b'\n_START_ARTICLE_\nColin Turnbull\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nColin Macmillan Turnbull es va formar en pol\xc3\xadtiques i filosofia a Oxford, graduant-se el 1947. Despr\xc3\xa9s d\'exercir com a voluntari a la Royal Naval Volunteer Reserve, va ser premiat amb dos anys de formaci\xc3\xb3 a la Banaras Hindu University de l\'\xc3\x8dndia, on es va graduar en religi\xc3\xb3 i filosofia de l\'\xc3\x8dndia el 1949. A l\'\xc3\x8dndia coneix Newton Beal, un professor d\'Ohio, amb qui el 1951 viatjar\xc3\xa0 al Congo Belga \xe2\x80\x93actualment Rep\xc3\xbablica Democr\xc3\xa0tica del Congo-, on entra en contacte per primera vegada amb els pigmeus Mbuti. L\'objectiu d\'aquest viatge era la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 en la construcci\xc3\xb3 del vaixell Reina d\'\xc3\x80frica per al rodatge de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula The African Queen, que van protagonitzar Humphrey Bogart i Katharine Hepburn. A l\'\xc3\x80frica hi va tornar pocs anys m\xc3\xa9s tard, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s d\'aquest primer viatge es va dirigir cap al Canad\xc3\xa0, a Yellowknife, per a treballar com a ge\xc3\xb2leg i miner d\'or durant aproximadament un any._NEWLINE_El 1954 va tornar a Oxford i es va especialitzar en antropologia africana, doctorat el 1964, despr\xc3\xa9s de fer alguns viatges i de publicar diversos treballs sobre els pigmeus de la regi\xc3\xb3 d\'Ituri. Abans per\xc3\xb2, coneix a Nova York el 1959 a Joseph Towles, qui seria la seva parella, un jove afroameric\xc3\xa0 aspirant a actor i model que aviat es va convertir tamb\xc3\xa9 en antrop\xc3\xb2leg. Els anys 1957 i 1958 va viatjar a l\'\xc3\x80frica per\xc3\xb2 no nom\xc3\xa9s a la selva d\'Ituri al Congo sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 a Uganda, on entrar\xc3\xa0 en contacte amb els Ik i la problem\xc3\xa0tica d\'aquesta comunitat. Durant els seg\xc3\xbcents anys publicar\xc3\xa0 textos sobre els pigmeus com el reconegut llibre La gent de la selva del 1961, o The Loneny African i The Peoples of Africa del 1962. El 1965 esdev\xc3\xa9 ciutad\xc3\xa0 dels Estats Units, ja que des de feia sis anys era comissari encarregat d\'etnologia de l\'American Museum of Natural History de Nova York. _NEWLINE_Colin Turnbull vivia a un poble de Virginia, i va treballar a diferents universitat i institucions, com a la Hofstra University del 1969 al 1972, al Departament de Sociologia i Antropologia a la Virginia Commonwealth University de Richmond, del 1972 al 1975. A m\xc3\xa9s, va ser membre del Royal Museum for Central Africa i del British Royal Anthropological Institute, i tamb\xc3\xa9 professor convidat o a temps parcial a la Columbia University, a la New York University i als Colleges Vassar i Hunter. En aquest temps va continuar viatjant i escrivint sobre les comunitats que va observar. La seva publicaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s coneguda ha estat The Mountain People, un relat sobre la vida del poble Ik, al nord d\'Uganda, actualment K\xc3\xa8nia, que es trobava a\xc3\xafllat en una regi\xc3\xb3 de dif\xc3\xadcil h\xc3\xa0bitat. Turnbull va parlar sobre la pressi\xc3\xb3 que s\'havia exercit sobre aquest grup des del govern, i que s\'havia vist abocat a la fam, convertit en una societat cada cop m\xc3\xa9s individualista, com en una mena de guerra hobbesiana. D\'alguna manera, Turnbull justificava els actes de viol\xc3\xa8ncia incl\xc3\xbas entre familiars atesa aquesta situaci\xc3\xb3 extrema. El