\xc3\xad com de gas natural l\xc3\xadquid, alumini, sofre, fosfats i sal. L\'agricultura nom\xc3\xa9s contribueix amb l\'1% del PIB, per\xc3\xb2 constitueix el 60% de la producci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola mundial._NEWLINE_En comparaci\xc3\xb3 amb Europa, els imposts a les propietats i la renda de les empreses als Estats Units s\xc3\xb3n generalment m\xc3\xa9s elevats, mentre que els imposts laborals i de consum s\xc3\xb3n inferiors. La Borsa de Nova York \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s gran del m\xc3\xb3n en d\xc3\xb2lars._NEWLINE_El 2005, 155 milions de persones tenien feina remunerable. La majoria, el 79%, era empleada del sector dels serveis. Amb 15,5 milions de persones, l\'assist\xc3\xa8ncia social i el sector de sanitat \xc3\xa9s el camp laboral m\xc3\xa9s gran. Nom\xc3\xa9s el 12% dels treballadors estatunidencs s\xc3\xb3n membres d\'un sindicat; una xifra molt menor al 30% europeu. Els treballadors estatunidencs tenen una de les productivitats per hora treballada m\xc3\xa9s altes del m\xc3\xb3n, despr\xc3\xa9s de Noruega, Fran\xc3\xa7a, B\xc3\xa8lgica i Luxemburg.\n_START_SECTION_\nTransport i infraestructura\n_START_PARAGRAPH_\nLes \xc3\xbaltimes dades de 2003, mostraren que als Estats Units hi ha 759 autom\xc3\xb2bils per cada 1.000 habitants, una xifra superior als 472 per cada 1.000 habitants de la Uni\xc3\xb3 Europea, segons les dades del 2004. L\'americ\xc3\xa0 mitj\xc3\xa0 passa 55 minuts en un autom\xc3\xb2bil cada dia recorrent 47\xc2\xa0km. El sistema ferroviari metropolit\xc3\xa0 en la majoria de les ciutats no \xc3\xa9s extens, i el seu \xc3\xbas \xc3\xa9s molt limitat en comparaci\xc3\xb3 amb Europa. Nom\xc3\xa9s el 9% del transport a la feina di\xc3\xa0ria es realitza en mitjans p\xc3\xbablics, en comparaci\xc3\xb3 al 38,8% a Europa. La ind\xc3\xbastria a\xc3\xa8ria est\xc3\xa0 completament privatitzada, tot i que la majoria dels aeroports s\xc3\xb3n propietat p\xc3\xbablica. Les cinc aerol\xc3\xadnies m\xc3\xa9s grans del m\xc3\xb3n s\xc3\xb3n estatunidenques; American Airlines era fins ara la l\xc3\xadnia a\xc3\xa8ria m\xc3\xa9s gran del m\xc3\xb3n. Actualment, la fusi\xc3\xb3 de dues de les altres grans aerol\xc3\xadnies dels EUA (Northwest Airlines i Delta Airlines) desmarcar\xc3\xa0 American de la posici\xc3\xb3 dominant. El transport aeri dels Estats Units \xc3\xa9s dels m\xc3\xa9s importants del m\xc3\xb3n i trobem grans aerol\xc3\xadnies, tant actuals com hist\xc3\xb2riques, entre les quals, American Airlines, Delta Airlines, Continental Airlines, United Airlines, la l\xc3\xadnia a\xc3\xa8ria de baix cost Southwest Airlines, pionera en aquest \xc3\xa0mbit a escala mundial; aix\xc3\xad com les ja desaparegudes, per\xc3\xb2 no menys importants TWA, (Trans World Airlines), Pan American Airlines i Braniff International. Dels 30 aeroports amb major \xc3\xbas del m\xc3\xb3n, setze s\xc3\xb3n als Estats Units; l\'aeroport amb la major transportaci\xc3\xb3 de passatgers \xc3\xa9s l\'Aeroport d\'Atlanta, tot i que cal destacar la import\xc3\xa0ncia internacional dels aeroports John F. Kennedy de Nova York i Newark del nord-est de Nova Jersey, prop de Nova York, Los Angeles Internacional aix\xc3\xad com l\'O\'Hare de Chicago._NEWLINE_Als Estats Units hi ha el Sistema Interestatal d\'Autopistes dels Estats Units.