b"\n_START_ARTICLE_\nConclave de 1362\n_START_SECTION_\nMort d'Innocenci VI\n_START_PARAGRAPH_\nInocenci VI va morir el 12 de setembre 1362 a Aviny\xc3\xb3 a l'edat de 80 anys. Era el cinqu\xc3\xa8 Papa consecutiu que mai va visitar la seva seu episcopal de Roma, i va residir a Aviny\xc3\xb3. Si b\xc3\xa9 Innocenci VI tenia la intenci\xc3\xb3 de tornar a Roma, el domini franc\xc3\xa8s a la c\xc3\xbaria, tampoc ho va afavorir. Innocenci VI va enviar els seus llegats a It\xc3\xa0lia per restaurar l'ordre (el m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s va ser Gil \xc3\x81lvarez d'Albornoz), per\xc3\xb2 els resultats van ser satisfactoris nom\xc3\xa9s a mitges. D'altra banda, el Papa va fer alguns passos per eliminar els abusos existents en l'Esgl\xc3\xa9sia (alguns membres de la c\xc3\xbaria foren condemnats per tenir m\xc3\xa9s d'un sou), per\xc3\xb2 la pr\xc3\xa0ctica del nepotisme va continuar.\n_START_SECTION_\nDivisions al col\xc2\xb7legi\n_START_PARAGRAPH_\nEls cardenals van entrar al conclave el 22 de setembre, i es van dividir entre els cardenals francesos i els gascons. Un dels grups principals estava format per onze o dotze cardenals de Limoges, entre els quals hi havia tres Cardenal-nebots d'Innocenci IV i sis nebots del Papa Climent VI. Despr\xc3\xa9s de sis dies, els cardenals van acordar elecci\xc3\xb3 d'Hugues Roger, un cardenal i nebot de Clement VI, que va rebutjar l'elecci\xc3\xb3 sense embuts (diferent a altres papes que feien que rebutjaven i r\xc3\xa0pidament acceptaven). Despr\xc3\xa9s, el cardenal Raymond di Canillac va sorgir com a papable per\xc3\xb2 no va rebre la majoria de vots._NEWLINE_A causa de les divisions existents i la manca de clars favorits de la majoria dels cardenals van decidir que inicialment votarien pels que no eren considerats papables. S'esperava dispersi\xc3\xb3 de vots en les primeres rondes i que de mica en mica s'elabor\xc3\xa9s un consens. Aquesta actitud va portar a un fet inesperat, ja que despr\xc3\xa9s de comptar els vots de la primera ronda, va resultar que almenys 15 vots, o un m\xc3\xa9s que el requerit 2/3, havien estat pel cardenal Hugues Roger, el germ\xc3\xa0 de Climent VI. Ho visqueren amb sorpresa i consternaci\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 ning\xc3\xba realment no volia per seleccionar a Roger. Es van alleujar quan Roger va negar-se a acceptar el c\xc3\xa0rrec per la seva edat avan\xc3\xa7ada (69 anys). Per aix\xc3\xb2 a partir d'aquell moment els cardenals es van tornar m\xc3\xa9s cautelosos, per\xc3\xb2 ning\xc3\xba obtenia els dos ter\xc3\xa7os requerits. En aquestes circumst\xc3\xa0ncies, els cardenals han tornat m\xc3\xa9s cautelosos. En les votacions posteriors amb major probabilitat d'obtenir un aval del partit Canillac limuzy\xc5\x84skiej i Talleyrand i Boulogne de la facci\xc3\xb3 contr\xc3\xa0ria, per\xc3\xb2 cap va aconseguir obtenir el 2/3 requerit.\n_START_SECTION_\nElecci\xc3\xb3 d'Urb\xc3\xa0 V\n_START_PARAGRAPH_\nEl carrer\xc3\xb3 sense sortida on s'havien instal\xc2\xb7lat els cardenals va fer que els electors comencessin a buscar el seu candidat entre no cardenals. Finalment, l'elecci\xc3\xb3 va recaure en el benedict\xc3\xad abat del monestir de Sant-Victor Marsylii, Guillaume de Grimoard, conegut com a Guillaume d'Aigrefeuille. Era conegut entre els cardenals, perqu\xc3\xa8 tot i no ser familiar d'Innocenci VI, va participar en diverses missions diplom\xc3\xa0tiques. El 28 setembre de 1362 va ser seleccionat per unanimitat._NEWLINE_Com que els cardenals temien que els italians no deixarien sortir d'It\xc3\xa0lia a Grimoard si sabien que era el futur papa, simplement el van convocar a Aviny\xc3\xb3 per a fer-li una consulta. Va tardar cinc setmanes a arribar, i quan ho va fer fou coronat com Urb\xc3\xa0 V._NEWLINE_Cinc anys despr\xc3\xa9s de la seva elecci\xc3\xb3, Urb\xc3\xa0 V va cedir a les pressions i de manera temporal va retornar el papat a Roma el 16 d'octubre de 1367. Va retornar a Aviny\xc3\xb3 tres anys m\xc3\xa9s tard, tanmateix, el 26 d'agost de 1370. Va morir el desembre d'aquell any."