b"\n_START_ARTICLE_\nLa Mare de D\xc3\xa9u del canceller Rolin\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1432, Nicolau Rolin, un influent personatge de la cort de Felip III el bo, va comprar una casa, l'H\xc3\xb4tel Rolin, al costat de l'esgl\xc3\xa9sia de Notre-Dame-du-Ch\xc3\xa2tel, a Autun; l'edifici actualment \xc3\xa9s la seu del Museu Rolin. El canceller, durant les seves estades a Autun, acostumava a assistir a matines a l'esgl\xc3\xa9sia; per\xc3\xb2 va obtenir perm\xc3\xads del papa per celebrar la missa de l'alba a casa seva, a l'inici de la seva ocupada jornada d'activitat pol\xc3\xadtica. La imatge sembla que va ser pintada en aquest per\xc3\xadode, quan el canceller va obtenir el perm\xc3\xads papal. La seva trobada cara a cara amb la Mare de D\xc3\xa9u en un palau semblant a la ciutat celestial de Jerusalem no \xc3\xa9s una expressi\xc3\xb3 d'arrog\xc3\xa0ncia o vanitat personal, sin\xc3\xb3 un signe de la intensitat de la seva devota esperan\xc3\xa7a per la salvaci\xc3\xb3 i la vida eterna.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 de l'obra amb la seva \xc3\xa8poca hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nL'obra va ser pintada a Flandes, durant el segle XV. En aquesta \xc3\xa8poca apareix una societat avan\xc3\xa7ada, amb una economia basada en els productes t\xc3\xa8xtils de luxe i en el comer\xc3\xa7, afavorit per una excel\xc2\xb7lent situaci\xc3\xb3 estrat\xc3\xa8gica. Per all\xc3\xa0 passaven les grans rutes comercials terrestres que anaven d'It\xc3\xa0lia i Fran\xc3\xa7a cap a l'Atl\xc3\xa0ntic nord, \xc3\xa9s a dir, cap Anglaterra i els pa\xc3\xafsos n\xc3\xb2rdics i les rutes mar\xc3\xadtimes que anaven del mar del Nord al Cant\xc3\xa0bric. A la burgesia flamenca li agradava el luxe i les obres d'art, d'acord amb el desenvolupament dels seus interessos intel\xc2\xb7lectuals. Aquestes obres d'art s\xc3\xb3n per al propi gaudi, \xc3\xa9s a dir, per endur-se-les a casa o per instal\xc2\xb7lar-les en capelles privades; \xc3\xa9s el que s'anomena \xc2\xabpintura de devoci\xc3\xb3\xc2\xbb. Per aix\xc3\xb2 la pintura \xc3\xa9s la t\xc3\xa8cnica ideal, manejable, barata i propensa a reflectir els gustos burgesos.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nL'obra pertany a l'estil dels primitius flamencs. L'escola flamenca de pintura va ser una de les m\xc3\xa9s importants del m\xc3\xb3n en un per\xc3\xadode que es perllonga des del segle XV fins al segle XVIII. Per distingir aquest primer per\xc3\xadode, el del segle XV, es fa servir la denominaci\xc3\xb3 d'\xc2\xabEscola dels Primitius Flamencs\xc2\xbb. Aquesta escola solia pintar quadres de tem\xc3\xa0tica religiosa per\xc3\xb2 que desenvolupaven com a escenes costumistes, encara que tamb\xc3\xa9 van tractar el retrat i el paisatge. Utilitzaven la t\xc3\xa8cnica a l'oli i el seu estil es caracteritzava per la minuciositat, el detall en la reproducci\xc3\xb3 d'objectes, el naturalisme i l'amor al paisatge. Entre els artistes m\xc3\xa9s importants d'aquesta escola, a m\xc3\xa9s de Jan van Eyck, destaquen Roger van der Weyden i El Bosc. A Catalunya, un deixeble seu, Llu\xc3\xads Dalmau, va realitzar la Mare de D\xc3\xa9u dels Consellers amb un estil molt semblant al del mestre._NEWLINE_Aquesta obra va ser feta amb la t\xc3\xa8cnica de la pintura a l'oli. Vasari havia atribu\xc3\xaft el descobriment d'aquesta t\xc3\xa8cnica a Jan van Eyck, tot i que posteriorment ha quedat demostrat que no va ser aix\xc3\xad, ja que l'\xc3\xbas de l'oli com a vehicle dels pigments ja es detecta en obres pict\xc3\xb2riques del segle XIII. El que s\xc3\xad que \xc3\xa9s destacable \xc3\xa9s el fet que van Eyck transform\xc3\xa9s aquesta t\xc3\xa8cnica en un procediment d'una elevada perfecci\xc3\xb3; emprava oli de llinosa amb altres dissolvents i vernissos i, aplicat en veladures, aconseguia l'assecament de les capes i facilitava les correccions.