\n_START_SECTION_\nEtnografia\n_START_PARAGRAPH_\nEls Estats Units tenen una poblaci\xc3\xb3 multicultural i diversa: trenta-u grups d\'ascend\xc3\xa8ncia tenen m\xc3\xa9s d\'un mili\xc3\xb3 de membres. Els cauc\xc3\xa0sics o blancs s\xc3\xb3n el grup \xc3\xa8tnic m\xc3\xa9s nombr\xc3\xb3s; els afroamericans s\xc3\xb3n el grup racial minoritari m\xc3\xa9s gran, mentre que els hisp\xc3\xa0nics \xe2\x80\x93procedents de Llatinoam\xc3\xa8rica o Espanya\xe2\x80\x93 s\xc3\xb3n el grup \xc3\xa8tnic minoritari m\xc3\xa9s nombr\xc3\xb3s._NEWLINE_Segons el darrer cens, al pa\xc3\xads hi havia 31 grups \xc3\xa8tnics amb m\xc3\xa9s d\'un mili\xc3\xb3 de membres. Segons la categoritzaci\xc3\xb3 del govern federal basant-se en ra\xc3\xa7a, la majoria dels nord-americans (80,4%) s\xc3\xb3n blancs. La majoria d\'aquests s\xc3\xb3n d\'ascend\xc3\xa8ncia europea encara que s\'hi inclouen alguns no-europeus que es consideren blancs segons la nomenclatura governamental (com ara alguns dels pobles originals de l\'Orient Pr\xc3\xb2xim i el nord de l\'\xc3\x80frica). En excloure, per\xc3\xb2, els blancs d\'origen hisp\xc3\xa0nic (\xc3\xa9s a dir, de qualsevol dels estats castellanoparlants del m\xc3\xb3n), aquesta xifra disminueix al 67,4%. La poblaci\xc3\xb3 no-hispana dels Estats Units est\xc3\xa0 disminuint proporcionalment atesa la immigraci\xc3\xb3 i la taxa m\xc3\xa9s alta de reproducci\xc3\xb3 de les altres minories racials. Si aquesta tend\xc3\xa8ncia continua, la xifra de blancs no-hispans dels Estats Units es reduir\xc3\xa0 i nom\xc3\xa9s seran majoria relativa el 2040 o 2050._NEWLINE_Els principals pobles o nacions d\'ascend\xc3\xa8ncia \xc3\xa8tnica dels ciutadans nord-americans s\xc3\xb3n Alemanya, seguit de M\xc3\xa8xic, Irlanda, Anglaterra, It\xc3\xa0lia, i Escandin\xc3\xa0via. Els afroamericans, descendents dels africans que van arribar com a esclaus entre els segles XVII i XIX, representen el 12,9% de la poblaci\xc3\xb3, 35 milions en total. Aproximadament l\'1,5% de la poblaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s amer\xc3\xadndia i nadiua d\'Alaska, \xc3\xa9s a dir, 4,4 milions dels quals el 35% vivia el 2005 en reserves. Les tribus m\xc3\xa9s nombroses s\xc3\xb3n els cherokees (729.553), navahos (298.197), choctaw (158.774), sioux (153.360), chippewa (149.669), apatxes (96.833), blackfoot (85.750), iroquesos (80.882), pueblo (74.085), creek (71.310), lumbee (57.868), chickasaw (38.351), seminola (27.431), potawatomi (25.595), yaqui (22.412), tlingit-haida (22.365), p\xc3\xa0pago (20.087), comanxes (19.376), athabascans d\'Alaska (18.838), xeiene (18.204), lenape (16.341) i osage (15.897)._NEWLINE_La tend\xc3\xa8ncia demogr\xc3\xa0fica actual inclou la immigraci\xc3\xb3 de llatinoamericans al sud-oest, una regi\xc3\xb3 que ja \xc3\xa9s la llar del 60% dels 35 milions d\'hispans que viuen als Estats Units. Els immigrants de M\xc3\xa8xic conformen el 66% de tots els hispans i s\xc3\xb3n el segon grup migratori m\xc3\xa9s important des de la fundaci\xc3\xb3 dels Estats Units, al darrere dels alemanys. S\'estima que hi ha m\xc3\xa9s de 5 milions d\'immigrants il\xc2\xb7legals als Estats Units, principalment de M\xc3\xa8xic. M\xc3\xa8xic t\xc3\xa9 la intenci\xc3\xb3 de crear un programa d\'immigraci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s ampli amb els Estats Units, per\xc3\xb2 els conservadors d\'aquest pa\xc3\xads s\'oposen \xe2\x80\x93fins i tot\xe2\x80\x93 a donar un estatus legal als immigrants que ja hi viuen i treballen. Recentment, el govern va aprovar la construcci\xc3\xb3 d\'un mur al llarg de la frontera sud per impedir el pas de noves onades d\'immigrants del pa\xc3\xads ve\xc3\xad.