b'\n_START_ARTICLE_\nRuta de la Seda\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca hel\xc2\xb7len\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer pas important per a obrir la ruta de la Seda entre l\'est i l\'oest arribava amb l\'expansi\xc3\xb3 de l\'imperi d\'Alexandre el Gran cap a l\'\xc3\x80sia central. El 328 aC, a la boca de la vall de Fergana, al lloc de la moderna Kokand, a Tadjikistan, fundava la ciutat d\'Alexandria Escate o \'Alexandria la m\xc3\xa9s llunyana\', que es convertiria m\xc3\xa9s tard en un punt essencial de la ruta de la Seda pel nord._NEWLINE_El 323 aC, els successors d\'Alexandre el Gran, els ptolemeus, prenien el control d\'Egipte. Van promoure activament el comer\xc3\xa7 amb Mesopot\xc3\xa0mia, l\'\xc3\x8dndia, i l\'\xc3\x80frica oriental mitjan\xc3\xa7ant els seus ports de la mar Roja i per terra. Hi van ajudar un cert nombre de mitjancers, especialment els nabateus i altres pobles \xc3\xa0rabs._NEWLINE_Els grecs van romandre a l\'\xc3\x80sia central durant els tres segles seg\xc3\xbcents, primer durant l\'administraci\xc3\xb3 de l\'Imperi sel\xc3\xa8ucida, i despr\xc3\xa9s amb l\'establiment del Regne grec de Bactriana a Bactriana. Continuaren expandint-se cap a l\'est, especialment durant el regnat d\'Eutidem I (230-200 aC), que estenia el seu control des d\'Alexandria Escate fins a Sogdiana. Hi ha indicis que podia haver encap\xc3\xa7alat unes expedicions al voltant de l\'any 200 aC m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de Kaixgar, al Turquestan oriental, i que representarien els primers contactes coneguts entre la Xina i Occident. L\'historiador grec Estrab\xc3\xb3 va escriure que "van estendre el seu imperi fins m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de Seres (Xina) i el Phryni" (Estrab\xc3\xb3 XI, XI, I).\n_START_SECTION_\nPrimeres incursions xineses a l\'\xc3\x80sia central\n_START_PARAGRAPH_\nLes relacions sino-romanes comen\xc3\xa7aven primer de manera indirecta durant el segle II aC. Progressivament, la Xina i Roma s\'anaven acostant amb les missions de Zhang Qian del 130 aC i les expedicions militars xineses a l\'\xc3\x80sia central, fins a l\'intent del general Chao d\'enviar un emissari a Roma al voltant de l\'any 100 aC. Diverses missions romanes a la Xina eren enregistrades pels antics historiadors xinesos. La primera oficialment enregistrada fou la de l\'emperador rom\xc3\xa0 Anton\xc3\xad Pius i, posteriorment, la de l\'emperador Marc Aureli, el 166._NEWLINE_L\'emperador xin\xc3\xa8s Wu Di va veure interessant el desenvolupament de relacions comercials amb les civilitzacions urbanes sofisticades de Fergana, Bactriana i P\xc3\xa0rtia. Als xinesos, els hi atreien sobretot els cavalls alts i potents de la possessi\xc3\xb3 del Dayuan (anomenats cavalls celestials), que estaven sent decisius en les lluites contra el poble n\xc3\xb2mada xiongnu. \xc3\x89s per aquest motiu que els xinesos envien fins a deu missions per any a aquests pa\xc3\xafsos, arribant fins a la S\xc3\xadria sel\xc3\xa8ucida._NEWLINE_En algunes d\'aquestes campanyes per l\'\xc3\x80sia Central, els xinesos es varen haver d\'enfrontar amb tropes legion\xc3\xa0ries romanes (probablement, capturats o reclutats com a mercenaris per Xiong Nu), especialment en la Batalla de Sogdiana del 36 aC. Es creu que la ballesta xinesa es transmet\xc3\xa9 al m\xc3\xb3n rom\xc3\xa0 en aquests enfrontaments, encara que els gastraphetes grecs podrien ser-ne un origen alternatiu._NEWLINE_L\'historiador rom\xc3\xa0 Florus tamb\xc3\xa9 descriu la visita de nombroses campanyes xineses en temps de l\'emperador rom\xc3\xa0 August, entre el 27 i el 14 aC._NEWLINE_Per tant, la ruta de la Seda es tra\xc3\xa7ava essencialment al segle I aC, despr\xc3\xa9s d\'aquests esfor\xc3\xa7os de la Xina per consolidar una ruta al m\xc3\xb3n occidental i l\'\xc3\x8dndia, ambdues mitjan\xc3\xa7ant