b'\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria d\'Ontinyent\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 historicoart\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria es va veure molt afectada pel terratr\xc3\xa8mol que va tenir lloc a 1258, la qual cosa va accelerar la desaparici\xc3\xb3 del vell edifici, que s\'havia aixecat sobre les restes de la primitiva mesquita. Aix\xc3\xb2 va fer que es project\xc3\xa9s la construcci\xc3\xb3 d\'una nova esgl\xc3\xa9sia seguint els c\xc3\xa0nons dels segles XIV i XV, en estil g\xc3\xb2tic valenci\xc3\xa0._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana presenta diferents estils en les diferents portes, aix\xc3\xad podem distingir el neocl\xc3\xa0ssic de la porta de la Capella, el plateresc de la porta principal, datada 1530, aix\xc3\xad com en la porta que presenta l\'escultura del Bon Pastor, del segle XV._NEWLINE_Sobre una de les portes, i a una considerable altura, es troba el sepulcre de Llop Llopis de Vaello, primog\xc3\xa8nit d\'un dels cavallers que van realitzar el repartiment de les cases i les heretats del terme d\'Ontinyent el 1250. Est\xc3\xa0 documentada una reforma a mitjan segle XV que correspondria a la construcci\xc3\xb3 d\'un absis i a l\'obertura dels bra\xc3\xa7os, proporcionant d\'aquesta manera al temple una planta de creu llatina. La reforma definitiva que es va realitzar entre 1518 i 1530, es deu a Benet Oge, mestre d\'obres de Li\xc3\xb3 (Fran\xc3\xa7a). Les capelles laterals, datades al voltant de 1540, s\xc3\xb3n obra de Joan de Batea._NEWLINE_El presbiteri fou constru\xc3\xaft cap a 1570, encara que reformat a la fi del segle XVII. La sagristia fou edificada entre 1580 - 1610, i sota es troba la cripta on encara es poden apreciar els vasos on eren enterrats els preveres._NEWLINE_La capella de la Pur\xc3\xadssima (patrona de la ciutat), datada entre 1662 i 1692, va ser constru\xc3\xafda gaireb\xc3\xa9 simult\xc3\xa0niament al campanar (de 1689)._NEWLINE_A l\'interior es poden veure grans obres art\xc3\xadstiques com: la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u, del segle XV, que es troba en la clau de la volta, la gran pica baptismal florentina, del segle XVII, la primitiva pica baptismal g\xc3\xb2tica, el retaule de l\'Anunciaci\xc3\xb3, d\'estil flamenc, datada al segle XV, el retaule de Josep Segrelles, que va manar construir per substituir l\'antic retaule renaixentista destru\xc3\xaft en la guerra civil; unes obres de Ribalta i an\xc3\xb2nims del XVII; talles del Sant Sepulcre (1943) i la Soledat (1943-1944), escultures de Mari\xc3\xa0 Benlliure\xc2\xa0;..._NEWLINE_Respecte al campanar, la seua construcci\xc3\xb3 es va iniciar en 1689 i es va dilatar vint anys. El segon cos i la rematada de la torre de campanes, es va edificar cap a 1745, patint posteriorment els efectes del terratr\xc3\xa8mol de 1748. A 1859, va rebre l\'impacte d\'un llamp que va fer necess\xc3\xa0ria una intervenci\xc3\xb3 (durant la qual es va demolir la torre anterior i es va construir l\'actual cap 1880), que li va proporcionar la seua aparen\xc3\xa7a actual, amb la rematada de forja. La seua esplendor i grandiositat (t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s de 71 metres d\'altura, sent la m\xc3\xa9s alta de les torres valencianes), s\'ha real\xc3\xa7at al demolir les cases que hi havia als peus, cosa que ha perm\xc3\xa8s descobrir les fortificacions de diverses \xc3\xa8poques que li serveixen de base. Al campanar es conserva una de les campanes m\xc3\xa9s antigues de la comarca, la campana del "Rellotge", anomenada de "Rauxa i Foc" (1563).