b'\n_START_ARTICLE_\nRellotge de sol\n_START_SECTION_\nEls inicis documentats\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s possible que el sistema d\'hores s\'establ\xc3\xads en aquelles societats per motius religiosos, ja que la paraula eg\xc3\xadpcia corresponent a hora equivalia tamb\xc3\xa9 a "deure sacerdotal", paraula de la mateixa arrel que "guaita de les estrelles" (o guaita del temps). Aquests vigilants de les estrelles exercien els seus deures sacerdotals anotant l\'aparici\xc3\xb3 dels decan (determinades estrelles o constel\xc2\xb7lacions ) en l\'horitz\xc3\xb3 oriental. Dividien la nit en dotze hores, d\'intervals iguals, i s\'assenyalava cada hora per l\'aparici\xc3\xb3 del decan corresponent_NEWLINE_Els coneixements astron\xc3\xb2mics dels egipcis els van permetre orientar la pir\xc3\xa0mide de Kheops, ca. 2550 aC. aC. mitjan\xc3\xa7ant refer\xc3\xa8ncies estel\xc2\xb7lars. Mil anys despr\xc3\xa9s, en l\'\xc3\xa8poca del fara\xc3\xb3 Tutmosis III (c. 1500 aC.), es dissenya un instrument denominat sechat\xc2\xa0; es tracta d\'un petit rellotge solar per mesurar el temps mitjan\xc3\xa7ant la longitud de les ombres, que constava de dues peces prism\xc3\xa0tiques, p\xc3\xa8tries, d\'uns tres dec\xc3\xadmetres de longitud, situades perpendicularment, on una tenia marcades les hores i una altra servia d\'agulla. Va haver de ser un instrument molt popular entre els sacerdots egipcis, doncs, per les seves dimensions, cal que fos un instrument port\xc3\xa0til._NEWLINE_cap a 2400 \xc2\xa0 a. \xc2\xa0 C. els mestres sumeris ja utilitzaven un calendari\xc2\xa0: dividir el any en 12 parts, tamb\xc3\xa9 van dividir el dia, i ho van fer seguint el mateix patr\xc3\xb3 de divisions. El seu any constava de 12 mesos i cada un d\'ells de 30 dies. Els seus dies constaven de dotze danna (cada danna duraria dos de les nostres hores) de 30 ges cadascun (cada ges duraria 4 dels nostres minuts)._NEWLINE_La majoria dels instruments emprats en l\'Antiguitat no eren port\xc3\xa0tils. En Mesopot\xc3\xa0mia trobem els ziggurats, que eren construccions amb esglaons en els quals es podien visualitzar les hores mitjan\xc3\xa7ant el recompte dels esglaons que estaven enfosquits per l\'ombra dels seus propis vores. La primera refer\xc3\xa8ncia liter\xc3\xa0ria coneguda a un rellotge de sol \xc3\xa9s el fam\xc3\xb3s Quadrant d\'Acaz al segle VII a. C.\n_START_SECTION_\nAuge \xc3\xa0rab\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle IX entra en escena l\' astronomia \xc3\xa0rab. El califat de Al-Mamun marca el comen\xc3\xa7ament d\'una intensa activitat cultural que continuaria en segles successius amb autors com Averroes, Th\xc3\xa0bit ibn Qurra (826-901), Costa Ebn Luca, Abulphetano, Hazemio, Al-Biruni (973-1048). Mentre l\'Europa cristiana de l\'\xc3\xa8poca seguia l\'obra del venerable Beda, els \xc3\xa0rabs tenien una activitat intel\xc2\xb7lectual molt agitada continuada a partir de la destrucci\xc3\xb3 de la Biblioteca d\'Alexandria. \xc3\x89s nom\xc3\xa9s a partir del segle X quan a Europa es comen\xc3\xa7a a veure t\xc3\xadmidament la immensa tasca recopilat\xc3\xb2ria del coneixement antic realitzada pels \xc3\xa0rabs._NEWLINE_Els rellotges \xc3\xa0rabs d\'aquesta \xc3\xa8poca medieval eren tots pl\xc3\xa0nols, almenys en la seva gran majoria, i es denominaven al-basit ( \'superf\xc3\xadcie plana\'); estaven constru\xc3\xafts en marbre (Ruch\xc3\xa2met), o en plaques de coure. Tots ells eren sense inclusions d\'elements esf\xc3\xa8rics, i amb indicaci\xc3\xb3 