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 52% dels nord-americans s\xc3\xb3n protestants (principalment baptistes o metodistes), el 21% s\xc3\xb3n cat\xc3\xb2lics, l\'1,3% s\xc3\xb3n mormons, l\'1,4% s\xc3\xb3n jueus, el 0,5% s\xc3\xb3n musulmans, el 6% tenen una altra religi\xc3\xb3, i el 18% es consideren ateus o agn\xc3\xb2stics.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3, ci\xc3\xa8ncia i tecnologia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'educaci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica estatunidenca \xc3\xa9s gestionada pels governs dels estats i locals, i regulada pel Departament d\'Educaci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s d\'algunes restriccions. Els comtats gaudeixen d\'autonomia variable per gestionar les assignatures i llur contingut. L\'educaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s obligat\xc3\xb2ria, en la majoria dels estats, des dels 6 o 7 anys fins als 18 anys, tot i que alguns estats permeten que els estudiants deixen d\'estudiar als 16 o 17 anys. Aproximadament el 12% dels nens estudien en escoles privades, i el 2% estudia des de casa. De tots els estatunidencs amb m\xc3\xa9s de 25 anys, el 84,6% s\'ha graduat de l\'escola secund\xc3\xa0ria (\xc3\xa9s a dir, ha completat 12 anys d\'educaci\xc3\xb3), el 52,6% va estudiar en alguna universitat, el 27,2% va aconseguir un t\xc3\xadtol de llicenciatura o similar, i el 9,6% t\xc3\xa9 algun postgrau, m\xc3\xa0sters o doctorat. La taxa d\'alfabetisme \xc3\xa9s del 99%._NEWLINE_Els Estats Units han estat un l\xc3\xadder en la recerca cient\xc3\xadfica i la innovaci\xc3\xb3 tecnol\xc3\xb2gica des de la fi del segle XIX. El 1876, Alexander Graham Bell va rebre la primera patent estatunidenca per al tel\xc3\xa8fon. El laboratori de Thomas Edison va desenvolupar el primer fon\xc3\xb2graf, la primera bombeta incandescent, i el primer cinetoscopi viable. A principis del segle XX, les companyies d\'autom\xc3\xb2bils de Ramson E. Olds i Henry Ford van dissenyar les primeres l\xc3\xadnies de producci\xc3\xb3 en cadena en la manufactura. Els germans Wright, el 1903, van realitzar el primer vol a m\xc3\xa0quina. Amb el creixement del nazisme a Europa, milers de cient\xc3\xadfics prominents europeus en van emigrar, incloent-hi Albert Einstein i Enrico Fermi. Durant la Segona Guerra Mundial, el Projecte Manhattan va desenvolupar les primeres bombes nuclears. La carrera espacial va produir avan\xc3\xa7os importants en la tecnologia aeron\xc3\xa0utica, en els ordinadors i altres \xc3\xa0rees. Els Estats Units van desenvolupar ARPANET i el seu successor Internet. En l\'actualitat, el 64% del finan\xc3\xa7ament per la recerca i desenvolupament prov\xc3\xa9 del sector privat.