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'escena descriu la Mare de D\xc3\xa9u, coronada per un \xc3\xa0ngel, mig girada cap a l'observador mentre presenta el Nen Jes\xc3\xbas al canceller Rolin. L'escena s'enquadra en una espaiosa estan\xc3\xa7a d'estil itali\xc3\xa0 amb una galeria ricament decorada amb columnes i baixos relleus. L'ambientaci\xc3\xb3 ben podria ser la resid\xc3\xa8ncia de Rolin. Al fons hi ha un paisatge amb un riu i un pont que uneix les dues parts d'una ciutat que l'envolta.\n_START_SECTION_\nPaisatge de fons\n_START_PARAGRAPH_\nOcupant la meitat superior central del quadre s'ubica el paisatge exterior, amb un marcat contrast entre la seva forta llum del sol i la m\xc3\xa9s fosca i \xc3\xadntima de l'interior. Inspirat en la vall del riu Mosa, amb una ciutat a la seva riba que s'ha volgut creure que era Autun a la Borgonya, el poble de Rolin. Amb tot, els historiadors l'han identificat com Li\xc3\xb3, Maastricht, Lieja o Praga._NEWLINE_La ra\xc3\xb3 rau, com afirmava Durer, en el fet que Van Eyck havia recollit \xc2\xabtots els detalls de les m\xc3\xbaltiples imatges que havia vist, sense necessitat de rec\xc3\xb3rrer a models individuals\xc2\xbb._NEWLINE_Hi apareixen amb total detall una \xc3\xa0mplia gamma de palaus, esgl\xc3\xa9sies, una illa, un pont elevat, turons i camps, amb una llum uniforme._NEWLINE_Es d\xc3\xb3na a la imatge un sentit molt real de la profunditat, accentuat per la llum brillant a l'horitz\xc3\xb3, amb una calima que cobreix una serralada distant. Com en moltes pintures flamenques, l'esglaonat de turons i muntanyes es mostra molt m\xc3\xa9s gran que en la realitat, per a crear un efecte m\xc3\xa9s dram\xc3\xa0tic._NEWLINE_El paisatge cont\xc3\xa9 un seguit d'elements simb\xc3\xb2lics: el sol banya tot l'espai amb una llum suau del color rosa de l'albada. La lluna \xc3\xa9s amb prou feines visible, a l'esquerra de la imatge. Aquests elements c\xc3\xb2smics - juntament amb el riu, les muntanyes i la ciutat - s'esmenten a la lit\xc3\xbargia de matines._NEWLINE_El paisatge, dividit pel flux de meandres del riu, reflecteix l'oposici\xc3\xb3 establerta entre les figures de Nicolau Rolin i la Mare de D\xc3\xa9u amb el Nen, en el primer pla de la composici\xc3\xb3._NEWLINE_Al marge dret del riu, en l'espai de la Mare de D\xc3\xa9u, es representa el m\xc3\xb3n celestial amb esgl\xc3\xa9sies i torres i, entre elles, l'absis d'una gran catedral g\xc3\xb2tica, amb capelles radials. Una ciutat celestial envoltada per un mur. A l'esquerra, darrere del canceller, una ciutat amb edificis profans al voltant d'una esgl\xc3\xa9sia i un claustre. M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la ciutat, les vinyes cobreixen les vessants, possiblement en refer\xc3\xa8ncia a les extenses propietats de Nicolau Rolin._NEWLINE_El riu divideix els dos mons, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 els