b'\n_START_ARTICLE_\nPhilippe Buchez\n_START_SECTION_\nInf\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nBuchez va n\xc3\xa9ixer el 1796 a Matagne-la-Petite, llavors departament de les Ardenes, actualment a la prov\xc3\xadncia belga de Namur, per\xc3\xb2 els seus pares vivien a Par\xc3\xads. El seu pare, que es distingia per les seves idees avan\xc3\xa7ades, tenia un lloc de control i taxaci\xc3\xb3 de mercaderies que perd\xc3\xa9 amb el retorn dels Borbons el 1815. El seu fill prengu\xc3\xa9 cursos al Museu Nacional d\'Hist\xc3\xb2ria Natural de Fran\xc3\xa7a, al Jard\xc3\xad de les Plantes, treball\xc3\xa0 al Fisc i estudi\xc3\xa0 medicina, alternant les disseccions a l\'amfiteatre i les discussions pol\xc3\xadtiques.\n_START_SECTION_\nCarboner i Sansimoni\xc3\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nComen\xc3\xa7\xc3\xa0 a militar en els partits d\'extrema esquerra durant la Restauraci\xc3\xb3, i el 1820, al costat de Saint-Amand Bazard, Pierre Dugied i Nicolas Joubert, fund\xc3\xa0 la l\xc3\xb2gia ma\xc3\xa7\xc3\xb2nica Els Amics de la Veritat. El 1821 intent\xc3\xa0 revoltar els departaments de l\'est de Fran\xc3\xa7a per a derrocar els Borbons, per\xc3\xb2 fou arrestat a Metz i condu\xc3\xaft a Colmar, on se\'l jutj\xc3\xa0. Per\xc3\xb2 el jutge Goldberg, a qui li agradava de conversar sobre hist\xc3\xb2ria i arqueologia amb el detingut Buchez, es mostr\xc3\xa0 comprensiu i l\'acusat se\'n sort\xc3\xad sense m\xc3\xa9s conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies. Novament amb Bazard, Dugied i Joubert, a qui s\'agregaren Flottard i alguns m\xc3\xa9s, figur\xc3\xa0 entre els fundadors de la Carboner\xc3\xada francesa (que arrib\xc3\xa0 a comptar amb fins a 80.000 membres el 1822) i Buchez en fou un dels principals capdavanters. Reprengu\xc3\xa9 els estudis de medicina i se\'n doctor\xc3\xa0 el 1824, poc despr\xc3\xa9s de publicar Pr\xc3\xa9cis \xc3\xa9l\xc3\xa9mentaire d\'higiene. Al mateix temps, arrib\xc3\xa0 a ser el principal redactor del Journal du progr\xc3\xa8s des sciences et institutions m\xc3\xa9dicales, on public\xc3\xa0 articles sobre l\'organitzaci\xc3\xb3 de la medicina. Despr\xc3\xa9s de llegir El Nou cristianisme, de Saint-Simon, el 1825, Buchez es declar\xc3\xa0 saintsimoni\xc3\xa0, ingressant a aquest grup gaireb\xc3\xa9 al mateix temps que Bazard. Col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 amb articles al Producteur, diari del saintsimonisme, per\xc3\xb2 s\'alluny\xc3\xa0 del moviment quan Bazard i Enfantin en foren nomenats Pares Suprems.\n_START_SECTION_\nSocialisme cristi\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nFund\xc3\xa0 el Club d\'Amics del Poble, al costat de Flocon, Thierry i L\xc3\xa9on Pilet, per\xc3\xb2 fou clausurat governativament el 25 de setembre del 1830. Poc despr\xc3\xa9s, ja abandonada la religi\xc3\xb3 saintsimoniana, rebutj\xc3\xa0 el panteisme que la caracteritzava i torn\xc3\xa0 a la fe cat\xc3\xb2lica, defensant un neocatolicisme que situ\xc3\xa0 a la base de les seves teories pol\xc3\xadtiques. Public\xc3\xa0 el Journal des sciences morales et politiques (1831), que es transform\xc3\xa0 aviat en L\'Europ\xc3\xa9en, i intent\xc3\xa0 de conciliar la doctrina cat\xc3\xb2lica ortodoxa amb les teories m\xc3\xa9s democr\xc3\xa0tiques. Malgrat la seva desconfian\xc3\xa7a pel que fa a la jerarquia de l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica, fou un iniciador del moviment social-cristi\xc3\xa0. Intenta assolir l\'associaci\xc3\xb3 obrera de la producci\xc3\xb3, originant les primeres cooperatives de treball, que s\'oposaven a les temptatives comunistes de Robert Owen i a l\'organitzaci\xc3\xb3 industrial saintsimoniana. Per\xc3\xb2 els grups que fund\xc3\xa0 tingueren una exist\xc3\xa8ncia curta, llevat del grup dels joiers, que sobrevisqu\xc3\xa9 fins a 