assentaments directes a l\'\xc3\xa0rea de la conca del Tarim i establint relacions diplom\xc3\xa0tiques amb els pa\xc3\xafsos de Fergana, Bactriana i Parthia._NEWLINE_Probablement, al segle I, tamb\xc3\xa9 es va utilitzar una ruta mar\xc3\xadtima que partia de Jiaozhi, controlada per la Xina i l\'actual Vietnam i que s\'estenia, pels ports de les costes de l\'\xc3\x8dndia i Sri Lanka, fins a Egipte i els territoris nabateus a la costa del nord-est de la mar Roja controlats pels romans._NEWLINE_El 97, Ban Chao creuava amb un ex\xc3\xa8rcit de 70.000 soldats el Tian Shan, a les muntanyes del Pamir, per una part del trajecte de la ruta de la Seda, en una campanya contra els insurgents xiongnus que estaven assetjant la ruta comercial. Travessant els dominis de Parthia, va arribar fins a la Ucra\xc3\xafna actual tot seguint les tribus xiongnus que fugien cap Europa. D\'aquesta manera, les noves tecnologies en arc compost feien la seva aparici\xc3\xb3 a Occident._NEWLINE_Finalment, els xiongnus, amb els pas del temps, es reagruparien i foren coneguts com els huns a Occident. Constatant que els xiongnus ja no suposaven una amena\xc3\xa7a per l\'Imperi Han, Ban Chao tornava enrere cap a l\'est i es dirigia a les costes de la mar C\xc3\xa0spia, des d\'on enviaria un ambaixador anomenat Gan Ying a Daqin (Roma). Gan Ying detallaria una relaci\xc3\xb3 dels pa\xc3\xafsos occidentals, tot i que probablement no passaria del mar Negre abans de retornar._NEWLINE_L\'ex\xc3\xa8rcit xin\xc3\xa8s feia una alian\xc3\xa7a amb el partians i establia alguns forts a una dist\xc3\xa0ncia d\'uns quants dies de marxa de la capital Ctesifont, al voltant de 30\xc2\xa0km al sud de Bagdad, amb la intenci\xc3\xb3 de romandre-hi durant uns quants anys. El 116, l\'emperador rom\xc3\xa0 Traj\xc3\xa0 va avan\xc3\xa7ar fins a Ctesifont, passant molt a la vora d\'aquestes guarnicions xineses, per\xc3\xb2 no s\'hi coneixen detalls de cap contacte.\n_START_SECTION_\nL\'Imperi rom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nPoc despr\xc3\xa9s de la conquesta romana d\'Egipte el 30 aC, les comunicacions regulars i el comer\xc3\xa7 entre l\'\xc3\x8dndia, el sud-est asi\xc3\xa0tic, Sri Lanka, la Xina, l\'Orient Mitj\xc3\xa0, l\'\xc3\x80frica i Europa florien en una escala sense precedents._NEWLINE_El grup de Ma\xc3\xabs Titianus foren els viatgers que penetraren m\xc3\xa9s a l\'est al llarg de la ruta de la Seda des del m\xc3\xb3n mediterrani, probablement amb el prop\xc3\xb2sit de fer contactes que regularitzessin i redu\xc3\xafssin el paper dels intermediaris, durant un dels respirs de les guerres intermitents entre Roma i Parthia, que repetidament obstru\xc3\xafen els despla\xc3\xa7aments per la ruta. Les rutes terrestres i mar\xc3\xadtimes s\'enlla\xc3\xa7aven les unes amb les altres, i els productes nous, les tecnologies i les idees es comen\xc3\xa7aven a estendre a trav\xc3\xa9s dels continents d\'Europa, \xc3\x80sia i l\'\xc3\x80frica. El comer\xc3\xa7 i les comunicacions intercontinentals comen\xc3\xa7aven a ser regulars, organitzats i protegits pels grans imperis. Un dels motius de la creixent intensitat d\'aquest comer\xc3\xa7 fou a causa de l\'inter\xc3\xa8s de la moda romana per la seda xinesa, tot i que els romans pensaven que la seda s\'obtenia d\'arbres. Aquesta creen\xc3\xa7a era afirmada per S\xc3\xa8neca en el seu Hippolytus i per Virgili en el seu Georgics. Especialment Plini el Vell, que, parlant del cuc de seda, escrivia en les seves Hist\xc3\xb2ries naturals: "Teixeixin teranyines, com aranyes, que es converteixen en un material de roba lux\xc3\xb3s per a dones, anomenat seda."_NEWLINE_El Senat publicava, en va, uns quants edictes per prohibir els vestits de seda, ja que la importaci\xc3\xb3 de seda xinesa provocava una sortida enorme d\'or, i es considerava que la roba de seda era decadent i immoral._NEWLINE_Hou Hanshu descriu que el primer enviat rom\xc3\xa0 va arribar a la Xina seguint la ruta mar\xc3\xadtima, el 166, iniciant una s\xc3\xa8rie d\'ambaixades romanes a la Xina.