uneix. Es poden veure vaixells plens de passatgers creuar l'aigua. S'observa una illa en el centre amb una torre fortificada i alts edificis envoltats d'arbres._NEWLINE_El m\xc3\xa9s significatiu \xc3\xa9s un pont que uneix les dues ribes amb set arcs, una torre de pla\xc3\xa7a fortificada i un pont llevad\xc3\xads de fusta. Una multitud de persones creuen a peu i a cavall. Una creu a l'arc central representa el sacrifici de Crist, formant un pont entre el m\xc3\xb3n terrenal del pecat i el m\xc3\xb3n celestial del parad\xc3\xads._NEWLINE_La creu tamb\xc3\xa9 pot referir-se al Tractat d'Arras, signat el 21 de setembre de 1435, que va ser elaborat per Nicolau Rolin i ratificat pel duc de Borgonya, Felip el Bo, per celebrar la seva reconciliaci\xc3\xb3 amb el rei franc\xc3\xa8s Carles VII. Per commemorar-ho es va instal\xc2\xb7lar una creu en un pont sobre el Sena a Montereau, en el lloc on havia estat assassinat el pare de Felip, dit \xc2\xabJoan sense Por\xc2\xbb, el 1419.\n_START_SECTION_\nLa galeria i l'estan\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nLa galeria s'obre al m\xc3\xb3n exterior a trav\xc3\xa9s d'una arcada triple, una refer\xc3\xa8ncia expl\xc3\xadcita a la Trinitat. L'espai queda lateralment tancat per una altra s\xc3\xa8rie de columnes que condueixen a les zones que s'entreveuen a esquerra i dreta de l'escena. L'arquitectura \xc3\xa9s de marcat estil rom\xc3\xa0nic per indicar una relaci\xc3\xb3 amb l'Antic Testament._NEWLINE_La majoria dels capitells de les columnes estan tallades amb motius decoratius: traceria, escenes b\xc3\xadbliques i petits animals. A l'esquerra, just sobre el cap de Rolin, destaquen les escultures que il\xc2\xb7lustren el G\xc3\xa8nesi, primer llibre de l'Antic Testament: l'expulsi\xc3\xb3 d'Adam i Eva del Parad\xc3\xads, l'assassinat d'Abel a mans del seu germ\xc3\xa0 Ca\xc3\xadn, l'embarcament de l'Arca de No\xc3\xa8, i l'embriaguesa de No\xc3\xa8 despr\xc3\xa9s del diluvi. Les escenes resumeixen la hist\xc3\xb2ria de la caiguda en desgr\xc3\xa0cia de la humanitat a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del pecat original._NEWLINE_El paviment de rajoles escacat compta amb un disseny d'estrelles de vuit puntes, refor\xc3\xa7ant les l\xc3\xadnies de fuga de la perspectiva, que tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n visibles a les columnes a banda i banda de l'escena. Les l\xc3\xadnies, per\xc3\xb2, no arriben a un punt de fuga \xc3\xbanic, sin\xc3\xb3 a una \xc2\xabzona de fuga\xc2\xbb._NEWLINE_La il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 interior \xc3\xa9s complexa i prov\xc3\xa9 de diverses fonts, t\xc3\xadpic de van Eyck, amb llum que ve del p\xc3\xb2rtic central i de les finestres laterals. Els personatges estan il\xc2\xb7luminats per una font de llum invisible, que prov\xc3\xa9 del costat dret de la imatge, coincidint amb la llum natural de la finestra que hi havia a la capella on estava penjat originalment el quadre._NEWLINE_Com en altres obres de Van Eyck, la descripci\xc3\xb3 de l'espai no \xc3\xa9s tan simple com sembla. La comparaci\xc3\xb3 de les rajoles del pis amb altres elements mostra que els personatges estan nom\xc3\xa9s a uns dos metres de les columnes de la galeria, i que Rolin s'hauria d'ajupir per sortir a trav\xc3\xa9s de l'obertura. Moltes obres de Van Eyck mostren uns espais interiors molt petits, per\xc3\xb2 la descripci\xc3\xb3 transmet subtilment un sentit d'intimitat, sense sentir-se constret.