1873 sense haver conegut una gran extensi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nBuchez com a figura p\xc3\xbablica\n_START_PARAGRAPH_\nSota la Monarquia de Juliol, adquir\xc3\xad una gran notorietat, tant en el m\xc3\xb3n cat\xc3\xb2lic com entre els dem\xc3\xb2crates i republicans, amb la Introduction \xc3\xa0 la science de l\'histoire, ou science du d\xc3\xa9veloppement de l\'humanit\xc3\xa9 (Introducci\xc3\xb3 a la ci\xc3\xa8ncia de la hist\xc3\xb2ria, o ci\xc3\xa8ncia del desenvolupament de la humanitat) el 1833, on declarava que el fonament de la moral \xc3\xa9s una dada teol\xc3\xb2gica, \xc3\xa9s a dir, un dogma, i on atacava l\'egoisme dels governants que no buscaven altra cosa que l\'inter\xc3\xa8s particular. Tamb\xc3\xa9 public\xc3\xa0 Essai d\'un trait\xc3\xa9 complet de philosophie du point de vue du catholicisme et du progr\xc3\xa8s social (Assaig d\'un tractat complet de filosofia des del punt de vista del catolicisme i del progr\xc3\xa9s social) el 1830 i, sobretot, L\'histoire parlementaire de la r\xc3\xa9volution (Hist\xc3\xb2ria parlament\xc3\xa0ria de la revoluci\xc3\xb3), entre 1834 i 1840, en 40 volums, recull de debats de les assemblees, articles de diaris, mocions de clubs. Amb comentaris propis intercalats, Buchez hi expos\xc3\xa0 \xc3\xa0mpliament el seu ideari._NEWLINE_El setembre de 1840, Buchez fund\xc3\xa0 el diari L\'Atelier (El taller), \xc3\xb2rgan dels interessos morals i materials dels obrers, que es public\xc3\xa0 fins a juliol de 1850. All\xc3\xad hi desenvolup\xc3\xa0 un pla de reforma de la societat basat en l\'associaci\xc3\xb3 obrera. Aquestes associacions, que eren cooperatives obreres de producci\xc3\xb3 formades sobre la base d\'un capital inalienable i indissoluble, en propagar-se, segons ell, reunirien un "capital obrer" global sobre el qual la classe obrera podria recolzar-se. La seva generalitzaci\xc3\xb3 posaria els fonaments d\'una renovaci\xc3\xb3 de la societat a trav\xc3\xa9s de l\'associacionisme. Per\xc3\xb2 aquest pla tingu\xc3\xa9 una aplicaci\xc3\xb3 molt limitada, amb nom\xc3\xa9s l\'associaci\xc3\xb3 d\'obrers joiers del 1834. S\'ha de destacar que el saintsimonisme, que va esclatar despr\xc3\xa9s del cisma de 1832, troba en Buchez a un dels seus continuadors m\xc3\xa9s vinculats a l\'associacionisme obrer. En aquest sentit, les seves propostes van conformar una de les bases del cooperativisme, que va tenir un gran desenvolupament a Fran\xc3\xa7a.\n_START_SECTION_\nCarrera pol\xc3\xadtica\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la Revoluci\xc3\xb3 francesa de 1848, on no particip\xc3\xa0, l la instauraci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica, Garnier el tria com adjunt a l\'alcaldia de Par\xc3\xads. Buchez s\'ocupa llavors de la gu\xc3\xa0rdia nacional i de la posada en marxa dels Tallers Nacionals, ideats per un altre ex-saintsimoni\xc3\xa0, Louis Blanc. El 23 d\'abril del 1848 va ser elegit diputat a l\'Assemblea Nacional francesa en representaci\xc3\xb3 del departament del Sena (en el lloc 17 d\'un total de 34), i reb\xc3\xa9 la presid\xc3\xa8ncia de la Cambra. El seu discurs inaugural fou ambici\xc3\xb3s, per\xc3\xb2 la seva presid\xc3\xa8ncia efectiva dura nom\xc3\xa9s vuit dies, enmig de cr\xc3\xadtiques de tots els partits. Durant les Jornades de Juny, de 1848, amargat per les lluites fratricides entre l\'ex\xc3\xa8rcit i la gu\xc3\xa0rdia nacional comandada pel general Cavaignac, ministre de la guerra, i els obrers, refus\xc3\xa0 a prendre les armes i, s\'hi s\'acost\xc3\xa0 a les barricades, fou per soc\xc3\xb3rrer-hi els ferits. El frac\xc3\xa0s a les eleccions legislatives de maig de 1849 assenyal\xc3\xa0 la fi de la seva curta carrera pol\xc3\xadtica. Opositor a Napole\xc3\xb3 III, fins i tot va ser temporalment durant el cop d\'estat del 2 de desembre de 1851.'