\n_START_SECTION_\nCultura i lleure\n_START_PARAGRAPH_\nEls Estats Units s\xc3\xb3n una naci\xc3\xb3 culturalment diversa, llar d\'una gran varietat de grups \xc3\xa8tnics, de tradicions i de valors. La cultura "americana" o "occidental" es deriva principalment dels immigrants d\'Europa occidental, comen\xc3\xa7ant amb els assentaments anglesos i neerlandesos dels primers colonitzadors. Les cultures alemanya, irlandesa i escocesa tamb\xc3\xa9 van influir significativament a la cultura americana, aix\xc3\xad com algunes tradicions dels amerindis nord-americans i dels esclaus africans. L\'expansi\xc3\xb3 cap a l\'oest va posar la cultura en contacte amb la cultura mexicana, incorporant-la en moltes expressions d\'oci i de cuina del sud dels Estats Units (que all\xc3\xa0 s\'anomena la zona del "Midwest", m\xc3\xa9s Texas i la costa oest \xe2\x80\x93 West Coast), sobretot als estats originalment mexicans, com ara Texas, Nou M\xc3\xa8xic i Calif\xc3\xb2rnia, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 gran part del vocabulari del vaquer americ\xc3\xa0, el "cowboy", i el relacionat amb els cavalls en general, sovint massa deformats per recon\xc3\xa8ixer la paraula original, i a vegades amb el sentit tamb\xc3\xa9 transfigurat (per exemple, mustang, pinto, palomino, lassoo, chaps, cinch, rodeo, i, per descomptat, el saloon i, en un ambient m\xc3\xa9s casol\xc3\xa0, la veranda). La immigraci\xc3\xb3 massiva d\'europeus del sud (en particular italians, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 molts d\'altres) i l\'est del continent va introduir-hi nous elements._NEWLINE_La cultura nord-americana s\'ha descrit com un gresol en qu\xc3\xa8 els immigrants assimilen la cultura americana unificada que incorpora les cultures de tots els immigrants. Uns altres models, tanmateix, suggereixen que la cultura no \xc3\xa9s un gresol sin\xc3\xb3 una amainada en qu\xc3\xa8 les cultures dels immigrants conserven llurs caracter\xc3\xadstiques sense mesclar-se completament en una cultura unificada. Els soci\xc3\xb2legs moderns suggereixen que la manera en qu\xc3\xa8 la societat nord-americana aconseguir\xc3\xa0 l\'harmonia \xc3\xa8tnica i racial \xc3\xa9s mitjan\xc3\xa7ant el pluralisme i no pas l\'assimilaci\xc3\xb3, i que, per tant, s\'ha d\'eliminar el concepte del "gresol" cultural._NEWLINE_Un component important de la cultura nord-americana \xc3\xa9s el concepte del "somni americ\xc3\xa0": la feina, el coratge i la determinaci\xc3\xb3, sense importar la classe social, fan que una persona millori les seves condicions de vida._NEWLINE_En el segle XX i el que portem del XXI, Estats Units ha estat una gran pot\xc3\xa8ncia cultural mundial. Ha contribu\xc3\xaft a la literatura, l\'arquitectura i la pintura amb grans mestres, com ara William Faulkner, Frank Lloyd Wright o Jackson Pollock. Tanmateix, les seves grans aportacions al patrimoni global (i les que m\xc3\xa9s han exportat, a part de l\'arquitectura del gratacel) no s\'han de cercar a les arts tradicionals, sin\xc3\xb3 a la ci\xc3\xa8ncia, la tecnologia, i en tres de les anomenades arts populars, considerades genu\xc3\xafnament americanes: el cinema, el c\xc3\xb2mic i la m\xc3\xbasica, en particular el jazz i m\xc3\xbasica pop. Hi ha uns 17.500 museus i 123.000 biblioteques repartides pels diferents Estats.