b'\n_START_ARTICLE_\nSant Jaume dels Domenys\n_START_SECTION_\nLa poblaci\xc3\xb3 i l\'economia\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 del terme de Sant Jaume dels Domenys, que el 1860 era de 1.139 h., augment\xc3\xa0 a 1.600 el 1920 per l\xe2\x80\x99expansi\xc3\xb3 del conreu de la vinya. A partir dels anys cinquanta s\xe2\x80\x99acus\xc3\xa0 una regressi\xc3\xb3 progressiva, no tan dr\xc3\xa0stica, per\xc3\xb2, com la d\xe2\x80\x99altres municipis. Aix\xc3\xad, el 1960 hi havia 1.177 h., el 1975 el terme en tenia 1.059 i el 1981 hi restaven 1.050 h. Posteriorment, la poblaci\xc3\xb3 es recuper\xc3\xa0 gr\xc3\xa0cies a la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99algunes urbanitzacions, fins a arribar a 1.187 h. el 1991 i a 1.500 h. el 2001. L\xe2\x80\x99any 2005 hi havia 1 877 h._NEWLINE_L\xe2\x80\x99agricultura i la ramaderia s\xc3\xb3n les activitats econ\xc3\xb2miques principals. M\xc3\xa9s de la meitat del terme \xc3\xa9s ocupada per terres agr\xc3\xadcoles, majorit\xc3\xa0riament de sec\xc3\xa0. Els principals conreus s\xc3\xb3n la vinya, els cereals, les oliveres, els ametllers i els garrofers. La Cooperativa Agr\xc3\xadcola fou fundada l\xe2\x80\x99any 1917 (el maig del 2000 s\xe2\x80\x99inaugur\xc3\xa0 una nova seu que acull tamb\xc3\xa9 l\xe2\x80\x99oficina de la divisi\xc3\xb3 financera d\xe2\x80\x99aquesta entitat, la Caixa Agr\xc3\xa0ria). Els vins que produeix el celler cooperatiu (1961) s\xe2\x80\x99inscriuen en la denominaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99origen Pened\xc3\xa8s. A la muntanya abunda la garriga i el bosc de pi blanc. Hi ha granges av\xc3\xadcoles, de porcs i de vedells, a m\xc3\xa9s de bestiar ov\xc3\xad._NEWLINE_La ind\xc3\xbastria \xc3\xa9s representada per algunes f\xc3\xa0briques de g\xc3\xa8neres de punt, de metal\xc2\xb7l\xc3\xbargia i de material el\xc3\xa8ctric. El municipi disposa dels serveis m\xc3\xa8dics i escolars b\xc3\xa0sics, a m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99instal\xc2\xb7lacions esportives, entre les quals hi ha les del Golf Centre Sant Jaume.\n_START_SECTION_\nEl poble de Sant Jaume dels Domenys\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Sant Jaume dels Domenys (213 m d\xe2\x80\x99altitud i 554 h el 2006), \xc3\xa9s situat en terreny pla, a l\xe2\x80\x99esquerra del barranc de les Casetes. El 2005 hi residien 520 h. El poble \xc3\xa9s centrat per l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia parroquial de Sant Jaume. L\xe2\x80\x99actual temple, inaugurat el 1702, va ser constru\xc3\xaft amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de tot el poble. El seu absis \xc3\xa9s poligonal i cobert a la mateixa al\xc3\xa7ada que la nau; de gran capacitat interior; l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia t\xc3\xa9 dues porxades davant les fa\xc3\xa7anes de ponent i de migdia respectivament. El campanar \xc3\xa9s una torre de planta quadrada. La parr\xc3\xb2quia conserva una pica baptismal decorada amb elements vegetals, geom\xc3\xa8trics i figuratius, datada entre els segles XII o XIII. A la part posterior de la rectoria, que \xc3\xa9s al costat de l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia, el 1985 es descobr\xc3\xad una necr\xc3\xb2poli medieval formada per tombes