b"\n_START_ARTICLE_\nLiteratura noruega\n_START_SECTION_\nPoesia\n_START_PARAGRAPH_\nLa literatura noruega m\xc3\xa9s antiga conservada s\xc3\xb3n els Eddes, el m\xc3\xa9s antic dels quals es va compondre al segle IX en la tradici\xc3\xb3 germ\xc3\xa0nica del vers al\xc2\xb7literatiu. Tamb\xc3\xa9 apareixen els primers skalds amb autors com Bragi Boddason, \xc3\x9ej\xc3\xb3\xc3\xb0\xc3\xb3lfr de Hvinir i els poetes de la cort d'Harald Fairhair. Aquesta tradici\xc3\xb3 continua al segle X amb el major poeta noruec de l'\xc3\xa8poca, Eyvindr Sk\xc3\xa1ldaspillir. Al final del segle X, la tradici\xc3\xb3 dels skalds va augmentar i va ser duta a terme per islandesos i noruecs, com Eir\xc3\xadkr H\xc3\xa1konarson, i sant Olaf va protegir diversos poetes islandesos.\n_START_SECTION_\nProsa\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'\xc3\xa8poca pagana, l'\xc3\xbanic alfabet que es feia servir a Noruega era el r\xc3\xbanic. La majoria d'inscripcions conservades d'aquesta \xc3\xa8poca s\xc3\xb3n dedicacions o f\xc3\xb3rmules m\xc3\xa0giques. Una de les inscripcions m\xc3\xa9s llargues data del segle VIII i \xc3\xa9s la pedra Eggjum, que cont\xc3\xa9 unes al\xc2\xb7lusions cr\xc3\xadptiques de tema religi\xc3\xb3s i m\xc3\xa0gic. Al voltant dels anys 1000 i 1030, el cristianisme es va establir a Noruega i hi va arribar l'alfabet llat\xc3\xad. Les proses m\xc3\xa9s antigues s\xc3\xb3n de mitjan segle XII, concretament s\xc3\xb3n hagiografies i hist\xc3\xb2ries en llat\xc3\xad com la Passio Olavi, l'Acta sanctorum in Selio, la Historia Norwegie i la Historia de Antiquitate Regum Norwagiensium. Al final del segle XII, la hist\xc3\xb2ria ja es va escriure en llengua pr\xc3\xb2pia com \xc3\x81grip af N\xc3\xb3regskonungas\xc3\xb6gum seguida per la Saga de sant Olaf i Fagrskinna._NEWLINE_La literatura medieval noruega \xc3\xa9s molt propera a la literatura islandesa i ambdues es consideren com l'antiga literatura noruega. L'autor m\xc3\xa9s destacat d'aquesta literatura conjunta del segle XIII fou l'island\xc3\xa8s Snorri Sturluson. Aquest va recollir la mitologia n\xc3\xb2rdica en forma de les proses \xc3\xa8diques, un llibre amb llenguatge po\xc3\xa8tic que recull un important coneixement de la cultura noruega anterior al cristianisme. Tamb\xc3\xa9 va ser autor d'Heimskringla, una detallada hist\xc3\xb2ria dels reis noruecs que comen\xc3\xa7a amb la Saga Ynglinga i continua amb gran part de la hist\xc3\xb2ria noruega m\xc3\xa9s primerenca. _NEWLINE_El per\xc3\xadode com\xc3\xba de l'antiga literatura noruega continua m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del segle XII, amb contribucions com la Saga Thidreks i la Konungs skuggsj\xc3\xa1, per\xc3\xb2 en el segle XIV es deixen d'escriure les sagues i la literatura noruega i la islandesa deixen de tenir contacte i s'isolen.\n_START_SECTION_\nQuatre-cents anys d'obscuritat\n_START_PARAGRAPH_\nLa literatura noruega virtualment va desapar\xc3\xa8ixer durant el per\xc3\xadode de la uni\xc3\xb3 de Kalmar i la conseg\xc3\xbcent uni\xc3\xb3 entre Dinamarca i Noruega, que va de 1387 a 1814. Ibsen va anomenar aquest per\xc3\xadode com els quatre-cents anys d'obscuritat. Durant aquest per\xc3\xadode, el dan\xc3\xa8s va ocupar el lloc del noruec. La universitat i el centre cultural de la uni\xc3\xb3 era Copenhaguen, on els joves anaven a estudiar._NEWLINE_La Reforma es va imposar a Noruega el 1537, amb les normes daneses i noruegues, cosa que va suposar una imposici\xc3\xb3 de la cultura danesa, a causa del fet que els textos, els pastors i les idees estaven educats o provenien de Copenhagen. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, el noruec es va acostar al dan\xc3\xa8s, i la literatura es va fer en dan\xc3\xa8s. Geble Pedersson (c. 1490-1557) fou el primer bisbe luter\xc3\xa0 de Bergen i un home de gran visi\xc3\xb3 human\xc3\xadstica. El seu fill adoptiu, Absalon Pederss\xc3\xb8n Beyer (1528-1575), va seguir les seves passes com a humanista i nacionalista, va escriure l'obra important Sobre el regne de Noruega (1567). Peder Clauss\xc3\xb8n Friis (1545-1615) tamb\xc3\xa9 fou un humanista que va revisar l'Heimskringla i el va traduir a la llengua de l'\xc3\xa8poca; tamb\xc3\xa9 va escriure la primera hist\xc3\xb2ria natural de Noruega, que esdev\xc3\xa9 una obra interessant pel que fa a l'estudi topogr\xc3\xa0fic del pa\xc3\xads._NEWLINE_La literatura del segle XVII fou de menys activitat, per\xc3\xb2 cal destacar algunes contribucions importants com Petter Dass (1647-1707), que va escriure Nordlands Trompet (La trompeta de Nordland), que descriu el paisatge, mode de vida, condicions i car\xc3\xa0cter de la gent noruega. Altres dos autors de m\xc3\xa8rit foren Dorothe Engelbretsdotter (1634\xe2\x80\x941713), que fou la primera dona que va escriure poesia religiosa a Noruega. El seu primer llibre fou Si\xc3\xa6lens Sang-offer, publicat el 1678. Taare-Offer en fou el segon, publicat el 1685. Anders Arrebo \xc3\xa9s l'altre autor destacat, que va traduir els Psalms i va compondre un poema titulat Hexaemeron._NEWLINE_Els autors noruecs van participar activament en la uni\xc3\xb3 de la literatura danesa i la noruega. Un dels primers noms de la literatura danesa fou Peder Clauss\xc3\xb8n Friis (1545-1614), noruec d'origen. Com tamb\xc3\xa9 Ludvig Holberg (Bergen, 1684\xe2\x80\x941754), Christian Tullin (Christiania, 1728\xe2\x80\x941765), i Johan Herman Wessel (1742\xe2\x80\x941785).\n_START_SECTION_\nRenaixement de la literatura noruega al segle XIX\n_START_PARAGRAPH_\nDos grans esdeveniments van permetre el renaixement de la literatura noruega. El 1811, una universitat es va establir a Christiana (l'antic nom d'Oslo). L'altre fou la primera constituci\xc3\xb3, de 1814, inspirada per l'esperit revolucionari que va seguir les revolucions francesa i americana, i la separaci\xc3\xb3 for\xc3\xa7osa de Dinamarca i la subordinaci\xc3\xb3 a Su\xc3\xa8cia despr\xc3\xa9s de les guerres napole\xc3\xb2niques. Immediatament, el rerefons cultural va augmentar i van apar\xc3\xa8ixer autors valorats primer a Escandin\xc3\xa0via i despr\xc3\xa9s arreu. _NEWLINE_Henrik Wergeland \xc3\xa9s reconegut com el pare de la nova literatura noruega. Wergeland era un nacionalista entusi\xc3\xa0stic i el va portar a un conflicte amb l'establishment, ja que no el reconeixien com a bon autor nom\xc3\xa9s perqu\xc3\xa8 era noruec. _NEWLINE_Aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s reconegut tamb\xc3\xa9 per les col\xc2\xb7leccions de contes i tradicions populars, com els Norske Folkeeventyr de Peter Asbj\xc3\xb8rnsen i del bisbe J\xc3\xb8rgen Moe. Aquesta producci\xc3\xb3 fou paral\xc2\xb7lela a la dels germans Grimm d'Alemanya