b'\n_START_ARTICLE_\nEl Pibitller\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que la casa que d\xc3\xb3na nom al ve\xc3\xafnat \xc3\xa9s Can Pibitller, segons l\'estudi documental de les masies que va fer-se en el llibre "El nostre poble de pag\xc3\xa8s" editat pel Taller d\'Hist\xc3\xb2ria de Ma\xc3\xa7anet de la Selva, font d\'inspiraci\xc3\xb3 i d\'informaci\xc3\xb3 d\'aquest article, les masies que conformen aquest ve\xc3\xafnat van n\xc3\xa9ixer del desmembrament d\'un gran establiment fet pels marquesos de Cartell\xc3\xa0 a la fam\xc3\xadlia dels Calvet, pagesos a Ma\xc3\xa7anet, com a m\xc3\xadnim, des de primers del segle XVII. Pere Calvet, a partir del 1780, va anar fragmentant les seves terres, en la seva majoria boscos, emprant la figura jur\xc3\xaddica del sub-establiment emfit\xc3\xa8utic, consistent en la cessi\xc3\xb3 a perpetu\xc3\xaftat d\'un tros de terra amb el comprom\xc3\xads de cultivar-la i de pagar anualment als Calvet un cens de blat i respectant els drets de llu\xc3\xafsme dels senyors de Cartell\xc3\xa0._NEWLINE_La major part d\'aquests establiments van ser fets a joves treballadors de Ma\xc3\xa7anet de la Selva i de Vidreres, amb la finalitat de qu\xc3\xa8 els boscos fossin redu\xc3\xafts a conreu i s\'hi fes una plantaci\xc3\xb3 de vinya i de cereals. El pagament inicial per aquestes vendes era, en molts casos, m\xc3\xa9s simb\xc3\xb2lic que real (un parell de pollastres) per\xc3\xb2 quedaven els censos anuals que s\'establien generalment en quantitats de blat, prenent les diverses mesures de l\'\xc3\xa8poca (quarteans, quarteres, mesures, mesurons, etc.). El pagament dels censos, com els llu\xc3\xafsmes, era per sempre (encara hi ha propietats en les escriptures de les quals hi consten anotacions censals) tot i que es podien redimir mitjan\xc3\xa7ant el pagament del valor de la finca en el moment de la redempci\xc3\xb3. A trav\xc3\xa9s de 32 establiments (1780-1825) els Calvet cediren unes 325 vessanes, equivalents a unes 72 hect\xc3\xa0rees que els produ\xc3\xafen un total de 35 quarteres de blat a l\'any._NEWLINE_Cap a finals del segle XVIII els Calvet abandonaren el seu mas, situat en un lloc molt proper a can Bruno i que encara avui la gent gran de Ma\xc3\xa7anet coneix com el Casalot d\'en Calvet tot i que no en queda cap resta. A partir d\'aquell moment, tot i que encara treballaven alguns camps propers a la vila, els Calvet varen viure de les rendes. El 1845, compraren una casa que actualment es coneix per Cal Metge Negre. Els Calvet s\xc3\xb3n un exemple de com es va anar formant la petita burgesia rural, amb uns mecanismes m\xc3\xa9s propis de la societat feudal que no pas de la lliberal o capitalista. Pel matrimoni de la Maria Calvet i Palmada amb en Cugat Estrach i Reixac, un fadristern de Can Estrach, a Fornells de la Selva, mestre a Ma\xc3\xa7anet el 1857, en Cugat Estrach esdevingu\xc3\xa9 usufructuari dels b\xc3\xa9ns de Can Calvet i aport\xc3\xa0 a aquesta fam\xc3\xadlia all\xc3\xb2 que potser els mancava: tenir una funci\xc3\xb3 social i de poder dins el poble. La fam\xc3\xadlia Estrach-Calvet va emparentar amb els Puigvert, avui encara propietaris d\'un parell de finques al Pibitller. _NEWLINE_Les zones boscoses m\xc3\xa9s altes del tur\xc3\xb3 de Mont Barbat aix\xc3\xad com la zona de terres boscoses i de conreu properes a les de Vall de Maria varen quedar fora d\'aquest contracte i, per tant, sota