b"\n_START_ARTICLE_\nBisbat de Mileto-Nicotera-Tropea\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi compr\xc3\xa8n gaireb\xc3\xa9 la totalitat de la prov\xc3\xadncia de Vibo Valentia. Limita al nord amb les di\xc3\xb2cesis de Oppido Mamertina-Palmi, Lamezia Terme, Locri-Gerace i l'arxidi\xc3\xb2cesi de Catanzaro-Squillace._NEWLINE_La seu episcopal \xc3\xa9s la ciutat de Mileto, on es troba la catedral de Santa Maria Assunta e San Nicola. A Nicotera i a Tropea hi ha les cocatedrals dedicades respectivament a Santa Maria Assunta i a Maria Santissima di Romania._NEWLINE_Dins del territori dioces\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 estan les ciutats de Vibo Valentia, Filadelfia, Pizzo Calabro i Soriano Calabro._NEWLINE_El territori s'est\xc3\xa9n sobre 943\xc2\xa0km\xc2\xb2 i est\xc3\xa0 dividit en 131 parr\xc3\xb2quies.\n_START_SECTION_\nTropea\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom d'un bisbe de Tropea apareix per primera vegada a les actes del s\xc3\xadnode rom\xc3\xa0 del 649. La seu mai no s'esmenta en les nombroses cartes de Gregori el Gran qui, d'una forma o una altra, esmenta totes les di\xc3\xb2cesis de Cal\xc3\xa0bria. Tropea, per tant, probablement va esdevenir seu episcopal entre 604, any de la mort del Papa, i el 649._NEWLINE_Segons Louis Duchesne  Tropea podria haver substitu\xc3\xaft la di\xc3\xb2cesi de Meria (o Myria), coneguda per les cartes de Gregori el Gran i que es coneix el bisbe Severino, que va morir en 594._NEWLINE_La di\xc3\xb2cesi de Tropea s'esmenta a continuaci\xc3\xb3, a la Notitia Episcopatuum  elaborada per l'emperador  Lle\xc3\xb3 VI  (886-912), que data de principis del segle X (cap al 901-902); apareix entre les seus sufrag\xc3\xa0nies de l'arxidi\xc3\xb2cesi de Reggio i romandr\xc3\xa0 aix\xc3\xad fins al segle\xc2\xa0xx._NEWLINE_Alguns historiadors (Cappelletti i Capalbi) creuen que l'antiga seu episcopal d'Amantea, documentada per primera vegada pel ja esmentat Notitia Leonis, es va unir al segle XI a la di\xc3\xb2cesi de Tropea. Duchesne en comptes especula que potser Amantea hauria continuat com la di\xc3\xb2cesi de Martirano._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l'ocupaci\xc3\xb3 normanda de Cal\xc3\xa0bria, la di\xc3\xb2cesi, fins llavors de ritu grec, va passar al ritu llat\xc3\xad, per\xc3\xb2 a poc a poc. Giustino va ser el primer bisbe llat\xc3\xad a qui el comte Roger en 1094 va confirmar tots els privilegis i drets de qu\xc3\xa8 gaudeixen els bisbes grecs anteriors._NEWLINE_El 27 de juny de 1818 mitjan\xc3\xa7ant la butlla De utiliori del Papa Pius VII Tropea es va unir aeque principaliter  a la di\xc3\xb2cesi de Nicotera.\n_START_SECTION_\nNicotera\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi de Nicotera s'esmenta hist\xc3\xb2ricament per primera vegada en les cartes del Papa Gregori el Gran. El seu bisbe, Pr\xc3\xb2cul, va ser susp\xc3\xa8s del seu c\xc3\xa0rrec i detingut a Roma per fer penit\xc3\xa8ncia (in poenitentiam deputatus); tres anys despr\xc3\xa9s, en 599, va tornar a la seu de Cal\xc3\xa0bria. Despr\xc3\xa9s de gaireb\xc3\xa9 dos segles de silenci, tenim el segon bisbe conegut de Nikot\xc3\xa9ra, Sergio, que va assistir a les reunions del segon Concili de Nicea de 787._NEWLINE_Nicotera se cita a continuaci\xc3\xb3 a la Notitia Episcopatuum de l'emperador  Lle\xc3\xb3 VI entre les seus sufrag\xc3\xa0nies de l'arxidi\xc3\xb2cesi de Reggio. No obstant aix\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s Sergio cap altre bisbe assisteix als concilis del segle IX. La seu sembla haver estat suprimidai potser unida a la de Tropea._NEWLINE_La di\xc3\xb2cesi va ser erigida novament agost 16 d'agost de 1392, com a sufrag\xc3\xa0nia de Reggio. En 1818 va ser unida aeque principaliter a la seu de Tropea. L'11 de juliol de 1973, Vincenzo De Chiara, bisbe de Mileto, tamb\xc3\xa9 va ser nomenat bisbe de Nicotera i Tropea, unint aix\xc3\xad in persona episcopi  les tres seus calabreses.