b"\n_START_ARTICLE_\nDigitacions del viol\xc3\xad\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 general\n_START_PARAGRAPH_\nLes notes del viol\xc3\xad es fan amb l\xe2\x80\x99arquet, que es mou amb la m\xc3\xa0 dreta fregant les cordes, i amb els dits de la m\xc3\xa0 esquerra, que les prem contra el m\xc3\xa0nec. El viol\xc3\xad t\xc3\xa9 quatre cordes, afinades per intervals de quintes: Sol, Re, La i MI_NEWLINE_Les diferents posicions dels dits de la m\xc3\xa0 esquerra canvien la longitud de les cordes i produeixen les diferents notes._NEWLINE_Per facilitar la descripci\xc3\xb3 de les posicions dels dits, es numeren de l\xe2\x80\x991 (index) fins al 4 (dit petit). El dit gros no compta perqu\xc3\xa8 queda a l\xe2\x80\x99altre cant\xc3\xb3 del m\xc3\xa0nec i no toca cap corda.\n_START_SECTION_\nPosicions\n_START_PARAGRAPH_\nEls dits poden adoptar diferents posicions en el m\xc3\xa0nec. Amb la m\xc3\xa0 situada en la posici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s propera a les clavilles (1a posici\xc3\xb3) es poden tocar gaireb\xc3\xa9 totes les notes, per\xc3\xb2 de vegades, ja sigui perqu\xc3\xa8 es tracta de notes molt agudes, perqu\xc3\xa8 la combinaci\xc3\xb3 de dits ho demana, o perqu\xc3\xa8 es vol utilitzar una corda determinada per aprofitar-ne la seva sonoritat espec\xc3\xadfica, el violinista es veu obligat a canviar a altres posicions. En aquest cas, la m\xc3\xa0 es despla\xc3\xa7a cap al centre del viol\xc3\xad de manera que el primer dit (\xc3\xadndex) se situa on en la 1a posici\xc3\xb3 estava el segon dit. Aleshores s\xe2\x80\x99accedeix al conjunt de notes pr\xc3\xb2pies dels quatre dits, per\xc3\xb2 una segona m\xc3\xa9s amunt. _NEWLINE_Aquest proc\xc3\xa9s es pot repetir, successivament, fins a set posicions, en un \xc3\xbas m\xc3\xa9s habitual, o fins a catorze excepcionalment._NEWLINE_El \xe2\x80\x9ccanvi\xe2\x80\x9d es refereix al despla\xc3\xa7ament suau de la m\xc3\xa0 amunt o avall en el m\xc3\xa0nec per tal de tocar les notes en una posici\xc3\xb3 diferent._NEWLINE_Quan la m\xc3\xbasica per a viol\xc3\xad est\xc3\xa0 escrita en 1a o 3a posici\xc3\xb3, aix\xc3\xb2 indica a on es situar\xc3\xa0 la m\xc3\xa0 quan els dits es col\xc2\xb7loquen en el m\xc3\xa0nec_NEWLINE_En la m\xc3\xbasica per a estudiants intermedis o avan\xc3\xa7ats, algunes notes demanen que el violinista mogui la m\xc3\xa0 cap a una posici\xc3\xb3 superior. Si b\xc3\xa9 les posicions 1a i 3a s\xc3\xb3n les m\xc3\xa9s utilitzades en la m\xc3\xbasica per a violinistes principiants o de nivell mig, s\xe2\x80\x99utilitzen habitualment set posicions. Per a m\xc3\xbasica mes avan\xc3\xa7ada, vuit o m\xc3\xa9s posicions. Normalment, els violinistes professionals no es preocupen tant per les posicions, sin\xc3\xb3 per trobar la digitaci\xc3\xb3 que funcioni millor per a un particular passatge musical.