b'\n_START_ARTICLE_\nIustitia\n_START_SECTION_\nIconografia\n_START_PARAGRAPH_\nA la representa amb forma femenina, portant els ulls tapats amb una bena, significant que la just\xc3\xadcia no vol saber a qui jutja sin\xc3\xb3 el fet que es jutja, evitant prefer\xc3\xa8ncies o prejudicis. L\'altre objecte que la caracteritza s\xc3\xb3n les balances, perqu\xc3\xa8 el prop\xc3\xb2sit de la just\xc3\xadcia \xc3\xa9s trobar l\'equilibri entre les dues parts afectades: el demandant i l\'acusat._NEWLINE__NEWLINE_De vegades tamb\xc3\xa9 porta una espasa, que en principi era un atribut de N\xc3\xa8mesi, portadora de la venjan\xc3\xa7a._NEWLINE_Les primeres monedes romanes amb la imatge de Iustitia, est\xc3\xa0 representada portant una espasa en una m\xc3\xa0 i la balan\xc3\xa7a a l\'altra per\xc3\xb2 amb els ulls sense tapar. Nom\xc3\xa9s s\'han trobat imatges de la Iustitia amb els ulls tapats a partir del segle XV. L\'est\xc3\xa0tua m\xc3\xa9s antiga que es coneix \xc3\xa9s una font del 1543, obra de l\'escultor  Hans Gieng\'s i est\xc3\xa0 a la ciutat de Berna. Una variaci\xc3\xb3 sobre Iustitia \xc3\xa9s la representaci\xc3\xb3 en qu\xc3\xa8 ella mateixa \xc3\xa9s una balan\xc3\xa7a i les seves mans sostenen els plats, com \xc3\xa9s el cas de la que hi ha al tribunal de Memphis (EUA).\n_START_SECTION_\nEquival\xc3\xa8ncia en altres cultures\n_START_PARAGRAPH_\nLa just\xc3\xadcia tamb\xc3\xa9 va ser de\xc3\xafficada en la cultura de l\'antic Egipte, la deessa Maat i tamb\xc3\xa9 Isis apareixen de vegades representades amb la balan\xc3\xa7a, amb el mateix sentit que la divinitat romana._NEWLINE_En la mitologia grega hi ha dues figures representatives de la just\xc3\xadcia: Temis i la seva filla D\xc3\xadke. A partir de la tradici\xc3\xb3 grega a Roma se la va associar amb J\xc3\xbapiter, el d\xc3\xa9u suprem, i els van fer pares de Pax, la qual va ser molt venerada en temps d\'August. En la literatura llatina apareix en relaci\xc3\xb3 al mite de les edats del m\xc3\xb3n  id\xc3\xa8ntic al que els grecs narraven sobre D\xc3\xadke o Astrea. Cicer\xc3\xb3 la va relacionar amb el concepte aequitas, donant-li un lloc determinant en la filosofia jur\xc3\xaddica, potser influ\xc3\xaft per les idees sobre la virtut  que Aristotil havia tractat a la seva "\xc3\x88tica a Nic\xc3\xb2mac".'