i la de Hans Christian Andersen a Dinamarca, i d\xc3\xb3na una visi\xc3\xb3 de les tradicions orals de les muntanyes i els fiords._NEWLINE_Per \xc3\xbaltim, \xc3\xa9s important en la creaci\xc3\xb3 de la literatura noruega l'esfor\xc3\xa7 per introduir una llengua noruega pura, basada en els dialectes parlats en les \xc3\xa0rees m\xc3\xa9s isolades i allunyades de la capital. El geni d'Ivar Aasen (1813-1898) fou el cor d'aquest esfor\xc3\xa7. Aasen, un ling\xc3\xbcista i fil\xc3\xb2leg autodidacte, va documentar i escriure una gram\xc3\xa0tica i un diccionari per al noruec, que va esdevenir el nynorsk o nou noruec, la parla del pa\xc3\xads, oposada a l'oficial, el bokmal, importada de Dinamarca. Avui dia, ambdues formes conviuen a l'hora d'escriure la llengua.\n_START_SECTION_\nRomanticisme\n_START_PARAGRAPH_\nAl final del segle XIX, quan el romanticisme i el nacionalisme estaven en el punt culminant, van emergir els quatre grans autors: Henrik Ibsen, Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson, Alexander Kielland, i Jonas Lie. Tot el per\xc3\xadode tenia una voluntat de crear una cultura nacional basada en el passat, sovint negligit. D'aquesta manera s'exalta la cultura agr\xc3\xadcola noruega. El realisme de Kiellan va donar tema al romanticisme i al nacionalisme recuperant el passat v\xc3\xadking, les batalles de l'edat mitjana (com Lady Inger d'\xc3\x98steraad d'Ibsen), les hist\xc3\xb2ries del camp i les meravelles dels mites i les llegendes de les muntanyes (com el Peer Gynt d'Ibsen).\n_START_SECTION_\nLa transici\xc3\xb3 cap al realisme\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat haver contribu\xc3\xaft al primer romanticisme noruec, Henrik Ibsen \xc3\xa9s el dramaturg m\xc3\xa9s conegut i m\xc3\xa9s influent de la literatura noruega i un dels m\xc3\xa9s destacats autors de drames realistes a Europa, amb obres com L'\xc3\xa0nec salvatge i Casa de nines. En aquesta darrera, ref\xc3\xa0 una tema molt evident a Noruega, les normes dels casaments de les dones i els drets d'aquestes.\n_START_SECTION_\nLa literatura de l'emigraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que \xc3\xa9s una nota paral\xc2\xb7lela al cos de la literatura noruega, els textos que documenten l'experi\xc3\xa8ncia dels emigrants noruecs als Estats Units \xc3\xa9s important, sobretot pel fet que els noruecs foren una pe\xc3\xa7a clau en el creixement dels Estats Units al segle XIX. Tres autors han destacat en aquest corrent: Ole R\xc3\xb8lvaag va escriure sobre els immigrants, mentre que Johan Bojer i Ingeborg Refling Hagen van escriure sobre els emigrants. Ole E. R\xc3\xb8lvaag, que va emigrar a Am\xc3\xa8rica, escriu sobre la seva experi\xc3\xa8ncia fins que arriba a ser professor de noruec al Saint Olaf College a Northfield, Minnesota. En les seves obres, hi ha un fort record sobre les alegries i les penes dels immigrants a l'hora d'adaptar-se a les aspres condicions en un nou pa\xc3\xads bastant despoblat i salvatge. Al seu torn, Johan Bojer aporta una imatge de mirall, amb un detall sobre els problemes i el proc\xc3\xa9s que porta a la decisi\xc3\xb3 d'emigrar. Ingeborg Refling Hagen, que tenia dos germans i una germana als Estats Units, va contemplar com els emigrats deixaven casa seva per emprendre l'aspra lluita de l'emigraci\xc3\xb3 i l'assentament en una col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de poemes de 1935.