b"\n_START_ARTICLE_\nLa Torre de Tam\xc3\xbarcia\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Joan Coromines (op.cit.), el top\xc3\xb2nim Tam\xc3\xbarcia procedeix, per dissimilaci\xc3\xb3, del llat\xc3\xad turris muricinos, tot i que a trav\xc3\xa9s d'un cam\xc3\xad d'evoluci\xc3\xb3 realment complex. L'expressi\xc3\xb3 llatina significa muralletes de la torre, amb la qual cosa ens remet a un top\xc3\xb2nim emparentat amb una fortificaci\xc3\xb3 o castell. Per tant, el top\xc3\xb2nim la Torre de Tam\xc3\xbarcia no fa m\xc3\xa9s que reblar el significat originari de Tam\xc3\xbarcia.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1787 la Torre de Tam\xc3\xbarcia \xc3\xa9s esmentada amb 38 habitants, i el 1831 consta, dins del Corregiment de Talarn, amb 20 habitants._NEWLINE_Fins al 1831, any d'extinci\xc3\xb3 dels senyorius, la Torre de Tam\xc3\xbarcia pertangu\xc3\xa9 als barons, despr\xc3\xa9s comtes, d'Erill._NEWLINE_El 1845 Pascual Madoz publica el seu Diccionario geogr\xc3\xa1fico..., on hi ha un article que parla de la Torre de Tam\xc3\xbarcia. Situat en una muntanya a merc\xc3\xa8 de tots els vents, tenia un clima sa. Eren 8 cases i una esgl\xc3\xa9sia, amb una font a ran de poble. Dues masies completaven el terme: una de propietat del senyor del terme, i l'altra anomenada de Sallan. El terreny \xc3\xa9s muntany\xc3\xb3s, aspre i trencat, amb molt de matoll. S'hi produeix blat, patates i hortalisses, i s'hi crien ovelles i cabres. La poblaci\xc3\xb3 estava formada per 6 ve\xc3\xafns (caps de fam\xc3\xadlia) i 28 \xc3\xa0nimes (habitants)._NEWLINE_Vers 1900 s\xc3\xb3n esmentats a la Torre de Tam\xc3\xbarcia 19 edificis, amb 72 habitants. El 1970 tenia 20 habitants, i 14 el 1981._NEWLINE_Al segle XVII, juntament amb Aul\xc3\xa0s, form\xc3\xa0 part dels territoris dels comtes d'Erill (successors dels barons d'Erill, en haver ascendit en rang els antics barons al t\xc3\xadtol de comte. El 1831 consta sota el senyoriu de la fam\xc3\xadlia Torres.\n_START_SECTION_\nActivitat econ\xc3\xb2mica\n_START_PARAGRAPH_\nLa pobresa de la terra de tota la Terreta fa que l'activitat agr\xc3\xadcola sigui poc diversificada. Pascual Madoz citava, el 1845 el blat, les patates i algunes hortalisses com a produccions locals, i especificava que el barranc anomenat d'Enllosa regava, amb el seu esc\xc3\xa0s cabal, alguns horts. De ramaderia, ovelles i cabres. Tamb\xc3\xa9 hi especifica que la terra \xc3\xa9s dura, aspra i trencada, amb molta part de matolls.\n_START_SECTION_\nFestes i tradicions\n_START_PARAGRAPH_\nAntigament, el 19 de juny se celebrava l'aplec de sant Girv\xc3\xa0s, amb un romiatge des dels pobles de la Terreta fins a l'ermita de sant Gerv\xc3\xa0s i sant Prot\xc3\xa0s que es troba enlairada en els vessants meridionals de la Serra de sant Gerv\xc3\xa0s. Aquest aplec esdevenia l'aut\xc3\xa8ntica Festa Major de la Terreta."