b'\n_START_ARTICLE_\nBisbe (Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica)\n_START_SECTION_\nDimissi\xc3\xb3 als 75 anys\n_START_PARAGRAPH_\nL\'article 401.1 del Codi de Dret Can\xc3\xb2nic senyala que el bisbe dioces\xc3\xa0 que hagi complert 75 anys se li prega que presenti la ren\xc3\xbancia del seu c\xc3\xa0rrec al Summe Pont\xc3\xadfex, el qual proveir\xc3\xa0 tenint en compte totes les circumst\xc3\xa0ncies.\n_START_SECTION_\nAutoritat can\xc3\xb2nica\n_START_PARAGRAPH_\nTant a les esgl\xc3\xa9sies cat\xc3\xb2liques orientals com occidentals, qualsevol prevere pot celebrar la Missa. Per tal de celebrar-la p\xc3\xbablicament, per\xc3\xb2, un prevere requereix tenir perm\xc3\xads de l\'ordinari local (l\'autoritat per aquest perm\xc3\xads pot ser atorgada pels rectors de parr\xc3\xb2quies per a un per\xc3\xadode limitat, per\xc3\xb2 per a un perm\xc3\xads a llarg termini habitualment cal el recurs al bisbe dioces\xc3\xa0). Els preveres de viatge poden rebre un celebret de manera que poden demostrar a les autoritats fora de la seva di\xc3\xb2cesi que tenen el perm\xc3\xads. Malgrat tot, encara que un prevere no posseeixi un document, pot celebrar els sagraments si el bisbe local considera que \xc3\xa9s de bon car\xc3\xa0cter._NEWLINE_A Orient es guarda a l\'alter un antimensi\xc3\xb3 signat pel bisbe en part per recordar que aquell altar i sota el seu omoforion el prevere est\xc3\xa0 servint a una parr\xc3\xb2quia local._NEWLINE_Els preveres que validin el sagrament de la Reconciliaci\xc3\xb3 han de tenir les facultats (perm\xc3\xads i autoritat) del bisbe local, si no \xc3\xa9s que el penitent estigui en risc de mort, un prevere t\xc3\xa9 el dret i el deure d\'escoltar la confessi\xc3\xb3 sense que importi on pugui ser._NEWLINE_Per presidir cerim\xc3\xb2nies de matrimoni, els preveres i diaques de l\'Esgl\xc3\xa9sia Llatina han de tenir la jurisdicci\xc3\xb3 o delegaci\xc3\xb3 apropiada d\'una autoritat competent. A la branca llatina de l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica, el magisteri \xc3\xa9s que \xc3\xa9s la mateixa parella qui s\'administra la gr\xc3\xa0cia del sagrament; encara que sigui una persona ordenada qui ofici\xc3\xad la cerim\xc3\xb2nia, un bisbe pot delegar en un laic que estigui present en l\'intercanvi de vots (aix\xc3\xb2 seria nom\xc3\xa9s en casos extrems, com en territoris de missi\xc3\xb3). A la tradici\xc3\xb3 oriental, el clergue no nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s testimoni de l\'intercanvi de vots, sin\xc3\xb3 que ha d\'impartir una benedicci\xc3\xb3 perqu\xc3\xa8 tingui lloc un matrimoni v\xc3\xa0lid._NEWLINE_Tret que un bisbe en particular ho tingui prohibit, qualsevol bisbe pot predicar per tota l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica  i qualsevol prevere o diaca tamb\xc3\xa9 pot predicar arreu (presumint el perm\xc3\xads del bisbe local) tret que la seva facultat de predicaci\xc3\xb3 hagi estat restringida o anul\xc2\xb7lada._NEWLINE_La catedral d\'una di\xc3\xb2cesi cont\xc3\xa9 una cadira especial, anomenada la c\xc3\xa0tedra, a vegades tamb\xc3\xa9 anomenada tron, situada al santuari per a l\'\xc3\xbas exclusiu del seu Ordinari, simbolitzant la seva autoritat espiritual i eclesial.