antropomorfes excavades a la roca, datades al segle X o XI. A tocar del nucli urb\xc3\xa0 hom troba la urbanitzaci\xc3\xb3 dels Arquets, que tenia 77 h. el 2001, i el barri de l\xe2\x80\x99Arquet, amb 271 h._NEWLINE_Entre les entitats del poble cal esmentar la Societat Cultural i Recreativa de Sant Jaume, que es fund\xc3\xa0 el 1960 i disposa d\xe2\x80\x99una sala de teatre. Pel que fa als equipaments culturals, a la parr\xc3\xb2quia hi ha instal\xc2\xb7lats el Museu Lit\xc3\xbargic Parroquial i el Museu del Camp (al celler). Les festes m\xc3\xa9s importants del poble s\xc3\xb3n la de Sant Sebasti\xc3\xa0, al gener, la festa major al juliol, en la diada de Sant Jaume (amb correfoc de ball de diables, la festa del pa bene\xc3\xaft, castell de focs, etc.) i, finalment, la festa major petita o diada del vot del poble, que se celebra al novembre.\n_START_SECTION_\nLletger\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble i antiga quadra de Lletger \xc3\xa9s situat a la zona sud-oriental del terme, a 2 km del cap de municipi i a la dreta de la riera de Marmellar. El 2005 tenia una poblaci\xc3\xb3 (llegerencs) de 264 h. El terreny \xc3\xa9s m\xc3\xa9s aviat pla, per\xc3\xb2 el poble \xc3\xa9s dalt d\xe2\x80\x99un turonet, a 200 m d\xe2\x80\x99altitud, alineat sobretot al llarg de la carretera de l\xe2\x80\x99Arbo\xc3\xa7, que prov\xc3\xa9 de Sant Jaume dels Domenys. L\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia de Santa Marina, que dep\xc3\xa8n de la de Sant Jaume, \xc3\xa9s de tradici\xc3\xb3 rom\xc3\xa0nica, sense ornamentaci\xc3\xb3. L\xe2\x80\x99entitat m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s la Societat Cultural i Recreativa de Lleger, que t\xc3\xa9 una sala de teatre. Celebra la festa major a l\xe2\x80\x99octubre i, per Sant Andreu, al novembre, t\xc3\xa9 lloc la festa major petita o diada de Lleger._NEWLINE_El top\xc3\xb2nim de Lletger, tamb\xc3\xa9 consignat Lleger, sembla que deriva d\xe2\x80\x99un antrop\xc3\xb2nim, Otger, que tingu\xc3\xa9 el castell de Castellet en succeir Sunifred Amat, a la primeria del segle XI. Atesa la vinculaci\xc3\xb3 familiar dels primers Castellet amb els Castellv\xc3\xad, no \xc3\xa9s estranya la possessi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un lloc del terme de Castellv\xc3\xad per un senyor de Castellet. El coll de Lodger \xc3\xa9s documentat els anys 1023 i 1032, com un lloc dels l\xc3\xadmits de Castellv\xc3\xad. Diversos personatges dels segles XII i XIII duen el cognom de Lletger, per\xc3\xb2 no s\xe2\x80\x99ha trobat documentaci\xc3\xb3 que doni a la torre de Lletger una categoria castellera. Fins l\xe2\x80\x99any 1847 Lleger no fou incorporat al municipi de Sant Jaume dels Domenys; abans, per\xc3\xb2 en aquest mateix segle XIX, havia format municipi independent amb el de Lloren\xc3\xa7 del Pened\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nLa Carronya\n_START_PARAGRAPH_\nEl nucli de la Carronya \xc3\xa9s dividit en dues agrupacions situades a la part oriental del terme, al N de la carretera de Sant Jaume a Vilafranca, amb la qual es comuniquen per una carretera. La Carronya de Baix (240 m d\xe2\x80\x99altitud) \xc3\xa9s un arrenglerament de cases a m\xc3\xa0 dreta del cam\xc3\xad. La Carronya de Dalt \xc3\xa9s a poca dist\xc3\xa0ncia de