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals comerciants durant l\'antiguitat foren els indis i els bactrians, i des del segle V fins al VIII els sogdians i els perses._NEWLINE_La unificaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\x80sia central i el nord de l\'\xc3\x8dndia dins de l\'Imperi Kushan des del segle I al III, refor\xc3\xa7ava el paper dels potents comerciants de Bactriana i Taxila. Aquests fets van promoure la interacci\xc3\xb3 multicultural del m\xc3\xb3n grecorom\xc3\xa0, la Xina i l\'\xc3\x8dndia, com queda pal\xc3\xa8s al lloc arqueol\xc3\xb2gic de Begram._NEWLINE_L\'auge de la ruta de la Seda es correspon al per\xc3\xadode de l\'Imperi Bizant\xc3\xad pel que fa al seu extrem occidental, del per\xc3\xadode de l\'Imperi Sass\xc3\xa0nida al per\xc3\xadode de il-khanat en la secci\xc3\xb3 entre els rius Nil i Amudari\xc3\xa0, i del per\xc3\xadode dels Tres Regnes fins a la dinastia Yuan a la zona del seu extrem oriental. El comer\xc3\xa7 entre l\'est i l\'oest tamb\xc3\xa9 es va desenvolupar pel mar, entre Alexandria i Egipte i Guangzhou a la Xina, promogut per l\'expansi\xc3\xb3 de centres de comer\xc3\xa7 romans a l\'\xc3\x8dndia. Els historiadors tamb\xc3\xa9 parlen d\'una "ruta de la Porcellana" o "ruta de la Seda" a l\'altre costat de l\'oce\xc3\xa0 \xc3\x8dndic._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la  circumnavegaci\xc3\xb3 d\'\xc3\x80frica pels portuguesos, s\'abandonen gradualment les rutes terrestres a favor de les mar\xc3\xadtimes i comen\xc3\xa7a d\'una llarga decad\xc3\xa8ncia d\'aquestes rutes._NEWLINE_La ruta de la Seda va representar un primer fenomen d\'integraci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i cultural gr\xc3\xa0cies al comer\xc3\xa7 interregional, posant en contacte grups tan diversos com els magiars, els armenis i els xinesos. La ruta representava una din\xc3\xa0mica d\'integraci\xc3\xb3 i la transmissi\xc3\xb3 dels canvis entre les diferents societats, que van ajudar al desenvolupament cultural de les tribus sovint b\xc3\xa0rbars del llarg de la ruta. Tamb\xc3\xa9 generava riquesa al seu pas; si no era amb el comer\xc3\xa7 ho era amb els robatoris. Aix\xc3\xb2 va ajudar que antigues tribus de b\xc3\xa0rbars es convertissin en guerrers especialitzats capa\xc3\xa7os de conquerir ciutats riques i terres f\xc3\xa8rtils, i forjar forts imperis militars.\n_START_SECTION_\nEdat contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 2011 Xina ha tractat de reviure la Ruta de la Seda fent invertint grans quantitats de diners a Europa. Aquest projecte \xc3\xa9s la Iniciativa "Un Cintur\xc3\xb3, Un Cam\xc3\xad".La Iniciativa del Cintur\xc3\xb3 i Ruta de la Seda o Belt and Road Initiative, abreujada BRI (tamb\xc3\xa9 One Belt, One Road, abreviat OBOR i tamb\xc3\xa9 la Nova Ruta de la Seda) i NRS (Nova Ruta de la Seda) per les sigles en catal\xc3\xa0, \xc3\xa9s el nom amb qu\xc3\xa8 es coneix el projecte politicoecon\xc3\xb2mic del president de la Rep\xc3\xbablica Popular de la Xina, Xi Jinping, que propos\xc3\xa0 el setembre del 2013 en els seus respectius viatges a R\xc3\xbassia, Kazakhstan i Bielor\xc3\xbassia. Sota el pretext que "fa m\xc3\xa9s de dos mil\xc2\xb7lennis, les persones diligents i valents d\'Eur\xc3\xa0sia varen explorar i obrir noves vies d\'intercanvi comercial i cultural que unien les principals civilitzacions d\'\xc3\x80sia, Europa i \xc3\x80frica, col\xc2\xb7lectivament anomenades ruta de la seda per generacions posteriors", el projecte vol connectar Europa, \xc3\x80sia del Sud-Oriental, \xc3\x80sia Central i l\'Orient Mitj\xc3\xa0, mitjan\xc3\xa7ant el model econ\xc3\xb2mic i, impl\xc3\xadcitament, pol\xc3\xadtic xin\xc3\xa8s.'