\n_START_SECTION_\nPapa\n_START_PARAGRAPH_\nEl Papa \xc3\xa9s el bisbe de Roma. Com que l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica mant\xc3\xa9 que el "Col\xc2\xb7legi Episcopal" com a conjunt \xc3\xa9s el successor del "Col\xc2\xb7legi dels Ap\xc3\xb2stols", els bisbes de l\'Esgl\xc3\xa9sia en consell ecum\xc3\xa8nic tenen autoritat per governar l\'Esgl\xc3\xa9sia. Malgrat aix\xc3\xb2, l\'Esgl\xc3\xa9sia tamb\xc3\xa9 sost\xc3\xa9 que, d\'entre els ap\xc3\xb2stols, Sant Pere va rebre un paper d\'autoritat i lideratge, donant-li el dret de parlar per l\'Esgl\xc3\xa9sia i de fer el seu lideratge necessari per completar el Col\xc2\xb7legi.  Aix\xc3\xad, el catolicisme mant\xc3\xa9 que el bisbe de Roma, com a successor de Pere, \xc3\xa9s hereu d\'aquest paper: el Papa, \xc3\xbanic entre els bisbes, pot parlar per tota l\'Esgl\xc3\xa9sia, i un consell de bisbes \xc3\xa9s incomplet sense l\'aprovaci\xc3\xb3 papal. Els pronunciaments papals que compleixen els requeriments del decret sobre la infal\xc2\xb7libilitat papal del Primer Concili Vatic\xc3\xa0 s\xc3\xb3n considerats dogma de fe. La infal\xc2\xb7libilitat papal nom\xc3\xa9s ha estat invocada en una ocasi\xc3\xb3 des que s\'institu\xc3\xad la doctrina, i va ser quan Pius XII declar\xc3\xa0 l\'Assumpci\xc3\xb3 de Maria el 1950.\n_START_SECTION_\nKatholik\xc3\xb3s\n_START_PARAGRAPH_\nEl t\xc3\xadtol de Katholik\xc3\xb3s \xc3\xa9s un t\xc3\xadtol oriental, semblant al de Patriarca. A l\'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica \xc3\xa9s aplicat a un prelat que \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 un arquebisbe major.\n_START_SECTION_\nArquebisbe major\n_START_PARAGRAPH_\nEls Arquebisbes majors s\xc3\xb3n els caps de certes Esgl\xc3\xa9sies Cat\xc3\xb2liques Orientals. L\'autoritat de l\'arquebisbe major respecte a la seva esgl\xc3\xa9sia sui juris \xc3\xa9s igual a la d\'un patriarca, per\xc3\xb2 reben menys honors cerimonials.\n_START_SECTION_\nCardenal\n_START_PARAGRAPH_\nUn cardenal \xc3\xa9s un membre del clergat nomenat pel Papa per servir al Col\xc2\xb7legi de Cardenals. Els membres del Col\xc2\xb7legi de menys de 80 anys elegeixen el nou Papa, el qual pr\xc3\xa0cticament sempre \xc3\xa9s un membre del Col\xc2\xb7legi, en morir o dimitir l\'ocupant. Els cardenals tamb\xc3\xa9 serveixen com a consellers papals i ocupen posicions d\'autoritat dins de l\'estructura de l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica. Seguint les disposicions del codi de dret can\xc3\xb2nic, un cardenal ha de ser un bisbe, o acceptar la consagraci\xc3\xb3 com a bisbe, o aconseguir la dispensa papal per declinar ser consagrat. La majoria dels cardenals ja eren bisbes en el moment de ser creats, sent la majoria d\'ells arquebisbes d\'importants arquebisbats o patriarcats, o b\xc3\xa9 s\xc3\xb3n funcionaris de la C\xc3\xbaria Pontif\xc3\xadcia. Els darrers papes han nomenat alguns preveres, la majoria d\'ells reputats te\xc3\xb2legs, pel Col\xc2\xb7legi de Cardenals, permetent-los declinar la consagraci\xc3\xb3 episcopal.\n_START_SECTION_\nPrimat\n_START_PARAGRAPH_\nA les esgl\xc3\xa9sies Cat\xc3\xb2lica, Anglicana i d\'altres, un Primat \xc3\xa9s habitualment el bisbe de la di\xc3\xb2cesi m\xc3\xa9s antiga de la naci\xc3\xb3; i es tracta d\'un t\xc3\xadtol merament honor\xc3\xadfic.