\n_START_SECTION_\nEl modernisme\n_START_PARAGRAPH_\nEl modernisme es va introduir en la literatura noruega sota el guiatge de Knut Hamsun i Sigbj\xc3\xb8rn Obstfelder a la d\xc3\xa8cada de 1890. Als anys de la d\xc3\xa8cada de 1930 Emil Boyson, Gunnar Larsen, Haakon Bugge Mahrt, Rolf Stenersen i Edith \xc3\x98berg foren els autors noruecs que van experimentar amb la prosa modernista. Aquestes obres no van tenir massa reconeixement despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra mundial. El 1947 Tarjei Vesaas va publicar un poemari, Leiken og lynet, que va causar fort impacte i debat sobre la forma i el ritme en la poesia noruega. Rolf Jacobsen i Kristofer Uppdal tamb\xc3\xa9 van ser reconeguts per les seves obres de tall modernista.\n_START_SECTION_\nEl segle XX\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la mort dels quatre grans i d'Amalie Skram, es va iniciar un nou per\xc3\xadode de la literatura noruega. El 1905, quan Noruega es va alliberar de la uni\xc3\xb3 amb Su\xc3\xa8cia, va marcar l'inici d'aquest nou per\xc3\xadode. Durant aquest segle, hi ha hagut tres noruecs que han guanyat el premi Nobel de literatura: el primer fou Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson, l'obra del qual encara mostra aspectes del segle anterior. El segon fou guanyat per Knut Hamsun per a la novel\xc2\xb7la idealista Markens Gr\xc3\xb8de (El creixement de la terra, de 1917). El tercer fou per a Sigrid Undset, amb la trilogia de Kristin Lavransdatter i els dos llibres d'Olav Audunss\xc3\xb8n, atorgat el 1928._NEWLINE_Knut Hamsun fou molt criticat per les simpaties amb el Nasjonal Samling, el partit nazi noruec, durant la Segona Guerra mundial._NEWLINE_Altres autors noruecs destacats del segle XX s\xc3\xb3n: Trygve Gulbranssen, Jens Bj\xc3\xb8rneboe, Agnar Mykle, Olav Duun, Cora Sandel, Kjartan Fl\xc3\xb8gstad, Arne Garborg, Aksel Sandemose, Tarjei Vesaas, Lars Saabye Christensen, Kjell Askildsen, Johan Borgen, Dag Solstad, Herbj\xc3\xb8rg Wassmo, Jon Fosse, Hans Herbj\xc3\xb8rnsrud, Jan Erik Vold, Roy Jacobsen, Bergljot Hob\xc3\xa6k Haff, Hans Ernst Kinck, Olav H. Hauge, Rolf Jacobsen, Gunvor Hofmo, Arnulf \xc3\x98verland, Sigbj\xc3\xb8rn Obstfelder, Olaf Bull, Aasmund Olavsson Vinje, Tor Ulven, Torborg Nedreaas, Stein Mehren, Jan Kj\xc3\xa6rstad, Georg Johannesen, Kristofer Uppdal, Aslaug Vaa, Halldis Moren Vesaas, Sigurd Hoel, Johan Falkberget, Axel Jensen o Camilla Collett.\n_START_SECTION_\nEl per\xc3\xadode de postguerra (1945-1965)\n_START_PARAGRAPH_\nLa literatura en els anys que segueixen a la Segona Guerra mundial es va caracteritzar per una s\xc3\xa8rie de reports de gent que havia estat detinguda pels alemanys o que havia participat en la resist\xc3\xa8ncia durant l'ocupaci\xc3\xb3. Les obres m\xc3\xa9s conegudes s\xc3\xb3n les de Lise B\xc3\xb8rsums, Fange i Ravensbr\xc3\xbcck, Odd Nansen, Fra dag til dag (De dia en dia) i l'obra p\xc3\xb2stuma Petter Moens dagbok (El diari de Petter Moen). Alguns anys m\xc3\xa9s tard van apar\xc3\xa8ixer les biografies de resistents, com la de Frithjof Saelen sobre Leif Larsen i la de David Armin sobre Jan Baalsrud. _NEWLINE_La ficci\xc3\xb3 del per\xc3\xadode es va centrar en la guerra. Aix\xc3\xad, Sigurd EvensmoEennglandsfarere explica la hist\xc3\xb2ria d'un