l\xe2\x80\x99anterior, a l\xe2\x80\x99esquerra del cam\xc3\xad. Els dos nuclis de la Carronya (60 h el 2005) s\xc3\xb3n a la vora del torrent de Cornudella._NEWLINE_La Carronya \xc3\xa9s una barriada de Sant Jaume dels Domenys. El barri consta de dos nuclis, situats a la part oriental del terme al nord de la carretera de Sant Jaume a Vilafranca, amb al qual es comuniquen per un bon cam\xc3\xad enquitranat. La Carronya de Baix \xc3\xa9s un arrenglerament de cases a m\xc3\xa0 dreta del cam\xc3\xad. La Carronya de dalt es troba a m\xc3\xa0 esquerra del cam\xc3\xad, a poca dist\xc3\xa0ncia de l\'anterior. Els dos nuclis s\xc3\xb3n a la vora del torrent de Cornudella. L\'origen del nom sembla m\xc3\xa9s un mal nom, un mot injuri\xc3\xb3s. Voldria dir "lloc d\'habitatge de gent de casta inferior?". Hi ha la possibilitat que recordi un fet hist\xc3\xb2ric, avui encara desconegut. Carronya \xc3\xa9s "carn corrompuda".\n_START_SECTION_\nLa Torregassa\n_START_PARAGRAPH_\nEl poble de Torregassa \xc3\xa9s a ponent del cap de municipi, amb el qual es comunica per mitj\xc3\xa0 de la carretera local de la Bisbal del Pened\xc3\xa8s. \xc3\x89s situat a una altitud de 200 m, en terreny pla. Tenia 134 h el 1960, 112 el 1970, 92 el 1991 i 129 el 2005. La seva esgl\xc3\xa9sia, dedicada a sant Antoni, \xc3\xa9s sufrag\xc3\xa0nia de la de Sant Jaume. Antigament havia estat parr\xc3\xb2quia. La festa major del poble, que s\xe2\x80\x99escau a l\xe2\x80\x99agost, \xc3\xa9s organitzada per la Societat Cultural de Torregassa. A prop de Torregassa hi ha la urbanitzaci\xc3\xb3 del Papagai (315 h el 2005), que s\xe2\x80\x99est\xc3\xa9n tamb\xc3\xa9 pel terme de la Bisbal del Pened\xc3\xa8s._NEWLINE_Est\xc3\xa0 situada a ponent del municipi i els tres nuclis de poblaci\xc3\xb3 s\'estenen al llarg de la carretera. Al fogatjament de 1553 la parr\xc3\xb2quia de la Torregassa tenia deu focs. El Cens del Comte de Floridablanca, el 1787, esmenta el "poble de Torregassa i Giminells amb 113 habitants i tenen com a p\xc3\xa0rroc al de Sant Jaume". El 1831 Torregassa i Giminells tenien "276 \xc3\xa0nimes". La masia de Cal Pau, dins de la barriada, del segle XVIII, presenta un bonic portal adovellat, datat del 1771. Adossada a la part exterior del baluard es troba la capella de Sant Antoni Abat. La capella fou constru\xc3\xafda el 1813 pel propietari de Cal Palau.\n_START_SECTION_\nEl Papiolet\n_START_PARAGRAPH_\nPoc m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x991 km al S de Torregassa hi ha el nucli del Papiolet (180 m d\xe2\x80\x99altitud), a banda i banda de la carretera que, procedent de Torregassa, talla la de la Bisbal del Pened\xc3\xa8s a Lloren\xc3\xa7. El torrent de Sant Marc \xc3\xa9s anomenat aqu\xc3\xad torrent del Papiolet. Hi havia 165 h el 1960, 146 el 1970, 115 el 1991 i 112 el 2005. L\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia de la Mare de D\xc3\xa9u dels \xc3\x80ngels \xc3\xa9s sufrag\xc3\xa0nia de la de Sant Jaume, i fou constru\xc3\xafda el 1950 per iniciativa de tota la poblaci\xc3\xb3 del lloc, que tamb\xc3\xa9 hi col\xc2\xb7labor\xc3\xa0. La Societat Cultural del Papiolet organitza la festa major, que s\xe2\x80\x99escau a l\xe2\x80\x99agost, en honor a la Mare de D\xc3\xa9u dels \xc3\x80ngels. El top\xc3\xb2nim del Papiolet, aqu\xc3\xad, sembla