b'\n_START_ARTICLE_\nFestes de Sant Antoni de Sa Pobla\n_START_SECTION_\nLa revetla\n_START_PARAGRAPH_\nLa revetla \xc3\xa9s l\'acte central de la festa i el que t\xc3\xa9 un car\xc3\xa0cter m\xc3\xa9s popular i multitudinari, se celebra a les vespres de Sant Antoni comen\xc3\xa7ant una vegada han finalitzat els actes institucionals, tant religiosos com civils, amb l\'encesa dels foguerons que es disposen pels carrers i places de la vila segons ho hagin sol\xc2\xb7licitat els particulars, el seu nombre \xc3\xa9s variable per\xc3\xb2 se situa entorn del centenar._NEWLINE_La gent de la vila sopa normalment a les portasses (cotxeries) menjant coques, espinagades, llom, xuia, llengonisses i boifarrons, i en qualsevol moment es comen\xc3\xa7a a cantar al so de les ximbombes. Una vegada s\'ha, sopat els sonadors i cantadors, acompanyats generalment per altres participants en la sopada surten pels carrers a cantar anant de foguero en foguer\xc3\xb3, generalment tot amarat de vi i altres licors._NEWLINE_Les can\xc3\xa7ons s\xc3\xb3n enginyoses i la majoria de vegades d\'alt contingut sexual o escatol\xc3\xb2gic, encara que tamb\xc3\xa9 n\xe2\x80\x99hi ha de pol\xc3\xadtiques, morals o religioses i es canten amb la "tonada de la ximbomba", que \xc3\xa9s la pr\xc3\xb2pia dels actes festius en la tradici\xc3\xb3 popular mallorquina, tot acompanyat de l\'instrument que li d\xc3\xb3na nom. Alguns dels cantadors poden improvisar les lletres per\xc3\xb2 en la majoria dels casos s\xc3\xb3n conegudes de mem\xc3\xb2ria pels int\xc3\xa8rprets. _NEWLINE_Per una altra banda els milers de visitants que cada any van a sa Pobla aquest dia, si no estan convidats a alguna casa, ocupen el centre del poble entorn de l\'ajuntament on disposen d\'una bona oferta gastron\xc3\xb2mica tant en els restaurants, com en els bars o  els tenderols de venda que s\'instal\xc2\xb7len en aquell entorn, podent gaudir d\'uns productes semblants als dels particulars. Molts d\'ells tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n cantadors i s\'integren f\xc3\xa0cilment en la din\xc3\xa0mica de les can\xc3\xa7ons._NEWLINE_Actualment tot aix\xc3\xb2 es combina amb comportaments habituals en qualsevol festa popular actual i \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil veure jovent fer botellot o anar als bars de m\xc3\xbasica moderna.\n_START_SECTION_\nL\'obreria de Sant Antoni\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Obreria de Sant Antoni era l\'antic \xc3\xb2rgan de govern de la Confraria de Sant Antoni, ambdues documentades des de 1698, antigament requeia sobre l\'obreria l\'organitzaci\xc3\xb3 general de la festivitat, per\xc3\xb2 a mesura que l\'ajuntament ha assumit major protagonisme, les seves funcions han quedat m\xc3\xa9s restringides a l\'\xc3\xa0mbit eclesi\xc3\xa0stic i a algunes de protocol\xc2\xb7l\xc3\xa0ries._NEWLINE_Des d\'almenys el segle XVII i fins als anys 60 els membres de l\'Obreria feien la "capta" consistent en anar casa per casa sol\xc2\xb7licitant un donatiu per a les despeses. Durant el segle XX es documenta que es feia acompanyats d\'una colla de xeremiers i portant el pen\xc3\xb3 de Sant Antoni._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix, antigament acompanyaven les Danceres portant una vara i tenien el privilegi d\'iniciar el ball popular que es feia entorn de la casa de la vila._NEWLINE_Actualment, i entre d\'altes, s\'ocupen de la decoraci\xc3\xb3 i il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 interior i exterior de l\'esgl\xc3\xa9sia i ocupen un lloc preeminent a les completes del dissabte de Sant Antoni i a l\'ofici del dia del Sant. Aix\xc3\xad mateix tenen a c\xc3\xa0rrec seu la colla de dimonis.