grup de resistents que s\xc3\xb3n capturats. Tarjei Vesaas s'adre\xc3\xa7a simb\xc3\xb2licament l'a experi\xc3\xa8ncia de la guerra a enuset i m\xc3\xb8rkret (Una casa en la foscor). El tema sobre com alguns noruecs, aparentment bons patriotes, van servir l'enemic. \xc3\x89s el cas de les obres de Sigurd Hoel M\xc3\xb8te ved milepelen de 1947, K\xc3\xa5re Holt Det store veiskillet de 1949 i Aksel Sandemose Varulven de 1958, que proveeixen moltes explicacions sobre el col\xc2\xb7laboracionisme._NEWLINE_La poesia escrita durant la guerra, que es va publicar a Londres o b\xc3\xa9 va circular de manera il\xc2\xb7legal, o es va poder imprimir lliurement a la primavera de 1945, i va tenir gran popularitat, m\xc3\xa9s de la que ha tingut mai. En destaquen els noms seg\xc3\xbcents: Arnulf \xc3\x98verland Vi overlever alt (Sobrevivim a tot) i Nordahl Grieg's Friheten (Llibertat). Alguns d'aquests poetes van veure com amb les formes tradicionals els era impossible expressar l'horror de la guerra, de les bombes at\xc3\xb2miques i de la guerra freda. Gunvor Hofmo, que estava molt afectat per la guerra, va escriure dues col\xc2\xb7leccions molt interessants en aquest aspecte: Jeg vil hjem til menneskene  (Vull tornar a casa de la gent) i Fra en annen virkelighet (Des d'una realitat alternativa)._NEWLINE_El modernisme i l'avantguardisme apareixen de nou en la poesia noruega durant la d\xc3\xa8cada de 1950 i creen una l\xc3\xadrica que impacta amb noms com Tarjei Vesaas, Ernst Orvil, Astrid Tollefsen i Olav H. Hauge. Els poetes joves com Astrid Hjerten\xc3\xa6s Andersen, Paal Brekke, Hans B\xc3\xb8rli, Harald Sverdrup i Marie Takvam van preferir el vers lliure com a forma d'expressi\xc3\xb3. Paal Brekke fou l'advocat del modernisme davant la tradici\xc3\xb3, mentre que Arnulf \xc3\x98verland i Andr\xc3\xa9 Bjerke van iniciar un debat sobre la llengua d'\xc3\xbas. La primera publicaci\xc3\xb3 de Georg Johannesen, Dikt (Poesia), de 1959, introdueix un inter\xc3\xa8s nou envers els temes pol\xc3\xadtics i socials, que no havien estat tractats anteriorment. En paral\xc2\xb7lel, Rolf Jacobsen, un poeta benestant, introdueix la cr\xc3\xadtica al consumisme i a la destrucci\xc3\xb3 del medi ambient. _NEWLINE_En prosa, Jens Bj\xc3\xb8rneboe va atacar les institucions a partir de 1950 amb obres com Jonas i Den onde hyrde, en les quals ataca el sistema escolar, penitenciari i discuteix el paper autoritari del govern. La trilogia de Lillelord, escrita per Johan Borgen, fou un dels punts culminants d'aquesta d\xc3\xa8cada; es caracteritza per una prosa experimental que ja havia aparegut en diverses narracions breus. Un altre punt culminant foren les dues novel\xc2\xb7les d'agnar Mykle Lasso rundt fru Luna (Lasso al voltant de la Lluna) i Sangen om den r\xc3\xb8de rubin (La can\xc3\xa7\xc3\xb3 del rob\xc3\xad vermell), aquest darrer fou perseguit per la just\xc3\xadcia i el resultat va ser que Mykle deix\xc3\xa9s d'escriure. Axel Jensen tamb\xc3\xa9 va destacar amb t\xc3\xadtols com Ikaros, en el qual reflexiona sobre l'estat del benestar. _NEWLINE_En paral\xc2\xb7lel, apareixen autors de relats breus com els ja mencionats Johan Borgen, Tarjei Vesaas i Torborg Nedreaas. El 1953, Kjell Askildsen es va donar a con\xc3\xa8ixer amb els relats Heretter f\xc3\xb8lger jeg deg helt hjem (Des d'ara vull caminar amb tu fins a casa), obra que va marcar tend\xc3\xa8ncia i que \xc3\xa9s recordada com una de les millors d'hist\xc3\xb2ries breus.