\n_START_SECTION_\nEl jard\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEl petit jard\xc3\xad tancat o hortus conclusus, visible just darrere de les columnes, augmenta la sensaci\xc3\xb3 de profunditat pict\xc3\xb2rica mitjan\xc3\xa7ant la creaci\xc3\xb3 d'un punt mitj\xc3\xa0 entre els personatges a la part davantera de la imatge i el paisatge a la dist\xc3\xa0ncia._NEWLINE_A banda i banda d'un cam\xc3\xad central, els llits estan plantats amb flors tradicionalment associades a la Mare de D\xc3\xa9u: els lliris blancs que simbolitzen la puresa; la pe\xc3\xb2nia - una flor oriental - que representa el parad\xc3\xads; un roser silvestre, que simbolitza el sofriment; els iris, amb les seves fulles afilades, simbolitzen el dolor de Maria; les margarides, la seva innoc\xc3\xa8ncia. Les dues garses al mig del cam\xc3\xad poden ser una al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 a la mort._NEWLINE_Els tres paons darrere del canceller es refereixen al concepte de la vida eterna: els paons es van associar en l'antiguitat amb la llegenda de Juno, la carn de la qual resistia la decad\xc3\xa8ncia - una caracter\xc3\xadstica interpretada per Sant Agust\xc3\xad com una refer\xc3\xa8ncia a la immortalitat. Una interpretaci\xc3\xb3 alternativa podria identificar les aus com una subtil refer\xc3\xa8ncia al car\xc3\xa0cter orgull\xc3\xb3s de Nicolau Rolin._NEWLINE_M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0, dues figures masculines estan d'esquena mirant a trav\xc3\xa9s dels merlets d'una mena de muralla que simbolitza la ciutat celestial de Jerusalem com es descriu en l'Apocalipsi de Joan. S'ha especulat que poden representar van Eyck i un ajudant, seguint el patr\xc3\xb3 del seu matrimoni Arnolfini, en el qual tamb\xc3\xa9 apareix el pintor. La figura de la dreta porta un chaperon vermell similar a l'autoretrat de van Eyck que es troba a la National Gallery de Londres.\n_START_SECTION_\nPersonatges\n_START_PARAGRAPH_\nTant el conjunt arquitect\xc3\xb2nic com els personatges figuren en una composici\xc3\xb3 sim\xc3\xa8trica que enfronta el m\xc3\xb3n div\xc3\xad de la Mare de D\xc3\xa9u i el Nen amb el m\xc3\xb3n terrenal del canceller Rolin. A la part dreta, la figura de la jove Mare de D\xc3\xa9u situada de tres quarts de perfil, asseguda sobre un coix\xc3\xad de brocat amb motius florals. El coix\xc3\xad est\xc3\xa0 col\xc2\xb7locat en un seient de marbre amb incrustacions de dissenys geom\xc3\xa8trics._NEWLINE_La solemnitat de l'escena es veu refor\xc3\xa7ada per l'ampli mantell vermell de la Mare de D\xc3\xa9u, adornat amb una vora fistonada amb perles i pedres precioses. Al llarg de la vora hi ha una inscripci\xc3\xb3 brodada en or, amb texts de la lit\xc3\xbargia cristiana de matines. Les oracions se centren en la magnific\xc3\xa8ncia de la Creaci\xc3\xb3, un tema reflectit al fons i en el m\xc3\xb3n que sost\xc3\xa9 el Nen Jes\xc3\xbas, representat aqu\xc3\xad com a Crist Creador._NEWLINE_La Mare de D\xc3\xa9u \xc3\xa9s glorificada per les paraules llatines elevata i exaltata. El seu significat fa refer\xc3\xa8ncia a la posici\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u en la pintura, dins d'un palau fortificat i per sobre del paisatge que l'envolta. La seva posici\xc3\xb3 hier\xc3\xa0tica i la forma com presenta al Nen Jes\xc3\xbas, reflecteix