b"\n_START_ARTICLE_\nAgr\xc3\xb3 blanc\n_START_SECTION_\nMorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nFa fins a 90\xc2\xa0cm d'alt i l'envergadura de les ales arriba fins a 1,90 metres. La longitud del bec \xc3\xa9s una mica variable. El plomatge \xc3\xa9s sempre blanc. En els mascles, en l'\xc3\xa8poca d'aparellament la meitat superior del bec \xc3\xa9s negra i la inferior de color groc i a l'hivern i en els exemplars joves \xc3\xa9s totalment groc. Amb plomatge nupcial llueixen al dors unes fines plomes ornamentals que sobresurten una mica de la cua. La pell del voltant dels ulls \xc3\xa9s d'un color verd grog\xc3\xb3s i l'iris dels ulls \xc3\xa9s de color groc sofre. Les potes s\xc3\xb3n negres i els dits d'un color verd\xc3\xb3s tirant a negre.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nOcupa \xc3\xa0mplies \xc3\xa0rees tropicals i subtropicals tant d'Am\xc3\xa8rica com d'\xc3\x80frica i \xc3\x80sia. A Europa est\xc3\xa0 experimentant un notable augment des de la segona meitat del segle XX despr\xc3\xa9s que, en posar-se de moda les plomes d'ard\xc3\xa8ids, va ser ca\xc3\xa7at sense cap mena de fre. Actualment \xc3\xa9s present principalment al sud-est europeu, nidificant a la costa nord del mar Negre i hivernant a la pen\xc3\xadnsula balc\xc3\xa0nica. _NEWLINE_A la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica es va reproduir per primera vegada l'any 1997 al delta de l'Ebre, lloc on la poblaci\xc3\xb3 hivernant ha passat de 10 a 131 exemplars en el per\xc3\xadode 1997-2002.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa0bitat\n_START_PARAGRAPH_\nL'agr\xc3\xb3 blanc s'instal\xc2\xb7la en zones aqu\xc3\xa0tiques redejades de canyissars, riques en peixos i amb escassa vegetaci\xc3\xb3 arb\xc3\xb2ria i aig\xc3\xbces tranquil\xc2\xb7les.\n_START_SECTION_\nMigracions\n_START_PARAGRAPH_\nAl mes de mar\xc3\xa7 migra cap a territoris septentrionals a fi de fer-hi la cria i a comen\xc3\xa7aments de l'hivern retorna als territoris meridionals tan bon punt les cries siguin capaces de volar.\n_START_SECTION_\nAlimentaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nS'alimenta de peixos, insectes aqu\xc3\xa0tics, ratolins, musaranyes i pollets que busca preferentment en aig\xc3\xbces poc profundes de llacs i llacunes, camps inundats d'arr\xc3\xb2s i aiguamolls. Durant l'\xc3\xa8poca de cria poden allunyar-se fins a un radi de 15\xc2\xa0km del niu per a buscar l'aliment i en zones on la fauna terrestre \xc3\xa9s molt abundant, poden romandre fins i tot lluny de l'aigua. Els peixos els pesca des de la vora de l'aigua i pot arribar a pescar preses de mida prou gran com per a ser incapa\xc3\xa7 d'engolir-los.\n_START_SECTION_\nComportament\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un ocell silenci\xc3\xb3s, fins i tot a les col\xc3\xb2nies de cria on tan sols se solen sentir els pollets reclamant el menjar. A la tardor s'uneixen amb bernats pescaires. Nom\xc3\xa9s en comptades ocasions es posen dalt dels arbres. Els individus europeus s\xc3\xb3n extraordin\xc3\xa0riament t\xc3\xadmids mentre que les poblacions africanes, sobre les quals rarament se'ls ha disparat, poden arribar a cercar el seu aliment en zones urbanes.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nConstrueixen el niu al bell mig d'extensos canyissars pr\xc3\xa0cticament inaccessibles formant petites col\xc3\xb2nies d'unes 10 parelles, col\xc3\xb2nies que poden arribar a ser mixtes i estar integrades per bernats pescaires, agrons rojos, martinets blancs i, fins i tot, pelicans. A Europa els nius solen construir-se sobre el cany\xc3\xads de l'any anterior i en altres llocs del m\xc3\xb3n tamb\xc3\xa9 dalt dels arbres. _NEWLINE_A la col\xc3\xb2nia els nius poden trobar-se separats per una dist\xc3\xa0ncia d'uns 10 metres o tan propers que m\xc3\xa9s endavant, quan els nius s\xc3\xb3n xafats i aplanats, tots els pollets poden trobar-se sobre una \xc3\xbanica plataforma conjunta. Els nius tenen forma d'embut i s\xc3\xb3n constru\xc3\xafts amb cany\xc3\xads per\xc3\xb2 l'interior \xc3\xa9s folrat amb materials m\xc3\xa9s fins. Els mascles s'encarreguen de dur el material i les femelles d'anar construint el niu._NEWLINE_La posta \xc3\xa9s de 3 o 4 ous (excepcionalment poden arribar a 5) de color blau clar i d'uns 6\xc2\xa0cm de llargada. La incubaci\xc3\xb3, que dura entre 25 i 26 dies, comen\xc3\xa7a despr\xc3\xa9s de la posta del primer ou i \xc3\xa9s compartida pels dos membres de la parella. En una mateixa col\xc3\xb2nia \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de trobar-hi exemplars mitjanament crescuts i ous que encara estan en fase d'incubaci\xc3\xb3. _NEWLINE_Un cop acabada la incubaci\xc3\xb3, els dos membres de la parella muden el plomatge. Despr\xc3\xa9s de 6 setmanes els pollets ja comencen a volar."