de la direcci\xc3\xb3 del santuari de la Kaba a la La Meca, a causa del precepte religi\xc3\xb3s de resar amb la cara dirigit a aquest lloc independentment del lloc en qu\xc3\xa8 es trob\xc3\xa9s ubicat. Tal direcci\xc3\xb3 es denomina Al Qibla. Tots ells amb curioses corbes per a les preg\xc3\xa0ries quotidians._NEWLINE_L\'any 1000 a la Pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica es fa servir per primera vegada el Quadrans vetus cum cursorem del qual es desconeix l\'inventor. Per\xc3\xb2 aquest quadrant ser\xc3\xa0 la primera avan\xc3\xa7ada dels instruments de navegaci\xc3\xb3 que utilitzar\xc3\xa0 Crist\xc3\xb2for Colom._NEWLINE_Va ser Lupitus Barchinonensis el que, en llat\xc3\xad, va escriure el primer tractat sobre l\'astrolabi prop de l\'any 900, conservant algunes de les terminologies \xc3\xa0rabs. En aquest llibre De mensura astrolabii l\xc3\xadber es troben algunes indicacions per realitzar el rellotge d\'\xc3\xa0igua._NEWLINE_Hermann de Reichenau (1013-1054), matem\xc3\xa0tic alemany coneixedor de l\'idioma \xc3\xa0rab, el que escriu un tractat sobre lastrolabi prop de l\'any 1026, conservant tamb\xc3\xa9 algunes de les terminologies \xc3\xa0rabs. En aquest llibre De mensura astrolabii l\xc3\xadber es troben algunes indicacions per realitzar el rellotge de pastor. En el terreny de la gnom\xc3\xb2nica la traducci\xc3\xb3 de dos c\xc3\xb2dexs \xc3\xa0rabs va ser el punt de trasp\xc3\xa0s cultural m\xc3\xa9s important._NEWLINE_El Rei de Castella i Lle\xc3\xb3 Alfons X sobrenomenat "el Savi" (1224-1284) reuneix a la ciutat de Toledo un nombr\xc3\xb3s grup d\'astr\xc3\xb2noms cristians, grecs, hebreus i \xc3\xa0rabs. Amb aquesta barreja de savis va poder traduir al llat\xc3\xad gran part de les obres escrites en \xc3\xa0rab. Aix\xc3\xad s\'obrir\xc3\xa0 encara m\xc3\xa9s la porta del saber \xc3\xa0rab dels segles anteriors a Europa. No cal dir que aquest fenomen va permetre a la gnom\xc3\xb2nica europea sortir del retard medieval en qu\xc3\xa8 es trobava immersa. De tota manera aquesta absorci\xc3\xb3 va ser lenta._NEWLINE_Al comen\xc3\xa7ament del segle XIV apareixen uns instruments mec\xc3\xa0nics capa\xc3\xa7os de mesurar regularment el temps durant el dia. D\'aquesta forma l\'any 1386 es col\xc2\xb7loca un rellotge a la Catedral de Salisbury i el 1400, durant el regnat de Enric III de Castella s\'instal\xc2\xb7la a Sevilla, a la torre de l\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria, el primer rellotge mec\xc3\xa0nic amb campanes.\n_START_SECTION_\nRenaixement\n_START_PARAGRAPH_\nEn les col\xc3\xb2nies europees d\'Am\xc3\xa8rica tamb\xc3\xa9 es van construir molts rellotges de sol, alguns dels quals encara es conserven. En el cas de la zona Intertropical cal construir-los amb un doble disc horari, com el que es veu a la imatge: el disc que queda cap al sud (el que apareix a la foto) s\'empra durant una part de l\'any (d\'agost a abril) i el disc de l\'altre costat, que mira cap al nord es faria servir la resta de l\'any, quan el sol es troba entre la latitud de La Asunci\xc3\xb3n ( Illa Margarita, Vene\xc3\xa7uela ) i el tr\xc3\xb2pic de C\xc3\xa0ncer. Dos dies a l\'any, a finals del mes d\'abril i al comen\xc3\xa7ament d\'agost, el sol passa per la vertical del lloc (el zenit ) i llavors, com \xc3\xa9s l\xc3\xb2gic, es poden veure les hores en ambd\xc3\xb3s costats..\n_START_SECTION_\nTipus de rellotge de sol\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha diferents tipus de rellotges de sol; alguns d\'ells s\xc3\xb3n:'