el domini directe dels Cartell\xc3\xa0. Per altra banda, les terres de Vall de Maria pertanyien als Jelp\xc3\xad, de Tordera, despr\xc3\xa9s que en el segle XVI varen ser establertes per l\'abadessa del monestir de Sant Daniel. Just en el l\xc3\xadmit entre ambdues finques s\'aixeca la Creu del Reveix\xc3\xad._NEWLINE_La major part de les terres del Pibitller ara, com en el passat, s\xc3\xb3n cobertes de bosc. Pot dir-se que nom\xc3\xa9s una petita part d\'aquestes terres van estar conreades al llarg de la hist\xc3\xb2ria i, aix\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s en el curt per\xc3\xadode que va des de les acaballes del segle XVIII fins a l\'actualitat, \xc3\xa9s a dir, poc m\xc3\xa9s de dos-cents anys. Una gran part del Pibitller havia estat plantada de vinyes que pertanyien a les masies del ve\xc3\xafnat o b\xc3\xa9 a gent de la Vila. En general, igual que en altres comarques, aquestes vinyes rebien el nom de b\xc3\xb2ries, (parcel\xc2\xb7la no gaire extensa de terra de conreu, dedicada generalment a vinya, situada a la falda d\'una muntanya, a poca dist\xc3\xa0ncia d\'una poblaci\xc3\xb3). L\'abandonament del conreu de la vinya, a primers del segle XX, va fer que aquestes terres tornessin a ser cobertes de bosc._NEWLINE_Escampades per tot el Pibitller s\'hi troben algunes basses que permeten als pagesos que encara exerceixen la professi\xc3\xb3 de conservar una mica d\'aigua per a regar els farratges a l\'inici de l\'estiu, per\xc3\xb2 en la part propera al Mont Barbat, un antic propietari de nom Joaqu\xc3\xadn Jim\xc3\xa9nez Lozano, que el 1954 va comprar la propietat de Can Pibitller, hi va construir dues grans basses o pantans, un dels quals no va ser assecat pels ve\xc3\xafns de la urbanitzaci\xc3\xb3 anomenada Pantans de Montbarbat i encara avui, tot i que impedeix en bona part que la Torderola mantingui un cabal m\xc3\xadnim, constitueix un interessant rac\xc3\xb3 per visitar._NEWLINE_El ve\xc3\xafnat del Pibitller va gaudir d\'una activitat molt intensa en una \xc3\xa8poca que va des dels inicis dels establiments, cap a la fi del segle XVIII, fins fa uns 30 o 40 anys. El ve\xc3\xafnat va arribar a tenir un mestre que vivia a Can Vill\xc3\xa0 i que donava lli\xc3\xa7ons als vailets. Fins i tot durant els anys del primer franquisme (1940 \xe2\x80\x93 1960) el ve\xc3\xafnat va tenir el seu propi equip de futbol anomenat de la poca farina. Tot aix\xc3\xb2 es va desmuntar quan la gent jove del ve\xc3\xafnat va buscar-se la vida fora de l\'agricultura._NEWLINE_Ja en \xc3\xa8poques passades alguns dels nous propietaris de masies van haver de vendre per causa de l\'escassa fertilitat de les terres pel que fa al blat i altres cereals. Les vinyes tampoc eren gaire productives i el vi que se\'n treia no era gaire bo. Alguns dels agricultors del ve\xc3\xafnat van haver de desprendre\'s de la seva propietat en endeutar-se massa. La forma m\xc3\xa9s habitual de malmenar diners era la venda per carta de gr\xc3\xa0cia, una mena d\'hipoteca que permetia de saltar-se les normes contra la usura de la legislaci\xc3\xb3 aleshores vigent. El propietari i el prestador estenien un contracte de venda per un preu superior al que rebia aquell en concepte de pr\xc3\xa9stec que s\'havia de retornar en un termini relativament curt. La difer\xc3\xa8ncia entre el preu fixat en el contracte i el diner que rebia eren els interessos, que generalment eren