llibre publicat el 1972 no nom\xc3\xa9s es va convertir en un best-seller sin\xc3\xb3 que tres anys m\xc3\xa9s tard, Colin Higgins i Dennis Cannan es basen en ell per a escriure l\'obra de teatre Ik que dirigir\xc3\xa0 Peter Brook amb la companyia Royal Shakespeare Company. Aquesta publicaci\xc3\xb3 va crear controv\xc3\xa8rsia a l\'entorn de Turnbull. D\'una banda, el seu text descriu situacions dures i cruels, sovint amb una visi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s liter\xc3\xa0ria que no pas cient\xc3\xadfica, i d\'altra banda, alguns detractors de la seva obra asseguren que algunes de les dades que ofereix no s\xc3\xb3n constatables. Colin Turnbull procura fer estudis \xc3\xadntims en les seves publicacions, descripcions i biografies de persones que es converteixen en protagonistes, i The Mountain People, i tamb\xc3\xa9 The Forest People en s\xc3\xb3n una clara representaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Se li atribueixen tasques com a etnomusic\xc3\xb2leg pels seus enregistraments de la m\xc3\xbasica dels pigmeus Mbuti, que s\'han utilitzat per a reculls famosos de m\xc3\xbasiques del m\xc3\xb3n, Music of the Rainforest Pygmies, enregistrats el 1961 i compilats en CD per Lyrichord Discs, Inc., el Voyager Golden Record o altres reculls com l\'Echoes of the forest. A m\xc3\xa9s, la seva feina ha estat llegat per a etnomusic\xc3\xb2legs que s\'han centrat en la m\xc3\xbasica dels Mbuti com Simha Arom o Mauro Campagnoli._NEWLINE_Turnbull diu: "(la m\xc3\xbasica) una de les coses que porto amb mi, des de la meva inf\xc3\xa0ncia fins als darrers anys de la meva vida, sobretot com a antrop\xc3\xb2leg". Ell ent\xc3\xa9n la m\xc3\xbasica com a part integral de la cultura d\'una societat. Creu que l\'antrop\xc3\xb2leg, a banda de cient\xc3\xadfic pot ser hum\xc3\xa0. Va viure l\'observaci\xc3\xb3 com a participant de les diferents pr\xc3\xa0ctiques i, malgrat la seva formaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s destacable ni com a m\xc3\xbasic o com a music\xc3\xb2leg, en els seus textos s\'atreveix a parlar sovint de la m\xc3\xbasica establint criteri. Quan mor el seu company Joseph Towles el 1988, despr\xc3\xa9s de complicacions amb la sida, Turnbull decideix viatjar novament a l\'\xc3\x8dndia, en aquest cas a Dharamsala, i prendre els vots de monjo budista de la m\xc3\xa0 del Dalai Lama, adoptant el nou nom Lobsang Rogoldang. L\'any 1989 havia anat a Bloomington, Indiana, a participar en la construcci\xc3\xb3 d\'un edifici pel Tibetan Cultural Center. Aleshores viatjar\xc3\xa0 a Dharamsala (\xc3\x8dndia) i aix\xc3\xb2 i tota la reflexi\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la mort del seu company el porten a fer un canvi de vida. Continuar\xc3\xa0 observant altres cultures, per\xc3\xb2 ara des d\'un altre punt de vista en el qual les publicacions ja no hi s\xc3\xb3n tan presents. En morir Joseph Towles, Turnbull d\xc3\xb3na les seves notes, enregistraments i artilugis recollits a l\'\xc3\x80frica a l\'Avery Research Center for African-American History and Culture (College Charleston) i al United Negro College Fundation. D\'alguna manera, sembla que Turnbull vol que el seu company passi a la hist\xc3\xb2ria per la seva tasca per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 com a heroi afroameric\xc3\xa0 d\'una \xc3\xa8poca i en un estat on encara la discriminaci\xc3\xb3 racial era molt present._NEWLINE_Turnbull mor el 28 de juliol de 1994 a Virg\xc3\xadnia degut a la malaltia de sida, a l\'edat de 69 anys.'