\n_START_SECTION_\nNadius americans i els colonitzadors europeus\n_START_PARAGRAPH_\nEls pobles ind\xc3\xadgenes del territori continental dels Estats Units incloent-hi Alaska arribaren des de l\'\xc3\x80sia, segons la hip\xc3\xb2tesi m\xc3\xa9s acceptada del poblament del continent. Comen\xc3\xa7aren a arribar fa 12.000 o 40.000\xc2\xa0anys. Diverses comunitats ind\xc3\xadgenes de l\'era precolombina desenvoluparen t\xc3\xa8cniques agr\xc3\xadcoles avan\xc3\xa7ades, complexos arquitect\xc3\xb2nics i societats de ciutat-estat. El 1492, l\'explorador Crist\xc3\xb2for Colom, sota el contracte de la corona espanyola arrib\xc3\xa0 a les illes del Carib, el primer contacte europeu amb els pobles nadius. Durant els anys seg\xc3\xbcents, la majoria dels pobles nord-americans foren morts a causa de les epid\xc3\xa8mies europees desconegudes al Nou M\xc3\xb3n._NEWLINE_El 2 d\'abril, 1513, el conqueridor espanyol Juan Ponce de Le\xc3\xb3n arrib\xc3\xa0 al territori que anomen\xc3\xa0 la Florida \xe2\x80\x94la primera arribada europea documentada al territori que seria els Estats Units. De les col\xc3\xb2nies que Espanya establ\xc3\xad a la regi\xc3\xb3, nom\xc3\xa9s l\'assentament de Sant Agust\xc3\xad, fundat el 1565, ha sobreviscut. A l\'assentament posterior a la Calif\xc3\xb2rnia i altres territoris de la Nova Espanya \xe2\x80\x94despr\xc3\xa9s M\xc3\xa8xic\xe2\x80\x94 s\'establiren immigrants espanyols. Els francesos s\'assentaren a la Nova Fran\xc3\xa7a el mateix segle a prop dels Grans Llacs, dedicats al comer\xc3\xa7 de pells. La Fran\xc3\xa7a amb el temps estengu\xc3\xa9 els seus territoris cap al sud fins al Golf de M\xc3\xa8xic. Els primers assentaments anglesos reeixits foren la col\xc3\xb2nia de Virg\xc3\xadnia a Jamestown el 1607 i la col\xc3\xb2nia de Plymouth dels pelegrins. L\'establiment de la Col\xc3\xb2nia de la Badia de Massachusetts produ\xc3\xad una onada d\'immigrants; per al 1634 s\'havien assentat a la Nova Anglaterra 10.000 puritans. Entre el 1610 i la Guerra d\'Independ\xc3\xa8ncia dels Estats Units s\'enviaren a prop de 50.000 presoners a les col\xc3\xb2nies nord-americanes de la Gran Bretanya. Des del 1614, els neerlandesos establiren diversos assentaments a les vores del riu Hudson a prop de la costa, incloent-hi la Nova Amsterdam a l\'illa de Manhattan. L\'assentament anterior de la Nova Su\xc3\xa8cia, fundat a la vora del riu Delaware el 1638 fou pres pels neerlandesos el 1655._NEWLINE_Per al 1674, les forces angleses ja havien guanyat les antigues col\xc3\xb2nies neerlandeses; la prov\xc3\xadncia dels Nous Pa\xc3\xafsos Baixos es reanomen\xc3\xa0 com a Nova York. M\xc3\xa9s persones immigraren a Nord-am\xc3\xa8rica, sobretot al sud del territori actual dels Estats Units, molts d\'ells esclaus. Amb la divisi\xc3\xb3 de les Carolines el 1729 i la colonitzaci\xc3\xb3 de Ge\xc3\xb2rgia el 1732, les tretze col\xc3\xb2nies que s\'independitzarien per formar els Estats Units, ja s\'havien establert. Totes tretze tenien formes de govern local amb eleccions en qu\xc3\xa8 participaven homes lliures, segons la tradici\xc3\xb3 dels drets dels anglesos; aquesta forma d\'autonomia enfort\xc3\xad el republicanisme. Totes tretze havien legalitzat el comer\xc3\xa7 d\'esclaus de l\'\xc3\x80frica. Amb taxes de natalitat altes, taxes de mortalitat baixes i la immigraci\xc3\xb3 cont\xc3\xadnua, la poblaci\xc3\xb3 de les col\xc3\xb2nies duplicaven llur poblaci\xc3\xb3 cada vint-i-cinc anys. El moviment cristi\xc3\xa0 d\'avivament de les d\xc3\xa8cades de 1730 i 1740, conegut com el Gran Desvetllament don\xc3\xa0 for\xc3\xa7a a la religiositat i a la llibertat religiosa. En la Guerra franco-\xc3\xadndia, les forces brit\xc3\xa0niques prengueren el territori del Canad\xc3\xa0 dels francesos, per\xc3\xb2 la poblaci\xc3\xb3 franc\xc3\xb2fona romangu\xc3\xa9 a\xc3\xafllada pol\xc3\xadticament de les tretze col\xc3\xb2nies del sud. El 1770, aquestes tretze col\xc3\xb2nies ja tenien una poblaci\xc3\xb3 de tres milions, aproximadament la meitat de la poblaci\xc3\xb3 de la Gran Bretanya. Tot i que havien de pagar imposts, no tenien cap representaci\xc3\xb3 al Parlament de la Gran Bretanya.