b'\n_START_ARTICLE_\nKonrad Lorenz\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer el 7 de novembre de 1903 a la ciutat de Viena, en aquells moments situada a l\'Imperi austrohongar\xc3\xa8s per\xc3\xb2 que avui dia \xc3\xa9s la capital d\'\xc3\x80ustria. AL finalitzar l\'escola secund\xc3\xa0ria estava tan interessat en l\'evoluci\xc3\xb3 que va voler estudiar zoologia i paleontologia. Obeint al seu pare, per\xc3\xb2, va estudiar dos cursos de medicina a la Universitat de Col\xc3\xbambia de Nova York, i acab\xc3\xa0 la carrera a la Universitat de Viena, on es gradu\xc3\xa0 el 1928 i es doctor\xc3\xa0 en zoologia l\'any 1933._NEWLINE_Entre 1940 i 1942 fou professor a la Universitat de K\xc3\xb6nigsberg. Durant la Segona Guerra Mundial va esdevindre metge de l\'ex\xc3\xa8rcit, treballant en la secci\xc3\xb3 de neurologia i psiquiatria de l\'hospital de Posen. Considerat un dels pares de l\'etologia, el 1961 fou nomenat director de l\'Institut Max Planck d\'etologia de Seewiesen (Baviera), c\xc3\xa0rrec que exerc\xc3\xad fins al 1973. Va morir el 27 de febrer de 1989 a la ciutat d\'Altenberg, poblaci\xc3\xb3 situada prop de Viena.\n_START_SECTION_\nRecerca cient\xc3\xadfica\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1939 va fundar amb Nikolaas Tinbergen l\'escola etol\xc3\xb2gica del comportament animal, que va mantenir fortes discrep\xc3\xa0ncies amb l\'escola nord-americana de psic\xc3\xb2legs experimentals. Els nord-americans estudiaven els animals en el laboratori i els europeus preferien observar-los en el seu h\xc3\xa0bitat natural. A l\'estudiar les pautes d\'aprenentatge dels pollets d\'oques i \xc3\xa0necs va descobrir una etapa cr\xc3\xadtica en la qual aprenen a recon\xc3\xa8ixer i a seguir als pares, fins i tot si aquests s\xc3\xb3n adoptius, sempre que en ells estiguessin presents els est\xc3\xadmuls auditius o visuals, l\'empremta que provoca la reacci\xc3\xb3 dels joves. Aquesta etapa Lorenz l\'anomen\xc3\xa0 "imprinting"._NEWLINE_Va rebre el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l\'any 1973, compartit amb Nikolaas Tinbergen i Karl von Frisch, pels seus descobriments referents a l\'organitzaci\xc3\xb3 dels patrons individuals i socials del comportament. La concessi\xc3\xb3 d\'aquest guard\xc3\xb3 va causar certa sorpresa en el m\xc3\xb3n cient\xc3\xadfic, els arguments del tribunal suec del Premi Nobel fou que els seus treballs contribu\xc3\xafen a comprendre millor alguns aspectes de la psiquiatria. _NEWLINE_Influit pel psic\xc3\xb2leg Karl B\xc3\xbchler, va intentar aplicar m\xc3\xa8todes comparatius a l\'estudi del comportament animal. Va cridar l\'atenci\xc3\xb3 el fet que els seus resultats van contradir, amb gran viol\xc3\xa8ncia, les opinions portades a terme per l\'escola vitalista o "instintivista" de William McDougall i les de l\'escola mecanicista de Watson. Gran part de la seva vida no va estar interessat en la conducta humana i menys en la cultura humana. Probablement la seva professi\xc3\xb3 de metge va despertar el coneixement dels perills que amenacen a la humanitat civilitzada. Posteriorment es va involucrar amb el perill de la destrucci\xc3\xb3 del medi ambient per l\'home i del cercle vici\xc3\xb3s devastador de compet\xc3\xa8ncia comercial i creixement barat. Pel que fa a la cultura com un sistema vivent i considerant les seves pertorbacions a partir de les malalties el van dur a l\'opini\xc3\xb3 que l\'amena\xc3\xa7a principal a l\'exist\xc3\xa8ncia de la humanitat queda pot anomenar-se "neurosi de masses".'