\n_START_SECTION_\nConsci\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica i realisme social (1965-1980)\n_START_PARAGRAPH_\nEl per\xc3\xadode posterior a 1965 representa una expansi\xc3\xb3 aguda del mercat de ficci\xc3\xb3 noruec. Aquest any, l'estat va instaurar una pol\xc3\xadtica per adquirir nova literatura, aix\xc3\xad es comprometia a comprar 1.000 c\xc3\xb2pies de cada nou t\xc3\xadtol de literatura noruega que aparegu\xc3\xa9s (calia, per\xc3\xb2, complir uns est\xc3\xa0ndards m\xc3\xadnims). Aquests volums es distribu\xc3\xafen a les biblioteques de tot el pa\xc3\xads, fet que, sumat a la creaci\xc3\xb3 del club Bokklubben Nye B\xc3\xb8ker (New Books) el 1976, va augmentar la producci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria del pa\xc3\xads. _NEWLINE_La d\xc3\xa8cada de 1970 es va propiciar la polititzaci\xc3\xb3 i l'adquisici\xc3\xb3 de poder per part dels autors com a grup, de la mateixa manera que els intel\xc2\xb7lectuals en general. La Uni\xc3\xb3 d'autors noruecs va esdevenir un lloc propici per a la lluita pol\xc3\xadtica, aix\xc3\xad com per la lluita dels drets dels autors. Arreu del pa\xc3\xads, tamb\xc3\xa9 es van organitzar organitzacions regionals d'autors i revistes liter\xc3\xa0ries en qu\xc3\xa8 es promocionaven els nous autors. _NEWLINE_La revista Profil fou la m\xc3\xa9s notable d'aquestes. Des de 1965, va publicar obres de nombrosos autors joves que van posar la seva marca en la literatura del per\xc3\xadode. El gran objectiu d'aquesta publicaci\xc3\xb3 era connectar la literatura noruega amb l'europea del moment. Per aconseguir-ho, es van revoltar contra el desenvolupament tradicional de la novel\xc2\xb7la psicol\xc3\xb2gica i de la identificaci\xc3\xb3 amb l'estat modern. Dag Solstad va contribuir a aquest objectiu amb la major part de la seva obra. _NEWLINE_La poesia va mostrar un estil d'avantguarda durant els anys 1950 i 1960. Els tradicionalistes encara escrivien en formes m\xc3\xa8triques estrictes; en canvi, els joves van canviar el simbolisme dels anys 50 i es van revoltar, com \xc3\xa9s el cas de Jan Erik Vold. La poesia es va simplificar i concretar, va usar el llenguatge com\xc3\xba. Paal Brekke es va dedicar a promocionar la nova poesia europea tant com a autor com com a cr\xc3\xadtic. Va traduir les obres de T. S. Eliot. Es va enfrontar amb posicions m\xc3\xa9s tradicionals defensades per Andr\xc3\xa9 Bjerke i Arnulf \xc3\x98verland. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'un breu per\xc3\xadode, el grup de la revista Profil es va separar, i Dag Solstad, Espen Haavardsholm i Tor Obrestad es van enrolar al nou Partit comunista dels treballadors (Arbeidernes kommunistparti o AKP), i van basar el seu programa en el fet que la literatura havia de salvar la classe treballadora amb la lluita contra el capitalisme. La novel\xc2\xb7la 1970 d'Arild Asnes Solstad est\xc3\xa0 escrita en clau per entendre el desig dels intel\xc2\xb7lectuals moderns per connectar amb la classe obrera. Aquests autors lligats a l'AKP, per\xc3\xb2, van guiar l'agenda liter\xc3\xa0ria noruega dels anys 1970 i van instaurar el realisme social amb obres com 25 septemberplassen de Solstad, Sauda! Streik! d'Obrestad i Historiens