tenir a l\xe2\x80\x99origen m\xc3\xa9s aviat un significat antropon\xc3\xadmic que topogr\xc3\xa0fic. Potser es podria relacionar amb alguna de les propietats dels poderosos Papiol de l\xe2\x80\x99Arbo\xc3\xa7._NEWLINE_El Papiolet, diminutiu de Papiol, pot venir d\'un antrop\xc3\xb2nim medieval juntament amb "El Papiol" de L\'Arbo\xc3\xa7 i "La Papiola" d\'Albinyana. Potser designa propietat o domini de Bernat de Papiol que, en el mes de mar\xc3\xa7 de 1182, f\xc3\xa9u un conveni amb l\'abat de Sant Cugat, per a defensar el senyoriu d\'aquest "in loco qui vocatus Venrel". L\'esgl\xc3\xa9sia de la Mare de D\xc3\xa9u dels \xc3\x80ngels, \xc3\xa9s de construcci\xc3\xb3 moderna, data del 19 . A l\'interior hi ha una talla de fusta de la Mare de D\xc3\xa9u feta per un escultor barcelon\xc3\xad i comprada per tot el poble. Tamb\xc3\xa9 destaca una cadira dels voltants del segle XVIII, donada per la fam\xc3\xadlia propiet\xc3\xa0ria de L\'Ortig\xc3\xb3s quan es bast\xc3\xad l\'esgl\xc3\xa9sia. Una altra pe\xc3\xa7a destacable \xc3\xa9s un Sant Crist de fusta d\'origen barroc (segle XVI-XVII), que fou comprat a un antiquari en construir-se l\'esgl\xc3\xa9sia, actualment es conserva a la rectoria se Sant Jaume. El 4 de desembre de 1916, es va fundar el Sindicato Agr\xc3\xadcola Oficial de Papiolet, legalitzat el 16 de febrer de l\'any seg\xc3\xbcent i que tenia com a finalitat la defensa dels interessos agr\xc3\xadcoles en general, el foment de l\'ensenyament agrari, l\'adquisici\xc3\xb3 d\'eines i material per a l\'\xc3\xbas dels associats, el mutualisme i l\'esbarjo dels socis i de les seves fam\xc3\xadlies. El 30 de juliol de 1916 la Comisi\xc3\xb3n Organizadora de la Sociedad, per mitj\xc3\xa0 del seu president, Pablo Palau Ferrer, va comprar a Francisca Sicart Soler i a Juan Sol\xc3\xa9 Ferrer, ve\xc3\xafns de Lloren\xc3\xa7, una casa situada a la pla\xc3\xa7a del Pi del Papiolet, pel preu de nou-centes pessetes, que es van pagar en efectiu. Aquesta casa avui encara \xc3\xa9s la seu social de la Societat Cultural i Recreativa del Papiolet. El Caf\xc3\xa8 del local social s\'anomena per primera vegada el 6 de gener de 1930, quan en una reuni\xc3\xb3 general ordin\xc3\xa0ria es parla del seu lloguer. En l\'escriptura que es va formalitzar el 10 de setembre de 1918 per la compra d\'una casa, es va descobrir que el carrer Benet Jan\xc3\xa9 era conegut com el carrer de la Lluna, i la pla\xc3\xa7a on hi ha la Societat com a pla\xc3\xa7a del Pi.\n_START_SECTION_\nCornudella\n_START_PARAGRAPH_\nDel llat\xc3\xad "cornutella", diminutiu de "Cornuta". Hom creu que \xc3\xa9s un top\xc3\xb2nim bot\xc3\xa0nic i que es refereix a l\'arbust Corner, que s\'hi devia trobar abundosament._NEWLINE_El nucli de Cornudella (87 h el 2005) \xc3\xa9s situat a llevant del cap de municipi, a 180 m d\xe2\x80\x99altitud. Forma un carrer al llarg de la carretera. S\'hi establ\xc3\xad un dels primers cellers cooperatius de la comarca l\xe2\x80\x99any 1911. El seu subs\xc3\xb2l \xc3\xa9s ric en cabals aq\xc3\xbc\xc3\xadfers._NEWLINE_A ponent de Sant Jaume dels Domenys, a l\xe2\x80\x99encreuament de l\xe2\x80\x99esmentada carretera que va de la Torregassa a Cornudella i la que porta a Lloren\xc3\xa7 del Pened\xc3\xa8s (municipi ve\xc3\xad), es form\xc3\xa0 el nucli de l\'Hostal (53 h el 2013). \xc3\x89s constitu\xc3\xaft per tres trams de carrers, l\xe2\x80\x99Hostal de Dalt, l\'Hostal del Mig i l\xe2\x80\x99Hostal de Baix, i masies disseminades (la gran majoria habitades) com cal Pau, cal F\xc3\xa8lix, cal Turrell, can Pedro o la m\xc3\xa9s coneguda, la masia Castell de Gimenelles, actualment reconvertida en un hotel rural d\'alta qualitat._NEWLINE_La masia de Gomila \xc3\xa9s situada al N de la Carronya, cap a la meitat dels contraforts del Montmell (380 m), on, malgrat el lloc, encara es veu cr\xc3\xa9ixer el margall\xc3\xb3. El mas de Gomila \xc3\xa9s una explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xa0ria molt gran i ben arranjada. Porta la data de la seva reconstrucci\xc3\xb3, el 1794. En el fogatjament del 1553 s\xe2\x80\x99esmenta Antoni Palau de Gomila._NEWLINE_El carrer de la Riera de Lletger condueix a la masia de Vallfort, a la vora de la riera de Marmellar. Hi ha l\xe2\x80\x99esment d\xe2\x80\x99un Bernat de Vallfort l\xe2\x80\x99any 1215. A l\xe2\x80\x99esquerra de la riera, en un meandre entre Vallfort i Lligamosques, hi ha la font de l\xe2\x80\x99Hostal de l\xe2\x80\x99Alzina. Tamb\xc3\xa9 corresponen a aquest sector les cases de la Pujada (170 m), a prop de la riera._NEWLINE_Els Arcs \xc3\xa9s el nom d\xe2\x80\x99una masia situada uns 600 m al SW del poble de Sant Jaume, de planta rectangular, de dos pisos i cobert a dues aig\xc3\xbces. T\xc3\xa9 diferents cossos adossats formant un conjunt. El seu origen \xc3\xa9s una vil\xc2\xb7la romana on arribaven les aig\xc3\xbces de l\xe2\x80\x99aq\xc3\xbceducte dels Arcs, datat sembla als segles IV o V. Aquesta obra hidr\xc3\xa0ulica es conserva nom\xc3\xa9s parcialment; sobre el torrent de Ca l\xe2\x80\x99Antic, a ponent del poble de Cornudella, hi ha un vell pont d\xe2\x80\x99una sola arcada que hom ha relacionat amb l\xe2\x80\x99aq\xc3\xbceducte dels Arcs, del qual resten en peu dos arcs contigus i un de separat, cadascun amb gaireb\xc3\xa9 tres metres de llum i aproximadament els mateixos d\xe2\x80\x99al\xc3\xa7ada. Als seu voltant hom ha trobat cer\xc3\xa0mica romana._NEWLINE_L\xe2\x80\x99antiga quadra de Giminells \xc3\xa9s de localitzaci\xc3\xb3 avui controvertida. Per alguns, els llocs de l\xe2\x80\x99Hostal Nou i l\xe2\x80\x99Hostal de Dalt, a 1,5 km de Torregassa, podrien correspondre a Giminells, mentre que Vicen\xc3\xa7 Carbonell situa un pret\xc3\xa8s castell de Giminells una mica m\xc3\xa9s amunt, seguint el curs del torrent de Sant Marc en direcci\xc3\xb3 a la frau per on travessa les Ventoses, al lloc avui conegut per Xomenella o Gemenella, a prop de Cal Pau de les Viudes (a una altitud de 220 m), on hi ha un antic edifici fortificat en ru\xc3\xafnes, sobre el tallat d\xe2\x80\x99un esper\xc3\xb3 del torrent, i un altre edifici m\xc3\xa9s nou, tamb\xc3\xa9 amb aspecte de fortalesa, que corresponen a les fortificacions anomenades Castellvell i Castellnou de Giminells._NEWLINE_Torregassa i Giminells formaren un sol cos municipal que, l\xe2\x80\x99any 1824, es va incorporar al municipi de Sant Jaume dels Domenys._NEWLINE_Sobre el torrent de Ca l\xe2\x80\x99Antic hi ha el santurari de la Mare de D\xc3\xa9u dels Arquets, que est\xc3\xa0 situat a gaireb\xc3\xa9 2 km de l\xe2\x80\x99aq\xc3\xbceducte dels Arcs. Les primeres not\xc3\xadcies documentals s\xc3\xb3n de l\xe2\x80\x99any 1636. T\xc3\xa9 un portal d\xe2\x80\x99arc escarser a ponent i un campanar de cadireta. S\'hi celebra un aplec cada Dilluns de Pasqua que reuneix la poblaci\xc3\xb3 del municipi.