la representaci\xc3\xb3 tradicional del Tron de la Saviesa, un esquema iconogr\xc3\xa0fic propi de l'art rom\xc3\xa0nic. Ella sembla mirar la creu que hi ha a la part superior del globus, prefigurant el patiment del seu fill a la crucifixi\xc3\xb3._NEWLINE_Un \xc3\xa0ngel susp\xc3\xa8s en l'aire sost\xc3\xa9 una corona adornada per sobre del cap de la Mare de D\xc3\xa9u, una refer\xc3\xa8ncia a la seva coronaci\xc3\xb3 a la ciutat celestial de Jerusalem. L'\xc3\xa0ngel amb ales que presenta els colors de l'arc de Sant Mart\xc3\xad simbolitza un vincle entre la Terra i el Cel, el pacte establert entre l'home i D\xc3\xa9u._NEWLINE_La figura nua del Nen Jes\xc3\xbas est\xc3\xa0 asseguda sobre una petita pe\xc3\xa7a de roba blanca, una refer\xc3\xa8ncia al seu sudari mortuori, portant a la seva m\xc3\xa0 esquerra un globus de cristall coronat per una elaborada creu d'or. El globus simbolitza el poder terrenal de Crist, la creu, el seu domini espiritual i el cristall simbolitza la virginitat de Maria._NEWLINE_El Nen Jes\xc3\xbas est\xc3\xa9n la seva m\xc3\xa0 dreta cap al canceller Rolin en un gest de benedicci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 no sembla estar mirant-lo directament. Van Eyck va alterar aquesta part de la imatge, probablement a petici\xc3\xb3 del seu patr\xc3\xb3. La reflectografia infraroja va mostrar que en una capa pr\xc3\xa8via de pintura el bra\xc3\xa7 de Jes\xc3\xbas assenyalava cap a terra._NEWLINE_El canceller, de car\xc3\xa0cter dur, transmet una seriositat i pietat ben recollida per l'artista. Porta una elegant pe\xc3\xa7a de roba amb el coll i els punys de pell; destaca que sigui de la mateixa mida que la Mare de D\xc3\xa9u, tota una novetat en la pintura g\xc3\xb2tica. \xc3\x89s interessant observar que, a difer\xc3\xa8ncia d'altres obres similars com \xc2\xabLa Mare de D\xc3\xa9u de Jan Vos\xc2\xbb o \xc2\xabLa Mare de D\xc3\xa9u del canonge Van der Paele\xc2\xbb, en aquesta no hi ha cap sant personatge entre entre la Mare de D\xc3\xa9u i el donant.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa8cnica\n_START_PARAGRAPH_\nVan Eyck va utilitzar la seva t\xc3\xa8cnica de la pintura a l'oli, alhora com un dispositiu \xc3\xb2ptic i com una eina conceptual. En una pr\xc3\xa0ctica pura, el \xc2\xabc\xc3\xa0lcul infinitesimal\xc2\xbb de van Eyck va ser possible perqu\xc3\xa8 el nou mitj\xc3\xa0 que utilitz\xc3\xa0 li va permetre combinar una gran quantitat de pinzellades, fusionant-les literalment entre si. Com a resultat, va poder investigar la relaci\xc3\xb3 entre les pinzellades petites i grans, entre altres obres, a La Mare de D\xc3\xa9u del canceller Rolin._NEWLINE_\xc3\x89s notable que van Eyck, utilitzant nom\xc3\xa9s instruments rudimentaris en combinaci\xc3\xb3 amb els coneixements que la seva t\xc3\xa8cnica li permetia, va ser capa\xc3\xa7 de crear obres d'art que reflecteixen la multiplicitat i la unitat de la natura. A la Mare de D\xc3\xa9u de Rolin, Van Eyck va utilitzar la seva t\xc3\xa8cnica al m\xc3\xa0xim per presentar una diferenciaci\xc3\xb3 microsc\xc3\xb2pica del detall i, al mateix temps, veure de prop i de lluny. En aquesta obra no es conforma a unificar diferents elements discrets en un tot, sin\xc3\xb3 que est\xc3\xa9n el seu m\xc3\xa8tode de \xc2\xabvisi\xc3\xb3 millorada\xc2\xbb per incloure una perspectiva distant. \xc3\x89s com si aquest gran observador fes servir la seva \xc2\xabtecno-artesania\xc2\xbb molt desenvolupada per escombrar amb l'ull tot el territori a la recerca de la llum reveladora.