\n_START_SECTION_\nPrincipis del canvi de posici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa definici\xc3\xb3 de \xe2\x80\x98canvi de posici\xc3\xb3\xe2\x80\x99 en el viol\xc3\xad \xc3\xa9s el moviment de tota la m\xc3\xa0 al llarg del m\xc3\xa0nec per canviar de notes. Seguidament la descripci\xc3\xb3 de la situaci\xc3\xb3 i l\xe2\x80\x99\xc3\xbas de les diferents posicions, en l\xe2\x80\x99ordre en que s\xe2\x80\x99utilitzen habitualment_NEWLINE_1\xc2\xaa posici\xc3\xb3. \xc3\x89s la m\xc3\xa9s b\xc3\xa0sica. Tota la m\xc3\xbasica per a principiants es toca en aquesta posici\xc3\xb3. Aqu\xc3\xad, la m\xc3\xa0 se situa en la part \xe2\x80\x98inferior\xe2\x80\x99, propera a les clavilles._NEWLINE_3\xc2\xaa posici\xc3\xb3. \xc3\x89s la primera nova posici\xc3\xb3 que s\xe2\x80\x99apr\xc3\xa8n quan s\xe2\x80\x99accedeix a un nivell intermedi. A la 3a posici\xc3\xb3, el primer dit canvia a la posici\xc3\xb3 on el tercer dit se situaria tocant en primera posici\xc3\xb3. Despr\xc3\xa9s de la 1\xc2\xaa, la 3\xc2\xaa \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s habitual, que el violinista utilitza la major part del temps._NEWLINE_5\xc2\xaa posici\xc3\xb3. S\xe2\x80\x99acostuma a estudiar quan l\xe2\x80\x99int\xc3\xa8rpret ja domina la 3\xc2\xaa posici\xc3\xb3. S\xe2\x80\x99utilitza en m\xc3\xbasica dif\xc3\xadcil de nivell mig i avan\xc3\xa7at. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s com\xc3\xba en la m\xc3\xbasica orquestral. La 5\xc2\xaa posici\xc3\xb3 se situa m\xc3\xa9s amunt en el m\xc3\xa0nec i, depenent del viol\xc3\xad, coincideix amb l\xe2\x80\x99inici del cos de l\xe2\x80\x99instrument. Per tocar en 5\xc2\xaa posici\xc3\xb3, cal col\xc2\xb7locar el primer dit al lloc on es situava el tercer dit en la 3a posici\xc3\xb3._NEWLINE_2\xc2\xaa posici\xc3\xb3. Aquesta posici\xc3\xb3 pot resultar una mica confosa, per\xc3\xb2 pot ser de gran utilitat. Part de la dificultat que experimenten els alumnes amb la 2\xc2\xaa posici\xc3\xb3 prov\xc3\xa9 del fet que nom\xc3\xa9s difereix de la primera en un dit. Normalment, la 2\xc2\xaa posici\xc3\xb3 s\xe2\x80\x99utilitza per a evitar encreuaments de cordes i per a poder estirar b\xc3\xa9 el quart dit. La 2\xc2\xaa posici\xc3\xb3 se situa entre la primera i la tercera. Cal col\xc2\xb7locar el primer dit on normalment estaria el segon dit en 1a posici\xc3\xb3._NEWLINE_4\xc2\xaa posici\xc3\xb3. Tot i ser menys com\xc3\xba, tamb\xc3\xa9 resulta molt \xc3\xbatil, especialment en l\xe2\x80\x99estudi de les escales. Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitza quan s\xe2\x80\x99est\xc3\xa0 tocant en 3\xc2\xaa posici\xc3\xb3 i es vol ampliar el registre de notes durant un periode curt de temps, per tal d\xe2\x80\x99evitar creuaments de cordes. Tamb\xc3\xa9 quan s\xe2\x80\x99est\xc3\xa0 tocant en 5\xc2\xaa posici\xc3\xb3 i es vol arribar a una nota que est\xc3\xa0 lleugerament per sota, per\xc3\xb2 sense canviar de corda. La 4\xc2\xaa posici\xc3\xb3 se situa entra la 3\xc2\xaa i la 5\xc2\xaa. _NEWLINE_Les posicions 6\xc2\xaa i 7\xc2\xaa s\xc3\xb3n per a estudiants molt avan\xc3\xa7ats. La 6\xc2\xaa t\xc3\xa9 les mateixes digitacions que la 2\xc2\xaa, mentre que la 7\xc2\xaa t\xc3\xa9 les mateixes que la 3\xc2\xaa.            _NEWLINE_Els canvis de posici\xc3\xb3 s\xe2\x80\x99han d\xe2\x80\x99executar de manera suau, passant amb delicadesa de la nota anterior a la nova. Cal esperar a polsar el dit nou fins que no s\xe2\x80\x99arribi a la destinaci\xc3\xb3 final. Si hi ha retard o precipitaci\xc3\xb3, ens trobarem amb notes inesperades. La clau \xc3\xa9s moure la m\xc3\xa0 amb rapidesa fins a aterrar a la posici\xc3\xb3 correcta.\n_START_SECTION_\nCauses del canvi de posici\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes raons m\xc3\xa9s habituals que ens porten a necessitar un canvi de posici\xc3\xb3 s\xc3\xb3n._NEWLINE_1. La causa m\xc3\xa9s comuna \xc3\xa9s quan es vol tocar una nota m\xc3\xa9s aguda que el SI (4t dit) de la corda de MI. L\xe2\x80\x99\xc3\xbanica manera de accedir al registre m\xc3\xa9s agut \xc3\xa9s canviant la m\xc3\xa0 esquerra cap a una posici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s elevada._NEWLINE_2. Quan es vol evitar el so d\xe2\x80\x99una corda a l\xe2\x80\x99aire. Aix\xc3\xb2 pot passar per dues raons:_NEWLINE_a) Les cordes a l\xe2\x80\x99aire ressonen m\xc3\xa9s i tenen tend\xc3\xa8ncia a sobresortir dins d\xe2\x80\x99un conjunt, cosa que no sempre interessa._NEWLINE_b) \xc3\x89s m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil afegir vibrato a una corda a l\xe2\x80\x99aire. Per exemple, si volem evitar la nota LA com a corda a l\xe2\x80\x99aire, podem tocar-la a la corda de RE \xc2\xa0(3\xc2\xaa posici\xc3\xb3, segon dit)._NEWLINE_3. El vibrato pot sonar d\xc3\xa8bil quan es toca amb el quart dit. Una possible soluci\xc3\xb3 \xc3\xa9s canviar de posici\xc3\xb3, perqu\xc3\xa8 coincideixi amb un dit m\xc3\xa9s fort. Per exemple, la nota SI a la corda de MI es toca amb el quart dit en 1a posici\xc3\xb3, per\xc3\xb2, si movem la m\xc3\xa0 fins a la 3a posici\xc3\xb3, el podrem tocar amb el segon dit, que \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s potent._NEWLINE_4. Quan es desitja crear un tipus de so diferent. Cada corda de l\xe2\x80\x99instrument t\xc3\xa9 unes caracter\xc3\xadstiques diferents. Per exemple, si toquem una melodia sencera a la corda de SOL, fins i tot si va m\xc3\xa9s amunt de la 1a posici\xc3\xb3, les notes tindran una so m\xc3\xa9s ric i ple que no pas si la interpretem a la corda de RE. Alguns compositors indiquen a la partitura si la melodia que han escrit s\xe2\x80\x99ha de tocar en una determinada corda. Aix\xc3\xb2 condiciona, per tant totes les digitacions._NEWLINE_5. Canviar de posici\xc3\xb3 pot reduir les dificultats t\xc3\xa8cniques d\xe2\x80\x99un passatge._NEWLINE_6. Encreuament de cordes._NEWLINE_a) Aix\xc3\xb2 passa, per exemple, si es vol tocar un FA a la corda de MI, seguit d\xe2\x80\x99un SOL a la corda de RE. Aix\xc3\xb2 pot ser problem\xc3\xa0tic, perqu\xc3\xa8 hi ha un risc elevat de tocar accidentalment el LA quan s'hi passa pel damunt. En canvi, si toquem el FA a la corda de LA, aquest perill desapareix._NEWLINE_b) Passatges repetitius. Quan una figura musical es repeteix a diferents al\xc3\xa7ades, por resultar m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil canviar tota la m\xc3\xa0 per mantenir la mateixa digitaci\xc3\xb3. Aix\xc3\xb2 pot millorar la facilitat i la rapidesa."