\n_START_SECTION_\nArquebisbe metropolit\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nUn bisbe metropolit\xc3\xa0 \xc3\xa9s un arquebisbe amb una jurisdicci\xc3\xb3 menor sobre una prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica; a la pr\xc3\xa0ctica aix\xc3\xb2 significa presidir les reunions i supervisar una di\xc3\xb2cesi que no t\xc3\xa9 bisbe. Al catolicisme oriental un metropolit\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 pot ser el cap d\'una esgl\xc3\xa9sia autoc\xc3\xa8fala, sui juris o aut\xc3\xb2noma quan el nombre de fidels d\'aquella tradici\xc3\xb3 \xc3\xa9s petit. A l\'Esgl\xc3\xa9sia llatina, els metropolitans sempre s\xc3\xb3n arquebisbes; en diverses esgl\xc3\xa9sies orientals, el t\xc3\xadtol \xc3\xa9s el de metropolit\xc3\xa0, amb algunes d\'aquestes esgl\xc3\xa9sies usant el d\'arquebisbe com a un c\xc3\xa0rrec separat.\n_START_SECTION_\nArquebisbe o bisbe titular\n_START_PARAGRAPH_\nUn arquebisbe titular o bisbe titular \xc3\xa9s el bisbe assignat a una seu titular, que \xc3\xa9s habitualment el nom d\'una ciutat que havia estat seu d\'una di\xc3\xb2cesi, per\xc3\xb2 que ja no existeix. Els bisbes titulars sovint serveixen com a bisbe auxiliar, com a funcionaris de la C\xc3\xbaria Pontif\xc3\xadcia, a les C\xc3\xbaries Patriarcals de les Esgl\xc3\xa9sies Orientals, com a nuncis o delegats apost\xc3\xb2lics. Recentment, les excepcions s\xc3\xb3n que un bisbe coadjutor usa el t\xc3\xadtol de la seu que t\xc3\xa9 assignada, i el bisbe em\xc3\xa8rit usa el t\xc3\xadtol de la seva darrera seu.\n_START_SECTION_\nBisbe sufragani\n_START_PARAGRAPH_\nUn bisbe sufragani encap\xc3\xa7ala una di\xc3\xb2cesi dins d\'una prov\xc3\xadncia eclesi\xc3\xa0stica diferent de la di\xc3\xb2cesi principal, l\'arxidi\xc3\xb2cesi metropolitana.\n_START_SECTION_\nBisbe auxiliar\n_START_PARAGRAPH_\nUn bisbe auxiliar \xc3\xa9s un assistent a temps complet d\'un bisbe dioces\xc3\xa0. Els auxiliars s\xc3\xb3n bisbes titulars sense el dret de successi\xc3\xb3, que assisteixen el bisbe dioces\xc3\xa0 en una diversitat de maneres i s\xc3\xb3n habitualment nomenats com a vicaris generals o vicaris episcopals de la di\xc3\xb2cesi on serveixen.\n_START_SECTION_\nBisbe coadjutor\n_START_PARAGRAPH_\nUn bisbe coadjutor \xc3\xa9s un bisbe que rep pr\xc3\xa0cticament la mateixa autoritat que el bisbe dioces\xc3\xa0, que t\xc3\xa9 facultats especials i el dret a succeir el bisbe dioces\xc3\xa0 ocupant. El nomenament de coadjutors \xc3\xa9s vist com una manera de garantir la continu\xc3\xaftat del lideratge de l\'Esgl\xc3\xa9sia. Fins fa poc, existia la possibilitat que un coadjutor no tingu\xc3\xa9s el dret de successi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nBisbes jubilats\n_START_PARAGRAPH_\nQuan un bisbe dioces\xc3\xa0 o auxiliar es jubila, rep el t\xc3\xadtol honor\xc3\xadfic d\'em\xc3\xa8rit de la seva seu._NEWLINE_Quan Benet XVI dimit\xc3\xad com a Papa (Bisbe de Roma), esdevingu\xc3\xa9 Sa Santedat Benet XVI, Summe Pont\xc3\xadfex Em\xc3\xa8rit o, simplement, Papa Em\xc3\xa8rit.\n_START_SECTION_\nC\xc3\xa0rrecs p\xc3\xbablics\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la publicaci\xc3\xb3 del nou Codi de Dret Can\xc3\xb2nic el 1983 pel Papa Joan Pau II, tots els membres del clergat cat\xc3\xb2lic tenen prohibit exercir qualsevol c\xc3\xa0rrec p\xc3\xbablic sense el perm\xc3\xads expr\xc3\xa9s de la Santa Seu.