b'\n_START_ARTICLE_\nProv\xc3\xadncia de Brandenburg\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Prov\xc3\xadncia va comprendre parts grans de la Plana d\'Alemanya del Nord, estenent-se des del riu Elba a l\'oest fins m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'Oder a l\'est, on la regi\xc3\xb3 de Brandenburg Oriental (o de Neumarkt) feia frontera amb el Gran Ducat de Posen (prov\xc3\xadncia de Posen des del 1848). Altres prov\xc3\xadncies\xc2\xa0 lim\xc3\xadtrofes eren la de Pomer\xc3\xa0nia al nord-est, la de Sil\xc3\xa8sia al sud-est i la de Sax\xc3\xb2nia al sud-oest. Brandenburg tamb\xc3\xa9 compartia frontera\xc2\xa0amb els grans ducats de Mecklenburg-Schwerin i de\xc2\xa0Mecklenburg-Strelitz\xc2\xa0al nord-oest, com tamb\xc3\xa9 amb Anhalt a l\'oest._NEWLINE_Al costat de les \xc3\xa0rees riberenques de l\'Elba i de l\'Oder, la prov\xc3\xadncia comprenia grans parts de la conca de l\'Spree i del Havel. La ciutat m\xc3\xa9s poblada era Berl\xc3\xadn al centre de la prov\xc3\xadncia, amb els seus suburbis de\xc2\xa0Spandau, Charlottenburg, Sch\xc3\xb6neberg i Neuk\xc3\xb6lln.\xc2\xa0Altres grans ciutats eren Potsdam, la resid\xc3\xa8ncia reial,\xc2\xa0Frankfurt,\xc2\xa0Landsberg (avui en dia Gorz\xc3\xb3w Wielkopolski) a l\'est,\xc2\xa0Brandenburg an der Havel\xc2\xa0com tamb\xc3\xa9\xc2\xa0Cottbus, Forst i Guben (Gubin) a la Baixa Lus\xc3\xa0cia.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers pobladors coneguts que van habitar Brandenburg foren els sueus.\xc2\xa0Durant el per\xc3\xadode de les grans migracions als sueus els succe\xc3\xafren els eslaus polabis la fortalesa dels quals a\xc2\xa0Brandenburg an der Havel fou conquerida per Enric I l\'Ocellaire.\xc2\xa0Enric va subjugar les tribus eslaves fins a l\'Oder i el seu fill Ot\xc3\xb3 vaig establir la Marca Geronis en el seu territori, amb el govern conferit al noble sax\xc3\xb3 Ger\xc3\xb3._NEWLINE_El 965 es\xc2\xa0 va crear la Marca del Nord tot i que bona part d\'ella es va perdre arran de la revolta eslava del 965. El t\xc3\xadtol de marcgravi no es va convertir en hereditari fins Albert I de Brandenburg, tamb\xc3\xa9 anomenat "Albert l\'\xc3\x93s" un altre compte sax\xc3\xb3 de la Casa d\'Asc\xc3\xa0nia, que establ\xc3\xad el Marcgraviat de Brandenburg el 1157. El seu fill, el marcgravi Ot\xc3\xb3 I va aconseguir la dignitat d\'un Arxi-Camarlenc del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic al 1177. L\'emperador Carles\xc2\xa0IV confirm\xc3\xa0 la dignitat electoral amb Butlla d\'Or del 1356. M\xc3\xa9s endavant el 1373\xc2\xa0assign\xc3\xa0 l\'electorat al seu fill Venceslau IV. L\'Elector de Brandenburg ostentava la setena posici\xc3\xb3 entre els electors de l\'Imperi i tenia cinc vots al Consell dels Pr\xc3\xadnceps._NEWLINE_El 1415 el burgravi Frederic de N\xc3\xbcrenberg, va adquirir Brandenburg iniciant-se d\'aquesta manera la Casa de Hohenzollern que fins al 1918 regnaria primer a Pr\xc3\xbassia i despr\xc3\xa9s a l\'Alemanya del II Reich. Al llarg del temps, els Hohenzollern  al costat dels Habsburg, esdevindrien una de les principals dinasties reials europees.  El margraviat va formar el nucli de l\'estat de Brandenburg-Pr\xc3\xbassia i el "Gran Elector" Frederic Guillem va fer diverses ampliacions al seu territori. Pel Tractat de Wehlau de 1657, Frederic Guillem va assolir sobirania plena als seus dominis, el qual va permetre al seu fill Frederic I assumir la corona de "Rei en Pr\xc3\xbassia" al 1701.