kraftlinjer d'Haavardsholm. Tot i aquests pocs autors, van tenir un gran suport i van centrar la tem\xc3\xa0tica en dos eixos, el feminisme i la concentraci\xc3\xb3 de poder en el govern. _NEWLINE_El terme literatura feminista va cr\xc3\xa9ixer durant el per\xc3\xadode. Mentre que alguns creien en una literatura especial per a dones o escrita per a dones, amb les seves experi\xc3\xa8ncies, d'altres creien que era una literatura necess\xc3\xa0ria per donar a con\xc3\xa8ixer les autores i les dones en general a la comunitat. Tot i el debat, es van escriure obres interessants sobre el trist paper de la dona en la fam\xc3\xadlia i la societat. L'obra de Liv K\xc3\xb8ltzow Hvem bestemmer over Liv og Unni? (Qui decideix per Liv i Unni?) \xc3\xa9s una pe\xc3\xa7a clau per a entendre aquest nou corrent. Bj\xc3\xb8rg Vik hi va contribuir amb una llarga s\xc3\xa8rie d'hist\xc3\xb2ries curtes i la pe\xc3\xa7a teatral To akter for fem kvinner (Dos actes per a cinc dones). Les obres de K\xc3\xb8ltzow i Vik s'assenten en la tradici\xc3\xb3 realista. M\xc3\xa9s tard, Cecilie L\xc3\xb8veid i Eldrid Lunden van crear una obra m\xc3\xa9s rebel, amb un llenguatge m\xc3\xa9s fresc i experimental. L'obra de L\xc3\xb8veid intenta cercar un nou rol per a la dona en la societat.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del realisme social (1980-2000)\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la d\xc3\xa8cada de 1980, van apar\xc3\xa8ixer diverses respostes al realisme social de la literatura de la d\xc3\xa8cada anterior. El 1983, Kaj Skagen va publicar un pol\xc3\xa8mic assaig filos\xc3\xb2fic titulat Bazarovs barn (Els fills de Bazarov), que al\xc2\xb7ludia a la ficci\xc3\xb3 nihilista russa d'Eugene Barzarov, que va servir per a unir els autors que havien estat a la perif\xc3\xa8ria liter\xc3\xa0ria dels 70. Skagen apostava per una literatura m\xc3\xa9s idealista i individual; es fa dif\xc3\xadcil veure si fou el llibre que marc\xc3\xa0 tend\xc3\xa8ncia o en fou una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia. Dag Solstad va publicar dues novel\xc2\xb7les que foren retrospectives per al Partit Comunista dels Treballadors. Espen Haavardsholm va escriure Drift i Edvard Hoem, Pr\xc3\xb8vetid. Aquests obres se centren en la gent de l'edat mitjana que havia de viure les crisis de la vida, mentre lluitava per trobar un nou assentament. Igualment, les novel\xc2\xb7les de Knut Faldbakken tracten del canvi dels rols dels homes en la revoluci\xc3\xb3 feminista dels anys anteriors._NEWLINE_En la d\xc3\xa8cada de 1980, es van generar novel\xc2\xb7les a partir d'un protagonista principal en un ambient rural en un passat no massa distant. Exemples d'aquest tipus d'obres s\xc3\xb3n les de Lars Saabye Christensen, Beatles; Tove Nilsen, Skyskraperengler (\xc3\x80ngels dels gratacels); Ingvar Ambj\xc3\xb8rnsen, Hvite niggere (Negres blancs); Gerd Brantenberg, Trilogia de la Santa Creu; Herbj\xc3\xb8rg Wassmo, Trilogia de Tora, i Roy Jacobsen, Seierherrene. Aquesta d\xc3\xa8cada tamb\xc3\xa9 es va anomenar la d\xc3\xa8cada de la fantasia. Molts autors, com Kjartan Fl\xc3\xb8gstad, Mari Osmundsen, Hans Herbj\xc3\xb8rnsrud, Arild Nyquist, Jan Kj\xc3\xa6rstad i Ragnar Hovland, van escriure obres amb elements m\xc3\xa0gics, fant\xc3\xa0stics o improbables. La literatura infantil i juvenil tamb\xc3\xa9 