\n_START_SECTION_\nIndepend\xc3\xa8ncia i expansi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'agreujament de les tensions entre els colons nord-americans i els brit\xc3\xa0nics, esclat\xc3\xa0 la Guerra d\'Independ\xc3\xa8ncia dels Estats Units entre el 1775 i el 1781. El 14 de juny, 1775, el Segon Congr\xc3\xa9s Continental, reunit a Filad\xc3\xa8lfia, establ\xc3\xad l\'Ex\xc3\xa8rcit Continental, sota el comandament de George Washington. En proclamant que "tots els homes s\xc3\xb3n creats iguals" i dotats de "drets inalienables", el Congr\xc3\xa9s adopt\xc3\xa0 la Declaraci\xc3\xb3 de la Independ\xc3\xa8ncia el 4 de juliol, 1776. La declaraci\xc3\xb3, escrita gaireb\xc3\xa9 tota per Thomas Jefferson, manifestava que les col\xc3\xb2nies nord-americanes eren estats sobirans. El 1777, els Articles de la Confederaci\xc3\xb3 foren adoptats, unint els estats sota un govern central feble que oper\xc3\xa0 fins al 1788. A prop de 80.000 lleials a la corona brit\xc3\xa0nica fugiren dels estats rebels cap al Canad\xc3\xa0 i a la Nova Esc\xc3\xb2cia. Els nadius nord-americans s\'aliaren a ambdues bandes del conflicte._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la derrota de l\'ex\xc3\xa8rcit brit\xc3\xa0nic, amb el suport dels francesos, la Gran Bretanya, en el Tractat de Par\xc3\xads reconegu\xc3\xa9 la sobirania dels tretze estats el 1783. Una convenci\xc3\xb3 constitucional es reun\xc3\xad el 1787, amb la intenci\xc3\xb3 de crear un govern nacional m\xc3\xa9s fort amb poder sobre els estats constituents. Per al juny de 1788, nou estats ja havien ratificat la nova constituci\xc3\xb3 dels Estats Units, nombre requerit per establir el nou govern. George Washington fou elegit com a primer president i el Congr\xc3\xa9s es reun\xc3\xad per primera vegada. El 1791 els estats ratificaren la Declaraci\xc3\xb3 de Drets de la constituci\xc3\xb3 dels Estats Units, deu esmenes a la constituci\xc3\xb3 que prohibien la restricci\xc3\xb3 federal de les llibertats personals i garantien diverses proteccions legals. Les opinions quant a l\'esclavatge variaven; una cl\xc3\xa0usula de la constituci\xc3\xb3 l\'acceptava fins al 1808. Els estats del nord aboliren l\'esclavatge entre 1780 i 1804. El 1800, el govern federal es mogu\xc3\xa9 a la nova capital Washington DC. El Segon Gran Desvetllament f\xc3\xa9u de l\'evangelicalisme la for\xc3\xa7a dels moviments reformistes._NEWLINE_El desig d\'expansi\xc3\xb3 territorial don\xc3\xa0 inici a una s\xc3\xa8rie de guerres contra els nadius nord-americans per prendre llurs terres, conegudes pels colons com el Far West. La compra de Louisiana a Fran\xc3\xa7a duplic\xc3\xa0 la superf\xc3\xadcie de la naci\xc3\xb3. La guerra de 1812 contra la Gran Bretanya, enfort\xc3\xad el nacionalisme nord-americ\xc3\xa0. Despr\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie d\'incursions militars a la Florida, Espanya ced\xc3\xad aquest territori i d\'altres de la costa del Golf el 1819. Els Estats Units annexaren la Rep\xc3\xbablica de Texas el 1845, que s\'havia independitzat de M\xc3\xa8xic pocs anys abans, el 1836. El concepte del Dest\xc3\xad Manifest