b"\n_START_ARTICLE_\nPol\xc3\xadtica comparada\n_START_PARAGRAPH_\nLa pol\xc3\xadtica comparada \xc3\xa9s un subcamp de la Ci\xc3\xa8ncia Pol\xc3\xadtica, caracteritzada per una aproximaci\xc3\xb3 emp\xc3\xadrica basada en el \xc2\xabm\xc3\xa8tode comparatiu\xc2\xbb. De fet, la pol\xc3\xadtica comparada no t\xc3\xa9 un focus substantiu en si mateixa, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat un de metodol\xc3\xb2gic: s'enfoca en el com, per\xc3\xb2 no especifica el qu\xc3\xa8 de l'an\xc3\xa0lisi. La pol\xc3\xadtica comparada no est\xc3\xa0 definida per l'objecte que estudia, sin\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aviat pel m\xc3\xa8tode que aplica a l'estudi de fen\xc3\xb2mens pol\xc3\xadtics. Quan s'aplica a camps espec\xc3\xadfics d'estudi, la pol\xc3\xadtica comparada pot prendre altres noms, com ara Govern comparatiu (l'estudi comparatiu de formes de govern) o Pol\xc3\xadtica exterior comparada (que compara la pol\xc3\xadtica exterior de diferents estats per establir connexions emp\xc3\xadriques generals entre les caracter\xc3\xadstiques de l'Estat i les caracter\xc3\xadstiques de la seva pol\xc3\xadtica exterior).\n_START_SECTION_\nEl m\xc3\xa8tode comparatiu\n_START_PARAGRAPH_\nJuntament amb el m\xc3\xa8tode emp\xc3\xadric, el m\xc3\xa8tode estad\xc3\xadstic i l'estudi de cas, el m\xc3\xa8tode comparatiu \xc3\xa9s un dels m\xc3\xa8todes cient\xc3\xadfics fonamentals que pot ser usat per provar la validesa de proposicions emp\xc3\xadriques generals, \xc3\xa9s a dir, per establir relacions emp\xc3\xadriques entre dues o m\xc3\xa9s variables mentre totes les altres variables es mantenen constants. En particular, el m\xc3\xa8tode comparatiu \xc3\xa9s generalment usat quan ni el m\xc3\xa8tode experimental ni l'estad\xc3\xadstic poden ser emprats: d'una banda, nom\xc3\xa9s rarament poden ser condu\xc3\xafts experiments en ci\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica; d'altra banda, el m\xc3\xa8tode estad\xc3\xadstic implica la manipulaci\xc3\xb3 matem\xc3\xa0tica de dades quantitatives sobre un gran nombre de casos, mentre que la investigaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica algunes vegades ha de ser condu\xc3\xafda analitzant el comportament de variables qualitatives en un petit nombre de casos. L'aproximaci\xc3\xb3 d'estudi de cas no pot ser considerada un m\xc3\xa8tode cient\xc3\xadfic d'acord amb la definici\xc3\xb3 anterior, per\xc3\xb2, pot ser usat per guanyar coneixement sobre casos singulars, els mateixos que poden ser posats en comparaci\xc3\xb3 d'acord amb el m\xc3\xa8tode comparatiu."