b"\n_START_ARTICLE_\nS'Estorell\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa vall de s'Estorell est\xc3\xa0 drenada pel torrent d'Almadr\xc3\xa0 que s'obre cap al sud-est per sa M\xc3\xa0niga. Al nord hi ha el Clot d'Almadr\xc3\xa0. Les muntanyes que circumscriuen s'Estorell s\xc3\xb3n el Puig de sa Creu (640 m.) i el Cavall Bernat (441 m.) al nord; el Puig des Rafalet (440 m) i el Puig de Biniamar (476 m.),  a l'est; el Puig de Son Grau al sud i el Puig de s'Alcadena (817 m.) a l'oest.\n_START_SECTION_\nSegles XIII i XIV\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser una alqueria dividida despr\xc3\xa9s del Repartiment. En els segles XIII i XIV hi tengueren terres les fam\xc3\xadlies Orenor, Lled\xc3\xb3, C\xc3\xadlia, Med\xc3\xa0lia, Albert\xc3\xad, Tar\xc3\xad, Tagamanent, Garau, Burgues, Fuster, Safortesa i altres. A la segona meitat del segle XIV, s\xe2\x80\x99havien consolidat a s'Estorell un seguit d\xe2\x80\x99explotacions compactes anomenades rafals. Sota el puig de s\xe2\x80\x99Alcadena hi havia el rafal d\xe2\x80\x99en Pere Lloren\xc3\xa7, al nord-oest d\xe2\x80\x99Aiamans i fent parti\xc3\xb3 amb les comunes de Lloseta hi havia el rafal de Guillem Durban, despr\xc3\xa9s anomenat Son Daviu; en direcci\xc3\xb3 oest hi havia el Rafal dels Corbs de Pere Salom, que limitava amb els rafals de Pere Dom\xc3\xa8nech i Pere Garau; sota el Puig de la Creu hi havia les terres de l\xe2\x80\x99alqueria anomenada s\xe2\x80\x99Estorell, posse\xc3\xafda des de mitjan segle XIV per la casa Tagamanent, membres de l\xe2\x80\x99estament de cavallers; entre son Coc\xc3\xb3 i els vessants dels Puigs de la Creu i el Cavall Bernat, hi havia el rafal d\xe2\x80\x99en Garau, despr\xc3\xa9s incorporat a s\xe2\x80\x99Estorell.  _NEWLINE_Per tant, el 1400 la contrada anomenada s\xe2\x80\x99Estorell estava menys fragmentada que les antigues alqueries de Lloseta, Aiamans i Alcudieta. Les tinences eren compactes i d\xe2\x80\x99una extensi\xc3\xb3 mitjana. Els aprofitaments combinaven els sementers d\xe2\x80\x99olivar, la ramaderia i l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 silv\xc3\xadcola (carb\xc3\xb3, fusta, forns de cal\xc3\xa7, etc.). La subhasta de b\xc3\xa9ns i l\xe2\x80\x99encarregament de censals sobre les tinences dels vilatans de Binissalem i Lloseta augmentaren en el decenni de 1390 a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del fort augment de la fiscalitat i les multes imposades pel monarca als pagesos despr\xc3\xa9s de la revolta i pogrom del 1391. La contrada de s\xe2\x80\x99Estorell fou particularment colpida per aquests processos: a mitjan segle XIV podem documentar fins a set rafals independents i unes comunes al puig de la Creu, posse\xc3\xafts per distintes fam\xc3\xadlies pageses. El 1428 nom\xc3\xa9s restaven tres propietaris: els Tagamanent, Burgu\xc3\xa9s-Safortesa i els Durban d\xe2\x80\x99Aiamans.\n_START_SECTION_\nSegle XV\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1440 el ciutad\xc3\xa0 Joan Fuster adquir\xc3\xad la part de Francesc Burgues i es convert\xc3\xad en el propietari de tota la possessi\xc3\xb3. El 1475 els hereus de Joan Fuster posse\xc3\xafen totes les terres de la vall de s\xe2\x80\x99Estorell i els seus vessants, una sola possessi\xc3\xb3 de 520 hect\xc3\xa0rees. El 1557 fou fide\xc3\xafcomesa, amb la posada de s'Estorell, per Felip de Pacs Fuster i, de manera parcial, denominada es Fide\xc3\xafcom\xc3\xads. El 1585 tenia cases, tafona, dos cellers i mol\xc3\xad d'aigua al torrent d'Almadr\xc3\xa0. La seva superf\xc3\xadcie