\n_START_SECTION_\nEstabliment\n_START_PARAGRAPH_\nEl marcgraviat fou un dels territoris que va quedar com una de les parts constituent de Pr\xc3\xbassia, fins que despr\xc3\xa9s de les Guerres napole\xc3\xb2niques i el Congr\xc3\xa9s de Viena de 1815, l\'administraci\xc3\xb3 del regne va ser dividida en deu prov\xc3\xadncies. La majoria del territori  Marcgraviat va ser incorporat a la Prov\xc3\xadncia nova de Brandenburg, m\xc3\xa9s notablement el Mittelmark entre els rius Elba i Oder i el Neumark,regi\xc3\xb3 a l\'est de l\'Oder. Tanmateix, l\'Altmark a la riba occidental de l\'Elba va ser incorporat a la Prov\xc3\xadncia de Sax\xc3\xb2nia. La Prov\xc3\xadncia de Brandenburg tamb\xc3\xa9 contenia el territori de la Baixa Lus\xc3\xa0cia (on Cottbus ja havia estat un enclavament brandeburgu\xc3\xa8s des del segle XV) aix\xc3\xad com l\'\xc3\xa0rea al voltant de Belzig i J\xc3\xbcterbog, tot annexionat del Regne de Sax\xc3\xb2nia per la seva alian\xc3\xa7a amb Napole\xc3\xb3._NEWLINE_La Prov\xc3\xadncia al comandament d\'un Oberpr\xc3\xa4sident estava subdividida en dos governacions (Regierungsbezirke) anomenades corresponien a les seves capitals respectives, Potsdam al nord-oest (amb Mittelmark, Prignitz i Uckermark) i Frankfurt al sud-est (Neumark i Baixa Lus\xc3\xa0cia). El govern provincial era al principi situat al Potsdam, que era la resid\xc3\xa8ncia reial. Al 1827 es va moure a Berl\xc3\xadn, va retornar a Potsdam al 1843 i finalment al 1918 va anar a Charlottenburg. Berl\xc3\xadn, la capital de Pr\xc3\xbassia, formava al principi part de la Prov\xc3\xadncia, per\xc3\xb2 a partir de la Revoluci\xc3\xb3 Industrial de la d\xc3\xa8cada del 1830 r\xc3\xa0pidament es va convertir en una metr\xc3\xb2poli, i a partir de l\'1 Abril de 1881 es va convertir en una Ciutat-districte aut\xc3\xb2noma (Stadtkreis Berl\xc3\xadn)._NEWLINE_Per contrast, les regions exteriors rurals, encara que la servitud havia estat oficialment abolida al 1807 amb diferents reformes, la propietat de la terra es caracteritzava per ser de nobles grans propietaris (Junker), de manera similar al que passava a les prov\xc3\xadncies prussianes orientals de Sil\xc3\xa8sia i Pomer\xc3\xa0nia. Les condicions al camp van quedar en gran part sense modificar, fins i tot durant les Revolucions de 1848 que van portar a lluites violentes als carrers de Berl\xc3\xadn. La vida provincial va ser perpetuada en les novel\xc2\xb7les per Theodor Fontane i especialment en l\'obra descriptiva Wanderungen durch dau Mark Brandenburg.\n_START_SECTION_\nEstat lliure de Pr\xc3\xbassia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la\xc2\xa0Primera Guerra Mundial i les resolucions del Tractat de Versalles de 1919, la Prov\xc3\xadncia de Brandenburg _NEWLINE_es va despla\xc3\xa7ar a la vora oriental de la Rep\xc3\xbablica de Weimar, compartint una frontera comuna de 35 km amb la Segona Rep\xc3\xbablica Polonesa. Al 1920, la Llei del Gran Berl\xc3\xadn va expandir els l\xc3\xadmits territorials de Berl\xc3\xadn, incorporant nombrosos districtes i poblacions dels voltants, que pertanyien a Brandenburg, per formar el Gran Berl\xc3\xadn (Gro\xc3\x9f-Berlin), incl\xc3\xb2s Charlottenburg, la seu del govern