b'\n_START_ARTICLE_\nAr\xc3\xadtjol\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un arbust d\'1 a 15 metres d\'al\xc3\xa7ada, verda tot l\'any i s\'enfila en altres plantes gr\xc3\xa0cies a circells que li surten de dos en dos a la base del pec\xc3\xadol. No t\xc3\xa9 gaire densitat de fulles. L\'ar\xc3\xadtjol t\xc3\xa9 les fulles esparses, cori\xc3\xa0cies i lluents. Al marge del limbe i a l\'anvers normalment t\xc3\xa9 petites espines. Les fulles tenen entre 4 i 10 cm._NEWLINE_La tija n\'\xc3\xa9s voluble, ja que es mant\xc3\xa9 dempeus aferrada a alguna superf\xc3\xadcie gr\xc3\xa0cies als seus circells._NEWLINE_Floreix entre els mesos d\'agost i novembre. Les flors s\xc3\xb3n de color crema amb el periant constitu\xc3\xaft per sis t\xc3\xa8pals, nom\xc3\xa9s soldats per la base, units en grups de 5 a 30 en ra\xc3\xafms. N\'hi ha flors masculines, amb sis estams, i flors femenines de peus diferents i formen infloresc\xc3\xa8ncia axial.\n_START_SECTION_\nFruit\n_START_PARAGRAPH_\nEl fruit \xc3\xa9s una baia bastant esf\xc3\xa8rica, d\'uns 7 mm, de color vermell, amb 1-3 llavors i que es presenta en forma de ra\xc3\xafms. Aquestes baies s\xc3\xb3n de color vermell\xc3\xb3s o negres quan s\xc3\xb3n madures. La seva ingesta \xc3\xa9s t\xc3\xb2xica, produeix: v\xc3\xb2mits, diarrea i una disminuci\xc3\xb3 elevada dels gl\xc3\xb2buls vermells en la sang.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 i h\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nCreixen en zones de clima moderat i amb un cert grau d\'humitat. Es troba principalment sota arbres de fulla perenne dels boscos mediterranis com els boscos de pins blancs o alzinars. En parets o arbustos a la vora dels camps de cultiu o zones d\'arbustos protegits per l\'ombra que produeixen._NEWLINE_\xc3\x89s molt comuna en tots els Pa\xc3\xafsos Catalans, excepte als Pirineus, on \xc3\xa9s rara. Prolifera sempre a la terra baixa en molts tipus de boscos, garrigues i bardissars. Creix entre 0 i 1.000 metres d\'altitud.\n_START_SECTION_\nCicle vital\n_START_PARAGRAPH_\nLa Smilax Aspera \xc3\xa9s una planta de fulla perenne, per la qual cosa no \xc3\xa9s una planta anual, floreix entre els mesos d\'agost i setembre; les seves flors color crema estan constitu\xc3\xafdes per sis t\xc3\xa8pals nom\xc3\xa9s soldats per la base. Hi ha flors masculines amb un nombre de sis estams per flor i femenines de peus diferents i formen infloresc\xc3\xa8ncies axials._NEWLINE_Es pot reproduir per al\xc2\xb7log\xc3\xa0mia: es un m\xc3\xa8tode de propagaci\xc3\xb3 sexual, tamb\xc3\xa9 anomenat fecundaci\xc3\xb3 encreuada, un sistema que deixa garantida la variabilitat gen\xc3\xa8tica, per tant, les noves combinacions al\xc2\xb7l\xc3\xa8liques dintre de la mateixa esp\xc3\xa8cie. _NEWLINE_La difusi\xc3\xb3 del pol\xc2\xb7len d\xe2\x80\x99aquesta planta es produeix per zoog\xc3\xa0mia, \xc3\xa9s a dir, \xc3\xa9s transportat de flor en flor gr\xc3\xa0cies a l\xe2\x80\x99acci\xc3\xb3 d\'animals o insectes: el pol\xc2\xb7len els queda enganxat als p\xc3\xa8ls, plomes, etc. En aquest cas, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s concretament per entomog\xc3\xa0mia, ja que s\xc3\xb3n els insectes els que transporten el pol\xc2\xb7len i faciliten la fecundaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquestes plantes.\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nAr\xc3\xadtjol segons el DCVB \xc3\xa9s d\'etimologia desconeguda, si b\xc3\xa9 proposa per a la variant balear "aritja" una poc probable proced\xc3\xa8ncia del llat\xc3\xad *arid\xc4\xadca, derivat de ar\xc4\xadda, \xe2\x80\x98seca\xe2\x80\x99. El castellanisme sarsaparrella \xc3\xa9s un manlleu a l\'espanyol zarzaparrilla, tamb\xc3\xa9 passat al franc\xc3\xa8s, compost de zarza, ar\xc3\xa7 (de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0rab saras, planta espinosa o segons el DCVB d\'origen obscur, probablement prerom\xc3\xa0), i de parrilla, trilla, parra.\n_START_SECTION_\nSubesp\xc3\xa8cie balearica\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha una subesp\xc3\xa8cie end\xc3\xa8mica de les Illes Balears: l\'aritja bale\xc3\xa0rica o Smilax aspera balearica, que es diferencia pel fet de quasi no tenir fulles.'