va incorporar aquests elements, amb Tormod Haugen com a escriptor m\xc3\xa9s destacat. _NEWLINE_Molts autors van desplegar un alt grau de consici\xc3\xa8ncia liter\xc3\xa0ria en aquesta \xc3\xa8poca; estaven lligats als estudis de literatura, filosofia i altres mat\xc3\xa8ries d'humanitats. Moltes obres s\xc3\xb3n generades a partir de conflictes entre textos o en la interioritat del text, i els protagonistes representen l'autor, el cient\xc3\xadfic o l'artista. Jan Kj\xc3\xa6rstad va escriure Homo Falsus, potser la m\xc3\xa9s famosa metanovel\xc2\xb7la dels 80. Karin Moe \xc3\xa9s autora de KYKA/1984. Ole Robert Sunde i Liv Nysted tamb\xc3\xa9 van escriure obres d'aquest g\xc3\xa8nere. Una altra conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d'aquesta orientaci\xc3\xb3 acad\xc3\xa8mica fou una gran quantitat d'assajos sobre literatura, que permeten una aproximaci\xc3\xb3 a les interpretacions de l'obra dels autors. Dins d'aquest grup tem\xc3\xa0tic i lligat amb la literatura infantil i juvenil, cal destacar l'obra de Jostein Gaarder El m\xc3\xb3n de Sofia, que va assolir un gran \xc3\xa8xit internacional._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 va ser un per\xc3\xadode fruct\xc3\xadfer per a la novel\xc2\xb7la negra: Jon Michelet, Gunnar Staalesen, Kim Sm\xc3\xa5ge i Fredrik Skagen foren ben apreciats pels lectors. A la d\xc3\xa8cada de 1990, apareixen dones que escriuen aquest g\xc3\xa8nere com Karin Fossum i Anne Holt. L'inter\xc3\xa8s per aquest tipus de novel\xc2\xb7la no ha decaigut en el tombant de segle i, fins i tot, hi ha hagut autors que s'hi han especialitzat com Jo Nesb\xc3\xb8, Kurt Aust, Unni Lindell, Tom Egeland, Tom Kristensen, J\xc3\xb8rn Lier Horst, Stein Morten Lier i Kjell Ola Dahl. La introducci\xc3\xb3 de novel\xc2\xb7les d'aquest g\xc3\xa8nere des de Su\xc3\xa8cia i des de la Gran Bretanya explica el manteniment d'aquestes obres. _NEWLINE_Un altre g\xc3\xa8nere amb molt d'inter\xc3\xa8s ha estat el de les biografies, en especial d'escriptors i artistes. Molts dels escriptors dels 80 han escrit biografies d'altres escriptors o artistes. Es poden destacar: La caiguda del d\xc3\xa9u sol. Knut Hamsun de J\xc3\xb8rgen Haugan i Ingar Sletten Kolloen, biografia de Knut Hamsun, que va rebre gran atenci\xc3\xb3. \xc3\x89s una tend\xc3\xa8ncia usar material privat per a construir aquestes biografies, com el cas de Karl Ove Knausg\xc3\xa5rd que ha publicat sis volums amb el t\xc3\xadtol gen\xc3\xa8ric de Min Kamp i que \xc3\xa9s una autobiografia molt realista i sense amagar pr\xc3\xa0cticament res. _NEWLINE_En poesia, destaquen Rolf Jacobsen, autor de Natt\xc3\xa5pent, que va vendre m\xc3\xa9s de 20 mil c\xc3\xb2pies i Harald Sverdrup, autor de Lysets \xc3\xb8yeblikk, tamb\xc3\xa9 amb gran \xc3\xa8xit. Stein Mehren, Tor Ulven i Paal-Helge Haugen tamb\xc3\xa9 van publicar interessant poemaris durant aquesta d\xc3\xa8cada. Jan Erik Vold va escriure tamb\xc3\xa9 poesia, amb reminisc\xc3\xa8ncies dels anys 1970 i 1980. Ara b\xc3\xa9, la poesia est\xc3\xa0 en crisi davant d'un p\xc3\xbablic i un estat que prefereix la novel\xc2\xb7la. _NEWLINE_Pel que fa al teatre, es veu un moderat inter\xc3\xa8s per les obres noruegues. D'entre tots els autors destaca Jon Fosse, que ha aconseguit un \xc3\xa8xit tant nacional com internacional i es pot equiparar amb Ibsen."