\n_START_SECTION_\nLa colla de dimonis\n_START_PARAGRAPH_\nLa colla de dimonis de sa Pobla es troba documentada des de finals del segle XVIII, i \xc3\xbanicament surten el dissabte de Sant Antoni, fent una cercavila a l\'horabaixa, acompanyant les autoritats a l\'esgl\xc3\xa9sia i ballant abans dels caparrots.\n_START_SECTION_\nLes innovacions del segle XX\n_START_PARAGRAPH_\nLa festa de Sant Antoni de sa Pobla ha estat, almenys durant el segle XX, una festa din\xc3\xa0mica i en continua evoluci\xc3\xb3 que ha anat incorporant elements que aviat han esdevingut part integrant de la festa. En aquest sentit, la festa tradicional era religiosa i popular per\xc3\xb2 amb un repartiment horari ben definit: fins que acabaven les completes estava sota direcci\xc3\xb3 religiosa i a partir d\'aquest moment es desenvolupava a les cases i als carrers, entremig, hi havia un migrat espai intermedi en qu\xc3\xa8 el consistori oferia un refresc. \xc3\x89s, fonamentalment, aquest interludi que s\'ha anat omplint d\'elements i activitats en qu\xc3\xa8 el protagonisme i el finan\xc3\xa7ament ha anat a c\xc3\xa0rrec del consistori: la recepci\xc3\xb3 d\'autoritats, els caparrots o el piromusical, que li han anat conferint un to laic que ha perm\xc3\xa8s la incorporaci\xc3\xb3 de consideracions de car\xc3\xa0cter m\xc3\xa0gic i antropol\xc3\xb2gic. La seva m\xc3\xa0xima expressi\xc3\xb3 n\xe2\x80\x99ha estat la denominaci\xc3\xb3 de la revetla amb el nom de "nit bruixa", expressi\xc3\xb3 recent cada vegada m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent.\n_START_SECTION_\nEls caparrots i gegants\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1952 per suggeriment d\'Alexandre Cuellar secretari de l\'ajuntament, d\'origen olot\xc3\xad, es cre\xc3\xa0 la colla de caparrots, formada inicialment per set figures i a partir de l\'any seg\xc3\xbcent per les onze definitives, que foren produ\xc3\xafdes pels tallers de la ciutat natal del Sr. Cuellar._NEWLINE_Ballen dues peces al so de la can\xc3\xa7o "Jo i un pastor" (o "ball de Sant Ferriol"), adaptada per Gaspar Aguil\xc3\xb3 Forteza "guix\xc3\xb3"  i arranjada per a banda pel director Joan Rian Cladera i amb coreografia de Jaume Serra._NEWLINE_La seva funci\xc3\xb3 consisteix a acompanyar les autoritats a l\'entrada i sortida de completes i ballar a la pla\xc3\xa7a, tant el dissabte de Sant Antoni, obrint aix\xc3\xad la revetla pr\xc3\xb2piament dita, aix\xc3\xad com el dia de Sant Antoni. Fins fa uns anys els foguerons s\'encenien quan els caparrots havien ballat._NEWLINE_L\'any 1983 es cre\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 la colla de Caparrots minyons que ballen simult\xc3\xa0niament amb els grans alternant-se el lloc de la pla\xc3\xa7a per fer-se visibles des de diferents angles._NEWLINE_L\'any 1984 s\'incorpor\xc3\xa0 una parella de gegants.\n_START_SECTION_\nPiromusical\n_START_PARAGRAPH_\nEl piromusical \xc3\xa9s un espectacle de focs artificials i m\xc3\xbasica que es va comen\xc3\xa7ar a realitzar l\'any 1998, que s\'efectua una vegada han finalitzat la seva actuaci\xc3\xb3 els caparrots. La seva i forma i contingut, si b\xc3\xa9 canvia cada any, cont\xc3\xa9 alguns elements permanents que el fan un espectacle de gran atractiu i originalitat. Per una banda els focs prenen a l\'edifici consistorial, sobretot a les teulades, i tant la fa\xc3\xa7ana com els envans cremen amb diferents efectes, cosa que fa que sembli que l\'edifici s\'enc\xc3\xa9n. Per una altra la m\xc3\xbasica sempre inclou elements de m\xc3\xbasica popular, sobretot can\xc3\xa7ons de ximbomba i algunes altres que suggereixen el terror, amb relaci\xc3\xb3 al dimoni i finalment  acaba amb alguna melodia triomfant que suggereix la vict\xc3\xb2ria del b\xc3\xa9 sobre el mal.'