for\xc3\xa7a elevats._NEWLINE_Un altre aspecte interessant d\'aquest ve\xc3\xafnat \xc3\xa9s el fet que molts menestrals i altra gent de la vila que no tenien terres, van adquirir dels Calvet o b\xc3\xa9 m\xc3\xa9s tard d\'altres propietaris, petites feixes (b\xc3\xb2ries) que van dedicar a la vinya. Algunes d\'aquestes b\xc3\xb2ries, la majoria convertides en bosc, encara pertanyen a gent que mai no ha fet de pag\xc3\xa8s com a activitat principal, si b\xc3\xa9 la major part d\'elles van acabar en mans dels pocs pagesos que encara treballen les terres al Pibitller._NEWLINE_L\'escassa rendibilitat de les explotacions, la manca de sort en la recerca del tresor o la facilitat per trobar feina ben remunerada en les ind\xc3\xbastries que van establir-se aqu\xc3\xad fa uns anys, van fer que molts masovers abandonessin les masies i que molts dels propietaris deixessin les terres ermes o arrendades a altres pagesos m\xc3\xa9s resistents o espavilats per anar a viure a la Vila. Altres masies, senzillament, van entrar en declivi per raons familiars i van acabar en mans d\'hereus aliens a la vida rural. No obstant i aix\xc3\xb2, les parts m\xc3\xa9s planeres segueixen estant conreades, sobretot amb farratges i cereals per a alimentar el bestiar d\'unes quantes masies que tenen granges de vaques (Can Ribas, Can Poch, Vall de Maria), de porcs (Can Gavina, Can Pere Dot), de cavalls (Can Vill\xc3\xa0) o d\'ovelles (Can Soms de les B\xc3\xb2ries). Aquestes \xc3\xbaltimes pasten des de la tardor fins a la primavera mentre que l\'estiu, el pastor, que resideix a Blanes, se les enduu als Pirineus. _NEWLINE_Per altra banda, el proc\xc3\xa9s d\'abandonament de les masies s\'est\xc3\xa0 redre\xc3\xa7ant amb l\'arribada dels neo-rurals que han donat nova vida a una part de les masies del Pibitller. Dues masies (Can Pibitller i Cal Coix) s\xc3\xb3n, en l\'actualitat, restaurants dins la urbanitzaci\xc3\xb3 dels Pantans de Montbarbat el primer i el segon sobre la Carretera N II. Dues altres cases (Can Gelabert i Can Bruno) tenen activitats de turisme rural. Can Gelabert pot ser la masia amb m\xc3\xa9s qualitat arquitect\xc3\xb2nica del veinat. Cal Tit seria la que ha quedat m\xc3\xa9s aturada en el temps i Can Bruno, l\'\xc3\xbanica masia de dos cossos en tot el ve\xc3\xafnat, tipus de construcci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s antic que el de tres cossos pr\xc3\xb2pia de finals del segle XVIII que tenen totes les altres masies. Per la seva posici\xc3\xb3 al peu del Cam\xc3\xad Ral de Marina, va fer d\'hostal durant un cert temps on sembla que s\'hi organitzaven balls els dies festius._NEWLINE_En els moments presents, la pressi\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica que representa la urbanitzaci\xc3\xb3 dels Pantans de Montbarbat i la crisi de les explotacions agr\xc3\xa0ries, que posen en perill la vida a pag\xc3\xa8s, han estat suportades pels habitants del ve\xc3\xafnat. Tanmateix, la construcci\xc3\xb3 de noves infraestructures, com l\'ampliaci\xc3\xb3 de la Carretera N II, pot donar peu a l\'aixecament de naus industrials i altres activitats terci\xc3\xa0ries que podrien posar en perill, no tan sols, la superviv\xc3\xa8ncia de les explotacions agr\xc3\xadcoles actuals si no tamb\xc3\xa9 el mateix paisatge d\'una de les darreres zones rurals escassament subjecte a la pressi\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica.'