es popularitz\xc3\xa0 durant aquest per\xc3\xadode. Amb el Tractat d\'Oregon, s\'annexaren els territoris del nord-oest als Estats Units. Despr\xc3\xa9s de la Guerra amb M\xc3\xa8xic, amb el Tractat de Guadalupe-Hidalgo de 1848 els Estats Units prengueren la meitat del territori mexic\xc3\xa0, que inclo\xc3\xafa els territoris de Calif\xc3\xb2rnia, Nou M\xc3\xa8xic, Arizona, Nevada, Colorado, algunes seccions de Utah, Oklahoma i Wyoming, i les \xc3\xa0rees disputades de Texas. La transportaci\xc3\xb3 ferrovi\xc3\xa0ria f\xc3\xa9u el moviment de migrants molt m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil tot i que increment\xc3\xa0 els conflictes amb els amerindis.\n_START_SECTION_\nLes Guerres mundials i la Gran Depressi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nQuan la Primera Guerra Mundial comen\xc3\xa7\xc3\xa0 el 1914, els Estats Units es declararen neutrals. Els americans simpatitzaven amb els brit\xc3\xa0nics i els francesos, tot i que molts ciutadans, la majoria irlandesos i alemanys, s\'oposaven a la intervenci\xc3\xb3 nord-americana dins la guerra. El 1917, els Estats Units s\'uniren als Aliats, que aconseguiren la vict\xc3\xb2ria poc despr\xc3\xa9s. Refusant involucrar-se en els afers europeus, el Senat dels Estats Units no ratific\xc3\xa0 el Tractat de Versalles que establia la Lliga de Nacions. El pa\xc3\xads continu\xc3\xa0 amb una pol\xc3\xadtica d\'unilateralisme i fins i tot d\'a\xc3\xafllament. El 1920, el moviment pels drets de les dones aconsegu\xc3\xad que s\'aprov\xc3\xa9s la dinovena esmena a la constituci\xc3\xb3 que atorgava el dret al vot a les dones. El govern atorg\xc3\xa0 la ciutadania als amerindis el 1924._NEWLINE_Durant la d\xc3\xa8cada de 1920, els Estats Units experimentaren un per\xc3\xadode de prosperitat sense precedents amb un r\xc3\xa0pid creixement industrial que, tanmateix, culmin\xc3\xa0 en la caiguda de la borsa de Wall Street el 1929 i l\'inici de la Gran Depressi\xc3\xb3, el per\xc3\xadode econ\xc3\xb2mic m\xc3\xa9s greu de la hist\xc3\xb2ria del pa\xc3\xads i del m\xc3\xb3n. La Gran Depressi\xc3\xb3 s\'agreuj\xc3\xa0 per causes de la cat\xc3\xa0strofe natural del "Dust Bowl", o la "Conca de Pols", com s\'anomen\xc3\xa0 l\'\xc3\xa0rea central del pa\xc3\xads afectada per una greu s\xc3\xa8rie de tempestes de pols durant gaireb\xc3\xa9 tota la d\xc3\xa8cada dels anys 30. Despr\xc3\xa9s de la seva elecci\xc3\xb3 com a president el 1932, Franklin Delano Roosevelt introdu\xc3\xad un "Nou Pacte", una s\xc3\xa8rie de pol\xc3\xadtiques que permetien la intervenci\xc3\xb3 del govern en els afers econ\xc3\xb2mics. La naci\xc3\xb3 no es recuper\xc3\xa0 plenament de la depressi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica sin\xc3\xb3 fins a la mobilitzaci\xc3\xb3 industrial produ\xc3\xafda per l\'entrada del pa\xc3\xads a la Segona Guerra Mundial. Els Estats Units, neutrals durant els primers anys de la guerra, comen\xc3\xa7aren a proveir de material b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic als aliats des de mar\xc3\xa7 de 1941._NEWLINE_El 7 de desembre de 1941, els Estats Units s\'uniren als Aliats despr\xc3\xa9s de l\'atac japon\xc3\xa8s de Pearl Harbor. A causa de la mobilitzaci\xc3\xb3 de persones i les despeses industrials per la construcci\xc3\xb3 d\'armament, els Estats Units foren l\'\xc3\xbanic pa\xc3\xads aliat que en acabar la guerra, era m\xc3\xa9s ric i no pas m\xc3\xa9s pobre. El govern nord-americ\xc3\xa0 aprov\xc3\xa0 el Pla Marshall per tal de donar suport econ\xc3\xb2mic per la reconstrucci\xc3\xb3 d\'Europa. Les reunions de Bretton Woods i Ialta establiren un nou sistema d\'organitzaci\xc3\xb3 internacional pol\xc3\xadtica i econ\xc3\xb2mica. Els Estats Units fabricaren la primera arma nuclear i l\'utilitzaren sobre Hiroshima i Nagasaki l\'agost de 1945. El Jap\xc3\xb3 es rend\xc3\xad el 2 d\'agost.