\n_START_SECTION_\nEl Papagai\n_START_PARAGRAPH_\nUrbanitzaci\xc3\xb3 que pertany en part al municipi de Sant Jaume dels Domenys (i a la Bisbal del Pened\xc3\xa8s). De vegades, les urbanitzacions es construeixen sense tenir en compte les fronteres entre municipis. Aquest \xc3\xa9s el cas del Papagai, a cavall entre Sant Jaume dels Domenys i la Bisbal del Pened\xc3\xa8s, on aquesta condici\xc3\xb3 ha passat de ser anecd\xc3\xb2tica a provocar entrebancs a l\'hora d\'aconseguir que la urbanitzaci\xc3\xb3 es municipalitzi, \xc3\xa9s a dir, que passi de ser privada a dependre completament dels ajuntaments. Els propietaris del Papagai tenen una peculiaritat, que possiblement \xc3\xa9s \xc3\xbanica a Catalunya, i \xc3\xa9s la de ser promotors de la seva urbanitzaci\xc3\xb3, aquest fet i el de tenir la seva pr\xc3\xb2pia companyia d\xe2\x80\x99aig\xc3\xbces, son unes peculiaritats complicades a l\xe2\x80\x99hora d\'intentar municipalitzar el Papagai, junt amb el fet de pert\xc3\xa0nyer a dos municipis i l\xe2\x80\x99oposici\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un important nombre de propietaris. Durant gaireb\xc3\xa9 40 anys, el Papagai, ha estat una entitat privada gestionada per les diferents Juntes de Govern, sense cap subvenci\xc3\xb3 municipal, fet que ha impulsat a expressar expl\xc3\xadcitament a un nombre important de propietaris el desig d\xe2\x80\x99iniciar el procediment per constituir una EMD (Entitat Municipal Descentralitzada), aix\xc3\xb2 juntament amb el canvi normatiu aprovat recentment per la Generalitat de Catalunya d\xe2\x80\x99eliminar de la legislaci\xc3\xb3 catalana la figura de les Associacions de Propietaris fa, al seu parer, que sigui interessant seguir el proc\xc3\xa9s a l\xe2\x80\x99hora de definir el nou estatus jur\xc3\xaddic del Papagai.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl lloc \xc3\xa9s documentat el 938 en la forma Vila Domenio, que fa pensar en l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99una antiga vila rural o nucli de poblament que potser hauria pogut tenir l\xe2\x80\x99origen en \xc3\xa8poca romana. \xc3\x89s possible que, tot i que no \xc3\xa9s documentada, en aquests primers temps hist\xc3\xb2rics del repoblament cristi\xc3\xa0 hi exist\xc3\xads una esgl\xc3\xa9sia, la de Sant Jaume, erigida vora el cam\xc3\xad, dintre el terme de Castellv\xc3\xad de la Marca, que apareix esmentada en les Rationes decimarum Hispaniae del 1279. La dedicaci\xc3\xb3 a sant Jaume s\xe2\x80\x99ha de relacionar amb la devoci\xc3\xb3 medieval a sant Jaume de Gal\xc3\xadcia. Segons el fogatjament de l\xe2\x80\x99any 1385, hi havia 6 focs de l\xe2\x80\x99Esgl\xc3\xa9sia a la parr\xc3\xb2quia de \xe2\x80\x9cSant Jacme de Castellviy de Pened\xc3\xa8s\xe2\x80\x9d. Tota la parr\xc3\xb2quia de Sant Jaume dels Domenys tenia 16 focs, segons el fogatjament del 1553. El progr\xc3\xa9s demogr\xc3\xa0fic \xc3\xa9s m\xc3\xadnim, ja que el 1718 nom\xc3\xa9s es compten 96 h. Despr\xc3\xa9s dels decrets de Nova Planta, Sant Jaume tingu\xc3\xa9 terme propi i separat de Castellv\xc3\xad.'