estava ocupada per un extens olivar, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 tenia vinya,  conreus de cereals i de llegums. Disposava d'un hort amb produccions d'alfals i d'hortalisses._NEWLINE_Entre el 1491 i el 1530 el patrimoni dels Fuster estava integrat per la possessi\xc3\xb3 de s\xe2\x80\x99Estorell (inclosos rafals i terres annexes), dos rafals i unes cases a la Ciutat, i censals i censos i una part dels t\xc3\xadtols del_NEWLINE_deute p\xc3\xbablic. Entre aquestes dues dates, el canvi m\xc3\xa9s important tingu\xc3\xa9 lloc en el canvid\xe2\x80\x99usos de l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3. D\xe2\x80\x99una banda, la dotaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99esclaus que treballaven a l\xe2\x80\x99alqueria entre el 1475 i el 1530 no havia variat significativament (de vuit a set entre ambdues dates), i tampoc no hi ha gaires refer\xc3\xa8ncies a l\xe2\x80\x99ampliaci\xc3\xb3 de la superf\xc3\xadcie cultivada, ja sigui l\xe2\x80\x99expansi\xc3\xb3 del conreu de la vinya, cereals o olivar. En canvi, l\xe2\x80\x99explotaci\xc3\xb3 pecu\xc3\xa0ria s\xe2\x80\x99havia ampliat i especialitzat. El 1475 a la possessi\xc3\xb3 hi havia 386 ovelles, 185 cabres i una companyia de 25 vaques. El 1503 el nombre de caps ovins s\xe2\x80\x99havia incrementat primer a 800 caps, i el 1530 ja eren 1.000 les ovelles que pasturaven entre les pastures d\xe2\x80\x99estiuada de s\xe2\x80\x99Estorell i les d\xe2\x80\x99hivernada.\n_START_SECTION_\nSegles XVI-XX\n_START_PARAGRAPH_\nEn el segle XVI a la capella hi havia un retaule de Nostra Senyora del Roser, que, m\xc3\xa9s endavant, va ser dedicada a Nostra Senyora de les Neus (1646). El 1688 estava valorada en 55.000 lliures. Els Fuster de s'Estorell foren succe\xc3\xafts el 1652 per Pere Ramon Safortesa Fuster, II Comte de Formiguera, dit el Comte Mal. El 1694, en morir aquest sense successi\xc3\xb3 la possessi\xc3\xb3 pass\xc3\xa0 a l'administraci\xc3\xb3 del cap\xc3\xadtol de la Seu de Mallorca. Despr\xc3\xa9s d'un llarg plet fou adjudicada el 1818 a Josep Sanglada de Togores, comte d'Aiamans._NEWLINE_A mitjan segle XIX s'hi basti un oratori, centre de culte de les possessions dels voltants, fins que fou abandonat el segle XX. El 1863 tenia 732 quarterades. A principis del segle XX fou dividida i venuda a diferents propietaris. Un dels compradors va ser el contrabandista i financer Joan March Ordines, que adquir\xc3\xad s'Estorell Gran o Vell, situada entre el comellar des Rafalet, la font des Vidre i el torrent de Solleric. Melcior Jaume Juli\xc3\xa0 adquir\xc3\xad s'Estorell Nou o es Fide\xc3\xafcom\xc3\xads, entre s'Alcadena, Son Coc\xc3\xb3, Son Grau Gran i el torrent de Solleric. Son Coc\xc3\xb3 el compr\xc3\xa0 Joan Mateu Coll. Les cases antigues restaren abandonades i en ru\xc3\xafna, per\xc3\xb2 el 1989 se n'inici\xc3\xa0 la restauraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTop\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nS'Estorell, es Filicom\xc3\xads, ses Figueretes, Font des Trenc, es C\xc3\xb2dol, Font Nova, ses Galeres, es Cavall Bernat, sa Plana, Bosc Gran, Font des Vidre, Pla des Mul Mort, s'Estorell Vell, s'Hort Gran, ses Piquetes, sa Font Pintada, cam\xc3\xad des Balladors, Rafalet d'en Marc, Pla dets Ametlers, Pla dets Ugons, es Castellot, Font Paredada, Penya de na Grau, Cova de Can Patos, Cova Blanca, es Marges Nous, es Pinar, Costa de s'Olivar, sa M\xc3\xa0niga, sa Costa Negra, Caseta des Garriguer, Comellar de s'Alzina, Coma des Matar, Comellar des Rafalet."