provincial._NEWLINE_La Gran Depressi\xc3\xb3 va ajudar el Partit Nazi a establir-se com un poder pol\xc3\xadtic important. Despr\xc3\xa9s del Machtergreifung el 30 de gener de 1933, el Gauleiter nazi Wilhelm Kube va assumir el c\xc3\xa0rrec d\'Oberpr\xc3\xa4sident, i va ser succe\xc3\xaft per Emil St\xc3\xbcrtz al 1936. A causa de la seva ubicaci\xc3\xb3 a la proximitat de la capital alemanya, Brandenburg era un centre del r\xc3\xa8gim de terror Nazi, amb campaments de concentraci\xc3\xb3 com Sachsenhausen i Ravensbr\xc3\xbcck i resid\xc3\xa8ncies Nazis com Carinhall. En els \xc3\xbaltims dies de la Segona Guerra Mundial l\'era el lloc de combats sagnants com el dels Turons de Seelow, de l\'Halbe i finalment la Batalla de Berl\xc3\xadn._NEWLINE_Al 1945, despr\xc3\xa9s de la guerra, el Neumark territori a l\'est de la L\xc3\xadnia Oder-Neisse va ser cedit a la Rep\xc3\xbablica de Pol\xc3\xb2nia per formar el Voivodat de Zielona G\xc3\xb3ra (inicialment part del Voivodat de Pozna\xc5\x84 entre 1945 i 1950, esdevenia Voivodat de Lubusz al 1998 despr\xc3\xa9s de fusionar amb el Voivodat de Gorz\xc3\xb3w). El restant territori va esdevenir part de la zona d\'ocupaci\xc3\xb3 sovi\xc3\xa8tica i va ser transformat a l\'estat de Brandenburg, amb Potsdam com a capital estatal. Al 1949, l\'estat de Brandenburg va passar a ser part d\'Alemanya de l\'Est i, juntament amb els altres estats d\'Alemanya Oriental, va ser dissolt al 1952 i dividit a districtes administratius. Al 1990, despr\xc3\xa9s de la Reunificaci\xc3\xb3 alemanya, Brandenburg va ser re-establert com a Estat federat alemany de la Rep\xc3\xbablica Federal d\'Alemanya.\n_START_SECTION_\nAdministraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl govern prussi\xc3\xa0 assignava per a cada prov\xc3\xadncia un Oberpr\xc3\xa4sident (literalment tradu\xc3\xaft com a "President Superior"). Aquest governador tenia al seu c\xc3\xa0rrec les prerrogatives reials a nivell provincial com tamb\xc3\xa9 supervisava el compliment de les decisions governamentals en els nivells inferiors de l\'administraci\xc3\xb3.\xc2\xa0_NEWLINE_A partir del 1875, amb l\'enfortiment de l\'autonomia de les prov\xc3\xadncies, els districtes urbans i rurals (Kreise) escollien els seus representants a les dietes provincials (Landtage). Aquests parlaments legislaven d\'acord amb les compet\xc3\xa8ncies que els hi estaven transferides.\xc2\xa0La dieta provincial de Brandenburg elegia un cos executiu provincial (govern), de nom oficial Comit\xc3\xa8 Provincial (Provinzialausschuss), com tamb\xc3\xa9 un cap provincial, el\xc2\xa0Landesdirektor (lieralment tradu\xc3\xaft com a "Director de Terra").\n_START_SECTION_\nSubdivisions\n_START_PARAGRAPH_\nDes del 1822 la prov\xc3\xadncia de Brandenburg va ser dividida en dos\xc2\xa0Regierungsbezirke (governacions): el de\xc2\xa0Frankfurt\xc2\xa0i el de\xc2\xa0Potsdam. Entre els anys 1816 i el 1822 exist\xc3\xad a m\xc3\xa9s el de Berl\xc3\xadn que comprenia la mateixa capital i les localitats de\xc2\xa0Charlottenburg,\xc2\xa0Gesundbrunnen, Lichtenberg, i Stralau.\xc2\xa0El 1822 la regi\xc3\xb3 de Berl\xc3\xadn es va fusionar amb la de Potsdam.\n_START_SECTION_\nRegierungsbezirk Berl\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nEstablert el 1816 aquesta governaci\xc3\xb3 es va fusionar el 1822 amb la de Potsdam.\xc2\xa0'