b"\n_START_ARTICLE_\nRatpenat cuallarg de Temminck\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i h\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl ratpenat cuallarg de Temminck viu a una gran varietat d'h\xc3\xa0bitats repartits per diverses regions geogr\xc3\xa0fiques. Principalment viuen a les selves i boscos de l'Amazones, sovint prop dels l\xc3\xadmits dels boscos i entre arbres dispersos de les sabanes i praderies. Tamb\xc3\xa9 poden viure en ambients secs. Aquesta esp\xc3\xa8cie cerca refugi a grans varietat de llocs, entre els quals es troben coves, esquerdes a les roques, cavitats als arbres, sota l'escor\xc3\xa7a, entre les arrels, entre el follatge i, fins i tot, en caus a terra. Sovint tamb\xc3\xa9 viuen en estructures fetes per l'home, trobant el cam\xc3\xad per arribar als \xc3\xa0tics i espais oberts a les zones on viu l'\xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 i refugiant-se a sostres fets de troncs de palmera superposats. Poden viure en al\xc3\xa7ades des del nivell del mar, prop de l'oce\xc3\xa0 atl\xc3\xa0ntic, fins a 1000 metres a la base dels Andes._NEWLINE_Viu gaireb\xc3\xa9 exclusivament a la regi\xc3\xb3 neotropical, on es troba a gaireb\xc3\xa9 tots els pa\xc3\xafsos de Sud-am\xc3\xa8rica. Viu a l'Argentina, Guaiana, Bol\xc3\xadvia, el Brasil, Col\xc3\xb2mbia, Paraguai, Per\xc3\xba, l'Equador, Uruguai i Vene\xc3\xa7uela.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta esp\xc3\xa8cie de ratpenat \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s petita del seu g\xc3\xa8nere i podria ser tamb\xc3\xa9 la m\xc3\xa9s petita del Paraguai, amb una longitud mitjana de 33 mm. Els seus cranis s\xc3\xb3n amples i aplanats dorsoventralment (de darrere cap al front). Tenen ulls petits i les seves orelles no estan unides al centre del crani i generalment s\xc3\xb3n curtes i estan en posici\xc3\xb3 erecte. El seu trague \xc3\xa9s curt o triangular, mentre que l'antitrague \xc3\xa9s quadrat i ample. La seva f\xc3\xb3rmula dental \xc3\xa9s:  ._NEWLINE_Com altres microquir\xc3\xb2pters, tenen una envergadura relativament curta de 0,222 m +/- 0,004 m en el cas dels mascles i 0,221 m +/- 0,004 m en les femelles. Malgrat la seva mida petita, estan ben adaptats pel vol. Un anell de cart\xc3\xadlag llisca al llarg de les v\xc3\xa8rtebres de la cua, per estirar i retreure la membrana de la cua, fet que li proporciona una gran maniobrabilitat en ple vol. Tenen un pelatge relativament llarga, amb pels que s'estenen m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de les urpes dels peus. El costat dorsal varia en color des del marr\xc3\xb3 fosc, amb la base dels p\xc3\xa8ls de color groguenc amb membranes negres, al marr\xc3\xb3 sorrenc, amb base de color blanquin\xc3\xb3s i membranes clares. El pelatge en la part ventral \xc3\xa9s generalment de color m\xc3\xa9s clar. En entorns \xc3\xa0rids, el color general del seu pelatge \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 m\xc3\xa9s clar. Aquesta esp\xc3\xa8cie presenta dimorfisme sexual, sent els mascles prop d'un 5% m\xc3\xa9s grans i m\xc3\xa9s robustos que les femelles. Els mascles posseeixen una gl\xc3\xa0ndula odor\xc3\xadfera, que utilitzen per marcar els membres de la seva col\xc3\xb2nia amb una olor caracter\xc3\xadstica, mentre que en les femelles aquesta gl\xc3\xa0ndula sol ser rudiment\xc3\xa0ria o absent.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n animals nocturns i socials que generalment s'alimenten en grans grups, per aprofitar les grans extensions d'insectes. S\xc3\xb3n ratpenats que van volant alhora que fan servir l'ecolocalitzaci\xc3\xb3 per trobar preses. Generalment volen a uns 4 metres o m\xc3\xa9s per sobre del terra._NEWLINE_Aquests ratpenats tendeixen a cercar els seus refugis prop de les fonts d'aliments per reduir els despla\xc3\xa7aments llargs. Fan servir les marques odor\xc3\xadferes per recon\xc3\xa8ixer els membres de la col\xc3\xb2nia.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que aquests ratpenats s\xc3\xb3n pol\xc3\xadgons, podent-se aparellar un mascles amb m\xc3\xa9s d'una femella durant la mateixa temporada de cria._NEWLINE_Els patrons d'aparellament del ratpenat cuallarg de Temminck sembla que varien en funci\xc3\xb3 de l'entorn. L'aparellament comencen al juliol al sud-est del Brasil, mentre que al Paraguai comencen entre finals d'agost i principis de setembre. Durant l'embar\xc3\xa0s i la lact\xc3\xa0ncia, les femelles viuen generalment en col\xc3\xb2nies maternals separades dels mascles adults. El per\xc3\xadode de gestaci\xc3\xb3 t\xc3\xa9 una durada que varia entre 2 i 3 meses, despr\xc3\xa9s del qual les femelles donen a llum una \xc3\xbanica cria per any amb un pes al voltant del 20 o 30% del pes dels pares, tot i que ocasionalment es poden donar casos de bessonades. L'alletament t\xc3\xa9 lloc durant les 5 o 6 primeres setmanes de vida de la cria."