\n_START_SECTION_\nFesta\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer cap de setmana de desembre, a la vesprada, tres bous recorren, consecutivament, els carrers del poble, Cam\xc3\xad dels Carros passant per la Cantereria, el Pont Vell, la pla\xc3\xa7a de Baix, la pla\xc3\xa7a de Dalt o de l\'Ajuntament i el Ravalet. Un d\'ells, cada dia, \xc3\xa9s pujat a passejar pels carrers de la Vila. Tot un goig per als centenars de corredors i milers d\'assistents a una de les cites m\xc3\xa9s interessants del nostre calendari. La ciutat es transforma per unes hores i s\'omple d\'una alegria especial que solament pot sentir-se en aquestes poques hores. Tota una experi\xc3\xa8ncia el c\xc3\xb3rrer, el mirar com corren, l\'acostar-se a l\'animal, el botar la corda davant de les banyes i l\'entonar, al costat de tantes veus, la can\xc3\xa7\xc3\xb3 m\xc3\xa9s acostumada per a citar l\'animal: La Xata Merenguera, huit, nou, deu..._NEWLINE_El dia anterior, el divendres, i en la pla\xc3\xa7a Major, davant del corral improvisat a les portes del mateix Ajuntament, t\xc3\xa9 lloc l\'acte de   l\'Embolada. Les astes dels tres bous s\xc3\xb3n recobertes per les boles que evitaran l\'endem\xc3\xa0 incidents seriosos. Tot un art centenari que, ara mateix, continuen mantenint ben vigent els Amics de la corda del Bou._NEWLINE_La festa del Bou es completa amb la solta, el dissabte al mat\xc3\xad, d\'una vaqueta, destinat al fet que els m\xc3\xa9s joves vagen prenent contacte amb la festa, i amb la degustaci\xc3\xb3 del plat m\xc3\xa9s t\xc3\xadpic la cassol\xc3\xb3 d\'arr\xc3\xb2s al forn._NEWLINE_El cap de setmana acull tamb\xc3\xa9, el diumenge al mat\xc3\xad, l\'ofrena de flors a la patrona. La imatge de la Pur\xc3\xadssima \xc3\xa9s obsequiada amb rams i cistelles per les diferents institucions i associacions d\'Ontinyent que aix\xc3\xad ho desitgen._NEWLINE_Els dies 7 i 8 de desembre a Ontinyent, \xc3\xa9s la Festa Major a la patrona la Verge de la Pur\xc3\xadssima Concepci\xc3\xb3. T\xc3\xa9 lloc en 1642 i \xc3\xa9s viscuda amb la major solemnitat. En la vesprada del dia 7, \xc3\xa9s la celebraci\xc3\xb3 de la retreta i l\'eixida dels gegants i cabets pels carrers majors de la Vila i del Raval on els xiquets corren amb ells. A la nit, se celebra la m\xc3\xa9s antiga i solemne dels dansades ontinyentines. El dia 8 \xc3\xa9s el dia de la patrona, comen\xc3\xa7a de bon mat\xc3\xad amb el volteig de la campana que porta el seu nom, anunciant la Missa de Descobrir al temple de l\'Assumpci\xc3\xb3. Un tot d\'actes religiosos segueixen a est, adornat amb un Rosari p\xc3\xbablic pels carrers mentre, de fons, va escoltant-se el comen\xc3\xa7ament de la despertada, amb bona cosa de coets. El Repiquet de la Pur\xc3\xadssima, des del Campanar de la Vila, precedeix la Missa Major pontifical, a la qual seguir\xc3\xa0 una masclet\xc3\xa0. A la vesprada aquesta la process\xc3\xb3 general, encap\xc3\xa7alada pels cabets i els gegants, i seguida pels balls dels Arquets, de la Veta i dels Cavallets. Quan la imatge de la Pur\xc3\xadssima aquesta en la porta del temple major, es dispara un castell de focs artificials. El dissabte posterior, arreplega la celebraci\xc3\xb3 d\'un acte ara institucional i abans popular. Un recol\xc2\xb7lecta per al finan\xc3\xa7ament de la festa que es coneix com a \xe2\x80\x9cL\'Aguinaldo\xe2\x80\x9d. Abans, comen\xc3\xa7ava per Sant Esteve, el 26 de desembre, i des del segle XVIII consistia en la visita del capell\xc3\xa0 o el beneficiat responsabilitzat casa per casa, sense deixar cap masia, heretat o finca de l\'ampli terme, acompanyat d\'un redu\xc3\xaft i canviant nom de m\xc3\xbasics, un estendard amb l\'ef\xc3\xadgie de la patrona i una muni\xc3\xb3 de xiquets... Quan arribava a una casa es feia la pregunta de rigor: - Qu\xc3\xa8 volen; cants o responsos? Si estaven de duel, solament es pregava, i en el cas contrari, s\'entonaven algunes de les moltes coples existents, o s\'inventaven altres noves, com quan els regidors improvisaven en les visites de la comitiva a l\'Ajuntament (documentades nom\xc3\xa9s a partir de 1886). En obsequi a la Pur\xc3\xadssima, no faltava la dacsa, o els rests d\'alls, o b\xc3\xa9 els diners. Ara, \xc3\xa9s una visita protocol\xc2\xb7l\xc3\xa0ria de la Junta de Festes a determinades institucions ontinyentins com l\'Ajuntament. L\'endem\xc3\xa0 al mat\xc3\xad, la imatge de la Pur\xc3\xadssima, despr\xc3\xa9s de la missa de doblega, \xc3\xa9s portada a la seua capella, cosa que suposa la finalitzaci\xc3\xb3 de les festes.'