\n_START_SECTION_\nEra contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nDurant l\'administraci\xc3\xb3 de Bill Clinton els Estats Units experimentaren l\'expansi\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica m\xc3\xa9s llarga de la hist\xc3\xb2ria, de 1991 al 2001._NEWLINE_Les eleccions controvertides de 2000 es resolgueren per una decisi\xc3\xb3 de la Cort Suprema de Just\xc3\xadcia que don\xc3\xa0 la presid\xc3\xa8ncia a l\'exgovernador de Texas, George W. Bush. L\'11 de setembre de 2001, el grup terrorista al-Qaida perpetr\xc3\xa0 un atac contra les torres del World Trade Center a Nova York i el Pent\xc3\xa0gon. El president Bush llan\xc3\xa7\xc3\xa0 una guerra contra el terrorisme segons el principi de la guerra preventiva, ara coneguda com la \xc2\xabDoctrina Bush\xc2\xbb. El 7 d\'octubre de 2001, una coalici\xc3\xb3 internacional encap\xc3\xa7alada pels Estats Units enva\xc3\xad l\'Afganistan. Van enderrocar el r\xc3\xa8gim talib\xc3\xa0 i destruir tots els camps d\'entrenament d\'al-Qaida. Els talibans, tanmateix, es reorganitzaren i continuen lluitant aferrissadament contra les forces de la coalici\xc3\xb3._NEWLINE_El 2002, l\'administraci\xc3\xb3 de Bush deman\xc3\xa0 un canvi de r\xc3\xa8gim i l\'obertura de l\'Iraq als controladors nuclears de l\'ONU. Sense el suport de l\'OTAN ni de les Nacions Unides per realitzar una intervenci\xc3\xb3 militar, el govern de Bush form\xc3\xa0 una coalici\xc3\xb3 amb pa\xc3\xafsos aliats i enva\xc3\xad l\'Iraq el 2003, sempre segons la teoria de la "guerra preventiva", enderrocant el r\xc3\xa8gim de Saddam Hussein. Tot i la pressi\xc3\xb3 externa i interna, perqu\xc3\xa8 se\'n retiressin, els Estats Units i diversos pa\xc3\xafsos de la coalici\xc3\xb3 original encara hi tenen tropes._NEWLINE_Les eleccions presidencials del 2008 marquen una fita hist\xc3\xb2rica pels Estats Units, essent les primeres en qu\xc3\xa8 un afroameric\xc3\xa0   participa com a candidat d\'un dels partits majoritaris \xe2\x80\x94Barack Obama, del Partit Dem\xc3\xb2crata\xe2\x80\x94, i els segons comicis amb una dona com a candidata a la vicepresid\xc3\xa8ncia d\'un altre partit majoritari \xe2\x80\x94Sarah Palin, del Partit Republic\xc3\xa0. L\'elecci\xc3\xb3 d\'un pol\xc3\xadtic afroameric\xc3\xa0 com a candidat a president dels Estats Units ha vingut nom\xc3\xa9s quaranta-cinc anys despr\xc3\xa9s de l\'hist\xc3\xb2ric discurs de Martin Luther King el 28 d\'agost del 1963, en favor de la igualtat entre totes les races. El 4 de novembre de 2008, Obama guany\xc3\xa0 les eleccions presidencials, i el 20 de gener de 2009, assum\xc3\xad el c\xc3\xa0rrec i es convert\xc3\xad en el primer president electe afroameric\xc3\xa0 del pa\xc3\xads._NEWLINE_En les eleccions de 2016 es van enfrontar l\'empresari Donald Trump i la Secret\xc3\xa0ria d\'Estat dels Estats Units del 2009 al 2013, Hillary Clinton, guanya-les, sorprenentment el primer.'