\n_START_SECTION_\nMileto\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser fundada per Roger I d'Hauteville, que va arribar al sud d'It\xc3\xa0lia des de Normandia a l'estela del seu germ\xc3\xa0 Robert Guiscard. Aquest darrer, mitjan\xc3\xa7ant el Pacte de Melfi (1059) va esdevenir vassall del Papa i es va comprometre a portar de tornada a la jurisdicci\xc3\xb3 de Roma l'esgl\xc3\xa9sia de sud. La Di\xc3\xb2cesi de Mileto va ser la primera di\xc3\xb2cesi a tornar al ritu llat\xc3\xad del sud d'It\xc3\xa0lia. El 1059 Roger va guanyar pel seu germ\xc3\xa0 Robert el castrum bizant\xc3\xad de Milet, que va fortificar i embellit amb palaus i esgl\xc3\xa9sies i va erigir la di\xc3\xb2cesi (1073), obtenint la ratificaci\xc3\xb3 del Papa Gregori VII amb butlla  Supernae miserationis del 4 de febrer de 1081._NEWLINE_El 1086 amb l'anomenada Sigillum Aureum la di\xc3\xb2cesi queda dotada de territoris, esgl\xc3\xa9sies, b\xc3\xa9ns i homes. A la di\xc3\xb2cesi de Mileto es van agregar la di\xc3\xb2cesi de Vibona (1080 aproximadament) i de Tauriana (1086), les esgl\xc3\xa9sies de la qual havien estat  destru\xc3\xafdes per les incursions sarra\xc3\xafnes. Aquestes dues di\xc3\xb2cesis despr\xc3\xa9s de la supressi\xc3\xb3 del ritu llat\xc3\xad, que va tenir lloc el 963 per l'emperador Nic\xc3\xa8for\xc2\xa0II, havia adoptat el ritu greco-bizant\xc3\xad._NEWLINE_Les unions de Vibona i Tauriana a la nova di\xc3\xb2cesi de Mileto van ser validats pel Papa Urb\xc3\xa0 II el 1093 amb la butlla Potestas ligandi. Amb la mateixa butlla, la di\xc3\xb2cesi de Mileto va ser declarada immediatament subjecta a la Santa Seu. El 1098 el Papa, agraint al comte Roger, que havia posat sota l'autoritat de l'esgl\xc3\xa9sia de Roma els territoris sota la influ\xc3\xa8ncia dels bizantins i dels musulmans, el va nomenar Llegat apost\xc3\xb2lic amb la butlla Quia propter prudentiam, donant-li la facultat de nomenar bisbes i abats al Comtat de Cal\xc3\xa0bria i Sic\xc3\xadlia._NEWLINE_La di\xc3\xb2cesi de Mileto t\xc3\xa9 un dels seminaris m\xc3\xa9s antigues d'It\xc3\xa0lia, fundat el 1440, abans del Concili de Trento (1545-1563). A m\xc3\xa9s, la data de fundaci\xc3\xb3 es va celebrar 12 s\xc3\xadnodes diocesans._NEWLINE_Des 1717 incorpor\xc3\xa0 el territori que anteriorment constitu\xc3\xafa l'Abadia de la Sant\xc3\xadssima Trinitat, nullius dioecesis._NEWLINE_El 10 de juny de 1979 amb el decret Quo aptius de la Congregaci\xc3\xb3 per als Bisbes, totes les parr\xc3\xb2quies pertanyien a la di\xc3\xb2cesi de Mileto i situades a la prov\xc3\xadncia de Reggio Cal\xc3\xa0bria s'agregaren a la di\xc3\xb2cesi d'Oppido. Abans de 1979, la di\xc3\xb2cesi de Mileto tenia 123 pobles i 24 vicariats (Mileto, Vibo Valentia, Seminara, Palmi, Pizzo, San Giorgio M., San Gregorio, Soriano, Filadelfia, Anoja, Francavilla, Sinopoli, Melicucc\xc3\xa0 del Priorato, Francica, Monterosso, Vallelonga, Briatico, Arena, Mesiano, Laureana, Galatro, Rosarno, Parrocchie della Piana di Gioia Tauro, Dinami). Despr\xc3\xa9s de l'escissi\xc3\xb3 de les 50 parr\xc3\xb2quies de la prov\xc3\xadncia de Reggio Cal\xc3\xa0bria, la di\xc3\xb2cesi de Mileto, Nicotera i Tropea es divid\xc3\xad en cinc zones pastorals: Mileto, Pizzo, Soriano i Vibo Valentia i, a m\xc3\xa9s de la zona pastoral de Nicotera i Tropea._NEWLINE_El 30 de setembre de 1986, amb el decret Instantibus votis de la Congregaci\xc3\xb3 per als Bisbes, les tres seus de Mileto, Nicotera i Tropea, ja unides in persona episcopi des de 1973, es van unir amb la f\xc3\xb3rmula de plena unione i la nova circumscripci\xc3\xb3 eclesi\xc3\xa0stica va rebre el seu nom actual. La nova arxidi\xc3\xb2cesi va esdevenir sufrag\xc3\xa0nia de l'arxidi\xc3\xb2cesi de Reggio Cal\xc3\xa0bria-Bova."