b'\n_START_ARTICLE_\nJoc psicol\xc3\xb2gic\n_START_PARAGRAPH_\nUn joc psicol\xc3\xb2gic \xc3\xa9s una situaci\xc3\xb3 conflictiva que es desenvolupa seguint uns patrons inconscients, seguint una f\xc3\xb3rmula o regles de joc, durant un temps determinat i que t\xc3\xa9 un final previsible. Sovint la persona que juga psicol\xc3\xb2gicament actua de manera irracional o com a molt molt lleugerament racional, i pot fer o dir coses en contra dels seus interessos, idees, valors i sentiments conscients i acceptats. Obeeix a alguna motivaci\xc3\xb3 oculta, inconscient i irracional. Moltes vegades s\xc3\xb3n patrons apresos en la infantesa com a manera d\'enfrontar-se a algun perill o problema, o per a demanar atenci\xc3\xb3 i amor, que han quedat gravats al subconscient i que en determinades situacions de crisi personal, o front a una situaci\xc3\xb3 que al cervell li recordi aquella situaci\xc3\xb3 passada, es disparen de manera compulsiva i descontrolada._NEWLINE_Segons la teoria, en el moment en qu\xc3\xa8 la persona \xc3\xa9s conscient du a terme un joc psicol\xc3\xb2gic pot racionalitzar el que est\xc3\xa0 fent i actuar des del seu "jo" conscient i adult, en comptes de per instints, impulsos i ordres gravades pels seus pares i la societat (superjo). Quan aix\xc3\xb2 ocorre la persona pren el control de la seva actuaci\xc3\xb3, acaba el joc i pot comen\xc3\xa7ar la comunicaci\xc3\xb3._NEWLINE_Els jocs s\xc3\xb3n relacionals i en principi confereixen rols diferents a cada persona que hi juga. Aquests rols poden ser "purs" o barrejar m\xc3\xa9s d\'un, tamb\xc3\xa9 poden anar canviant a cada "moviment" o gest o acte que faci una persona. Els rols b\xc3\xa0sics possibles s\xc3\xb3n el de "v\xc3\xadctima", "perseguidor" i "salvador" segons la teoria del triangle dram\xc3\xa0tic descrita per Stephen Karpman. Els jocs psicol\xc3\xb2gics es coneixerien des de fa milers d\'anys, per exemple ja es tracten al teatre i la filosofia de l\'antiga Gr\xc3\xa8cia, per\xc3\xb2 no es va posar de moda el seu estudi a la psicologia fins a la d\xc3\xa8cada de 1950, a l\'escola de l\'an\xc3\xa0lisi transaccional, al qual s\'anomenen "transaccions" a cada pas o moviment del joc.\n_START_SECTION_\nCauses\n_START_PARAGRAPH_\nLes persones que entren en jocs psicol\xc3\xb2gics perdrien control, autoestima, autoconfian\xc3\xa7a i tenen greus problemes relacionals amb la persona o persones amb qui inevitablement estableixen aquests jocs. En general el joc psicol\xc3\xb2gic implica relacions perdre-perdre (totes les parts perden). S\'han fet estudis per a tractar d\'esbrinar perqu\xc3\xa8 malgrat que conscientment no volen, les persones cauen en aquests paranys, i s\'han trobat tres causes principals:_NEWLINE_La cerca d\'amor i estimaci\xc3\xb3. Inconscientment la persona demana atenci\xc3\xb3 i ser estimada per l\'altra persona. Com el contrari de l\'amor \xc3\xa9s la indifer\xc3\xa8ncia, si la persona no \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 d\'obtenir reconeixement positiu provocar\xc3\xa0 almenys alguna reacci\xc3\xb3 per part de l\'altre, "la que sigui", encara que siguin signes negatius. Naturalment ho demana inconscientment i la resposta \xc3\xa9s un "benefici" inconscient per\xc3\xb2 causa de dolor i patiment conscient._NEWLINE_La fugida del rebuig. La persona ha apr\xc3\xa8s que no \xc3\xa9s digna de ser estimada i que no t\xc3\xa9 cap valor (aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s habitual en una depressi\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 pot haver estat "programat" al seu cervell pels seus cuidadors durant la infantesa o en qualsevol moment de la vida en una situaci\xc3\xb3 de maltractament, ab\xc3\xbas, mobbing, bullying, etc.) i pensa que si alg\xc3\xba s\'acosta prou a ella percebr\xc3\xa0 la seva lletjor personal i l\'abandonar\xc3\xa0. Pot pensar que alg\xc3\xba que diu que l\'estima ho deixar\xc3\xa0 de fer "quan s\'adoni de l\'engany" i per aix\xc3\xb2 t\xc3\xa9 p\xc3\xa0nic a la intimitat, que viu com a perillosa._NEWLINE_Ratificar unes creences sobre la mateixa persona i sobre els altres. Aix\xc3\xad com en els casos anteriors sol actuar el "nen" interior en forma d\'impulsos, l\'instint o el subjo, en aquest cas els que actuen per la persona s\xc3\xb3n les imposicions socials i familiars que li han inculcat, el "pare" o el superjo. De vegades una persona que rememori els moments conflictius importants de la seva vida i com va actuar s\'adona que sempre ha acabat reaccionat de manera similar, per exemple explotant de manera violenta o replegant-se en ella mateixa a\xc3\xafllant-se dels altres. D\'altres vegades ha sentit moltes vegades "ets aix\xc3\xad" i fins i tot ella mateixa es creu que \xc3\xa9s un pensament propi. Aquesta persona anir\xc3\xa0 vivint situacions similars i refor\xc3\xa7ant una qualitat imposada d\'ella mateixa, sense arribar mai a acceptar que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s el contrari.'