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia Llatina\n_START_PARAGRAPH_\nEl vestit de diari dels bisbes de l\'Esgl\xc3\xa9sia Llatina pot ser una sotana negre (blanca als pa\xc3\xafsos tropicals), amb rivet amarant i faix\xc3\xad morat, conjuntament amb la creu pectoral i l\'anell episcopal. La Instrucci\xc3\xb3 sobre el vestuari dels prelats de 1969 senyala que el vestit d\'\xc3\xbas ordinari pot ser una sotana senzilla sense rivet. Des de 1969, un vestit negre amb camisa clerical ha esdevingut molt habitual._NEWLINE_L\'h\xc3\xa0bit coral d\'un bisbe de l\'Esgl\xc3\xa9sia Llatina, que \xc3\xa9s portat quan assisteix a cerim\xc3\xb2nies lit\xc3\xbargiques per\xc3\xb2 no les celebra, consisteix en una sotana morada amb el rivet amarant, el roquet, el solideu morat, la birreta morada amb una borla i la creu pectoral. La capa pluvial es pot portar, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s el bisbe de la di\xc3\xb2cesi i en ocasions especialment solemnes._NEWLINE_La mitra, el solideu i l\'estola s\xc3\xb3n habitualment portades pels bisbes quan presideixen funcions lit\xc3\xbargiques. A les funcions lit\xc3\xbargiques diferents de la Missa el bisbe habitualment vesteix la capa pluvial. Quan es troba fora de la seva di\xc3\xb2cesi quan celebra solemnement arreu amb el consentiment de l\'ordinari local, tamb\xc3\xa9 va servir el b\xc3\xa0cul pastoral. Quan celebra la Missa un bisbe, igual que un prevere vesteix la casulla. El Caeremoniale Episcoporum recomana, per\xc3\xb2 no imposa, que en les celebracions solemnes un bisbe tamb\xc3\xa9 ha de vestiur una dalm\xc3\xa0tica, que sempre pot ser blanca, sota la casulla, especialment quan administra el sagrament de l\'orde sacerdotal, beneeix un abat o abadessa, o dedica un altar o una esgl\xc3\xa9sia.  El Caeremoniale Episcoporum ja no fa menci\xc3\xb3 als guants lit\xc3\xbargics, a les sand\xc3\xa0lies pontif\xc3\xadcies, als mitjons lit\xc3\xbargics (tamb\xc3\xa9 coneguts com a coturns), al man\xc3\xadpul, o als estris abans prescrits pel cavall del bisbe.\n_START_SECTION_\nCat\xc3\xb2lics Orientals\n_START_PARAGRAPH_\nLa roba de diari dels bisbes cat\xc3\xb2lics orientals sovint \xc3\xa9s el mateix que el dels seus parells llatins: sotana negre amb creu pectoral o panagia. Quan assisteixen a funcions lit\xc3\xbargiques on no celebren, un bisbe oriental habitualment vesteix un mantell, panagia i un engolpion si \xc3\xa9s patriarca o bisbe metropolit\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 porta un bast\xc3\xb3 pastoral en forma de bast\xc3\xb3 de caminar coronat per un pom. Els bisbes cat\xc3\xb2lics orientals normalment no fan servir un anell episcopal._NEWLINE_Quan participen en la Divina Lit\xc3\xbargia, un bisbe cat\xc3\xb2lic oriental porta el sakkos (la dalm\xc3\xa0tica imperial), l\'omofori, l\'epigonation i la mitra d\'estil oriental. La mitra m\xc3\xa9s habitual a les esgl\xc3\xa9sies cat\xc3\xb2liques orientals est\xc3\xa0 basada en la corona imperial tancada de finals de l\'Imperi Bizant\xc3\xad. Est\xc3\xa0 feta en forma d\'una corona bulbosa, totalment tancada, feta en brocat, damasc o fil d\'or. Pot estar brodada i ricament decorada amb joies. Normalment hi ha quatre icones afegides a la mitra: Crist, la Theotokos, Joan el Baptista i la Creu. Les mitres orientals s\xc3\xb3n habitualment daurades, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 es poden fer servir altres colors lit\xc3\xbargics. La mitra sovint est\xc3\xa0 coronada per una creu. Tamb\xc3\xa9 porta un b\xc3\xa0cul d\'estil oriental.'