\n_START_SECTION_\nAlteracions\n_START_PARAGRAPH_\nEls reflexogrames infrarojos han revelat canvis a la capa de preparaci\xc3\xb3 per sota de la pintura. En la capa inferior, Rolin tenia una bossa gran que penjava del seu cintur\xc3\xb3; com que s'havia fet molt ric ocupant un c\xc3\xa0rrec p\xc3\xbablic, probablement s'hauria considerat que seria inadequat. El Nen estava originalment assenyalant a terra. Antigues descripcions sobre el quadre el descriuen originalment amb un marc de fusta fantasiosament pintat amb inscripcions que simulaven estar esculpides, com els dos retrats de Van Eyck que s\xc3\xb3n a Londres.\n_START_SECTION_\nIconografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa imatge sedent de la Mare de D\xc3\xa9u amb el Nen als seus genolls, que li proporciona una plataforma, es coneix com el Tron de la Saviesa, i Jan van Eyck ho havia fet servir en el \xc2\xabTr\xc3\xadptic de Dresde\xc2\xbb o en \xc2\xabLa Mare de D\xc3\xa9u del canonge Van der Paele\xc2\xbb, que elaborava el significat en al\xc2\xb7lusions complexes. El cos de la Mare de D\xc3\xa9u \xc3\xa9s comparat sovint amb un altar, en el qual Crist hi \xc3\xa9s present, com succeeix durant la missa. Aquesta pintura pot haver estat ubicada originalment a l'esquerra del lloc de Rolin, al davant de la seva capella a l'esgl\xc3\xa9sia parroquial, entre ell i l'altar. Per a Rolin, o per a un espectador de Rolin en la situaci\xc3\xb3 real i en el quadre, la Mare de D\xc3\xa9u est\xc3\xa0 pintada en la posici\xc3\xb3 de l'altar a la capella. El manuscrit il\xc2\xb7luminat que hi ha davant de Rolin est\xc3\xa0 obert en una p\xc3\xa0gina amb una \xc2\xabD\xc2\xbb inicial gran, que probablement indica \xc2\xabDomine, labia mea aperies\xc2\xbb (Senyor, obre els meus llavis), l'obertura de matines, \xc3\xa9s a dir un llibre d'hores. _NEWLINE_L'arquitectura de la galeria, com en altres pintures de Van Eyck, \xc3\xa9s d'estil rom\xc3\xa0nic ric i delicat, lluny\xc3\xa0 de l'estil g\xc3\xb2tic del moment. L'escena probablement representa alhora un edifici imaginari d'Autun, i la \xc2\xabciutat Celestial de Jerusalem\xc2\xbb; dos personatges des de dos mons, i el seu entorn combina els seus propis mons._NEWLINE_La pintura podria estar connectada amb el nomenament de 1436 de Jean, el fill de Rolin com a bisbe d'Autun; hi ha una catedral magn\xc3\xadfica al riu, del costat de la Mare de D\xc3\xa9u. Tamb\xc3\xa9, just damunt les mans de Rolin hi ha una esgl\xc3\xa9sia m\xc3\xa9s petita, potser pensada per representar una nova esgl\xc3\xa9sia dedicada a la Mare de D\xc3\xa9u, o referit a la seva pr\xc3\xb2pia esgl\xc3\xa9sia parroquial Notre-Dame-du-Ch\xc3\xa2tel que ell havia enriquit._NEWLINE_Hi apareixen tamb\xc3\xa9 una s\xc3\xa8rie d'il\xc2\xb7lustracions dels set pecats capitals emmascarats entre els detalls de la pintura. Als relleus just per sobre del cap de Rolin (com si fos una pesada corona de pedra, que contrasta amb la corona celestial de Maria, de brillants pedres precioses) es veuen d'esquerra a dreta: l'expulsi\xc3\xb3 d'Adam i Eva del Parad\xc3\xads (orgull), l'Assassinat d'Abel per Ca\xc3\xadn (enveja) i l'Embriaguesa de No\xc3\xa8 (gola). Els caps de lleons dels capitells darrere Rolin poden representar la ira, i els min\xc3\xbasculs conills aixafats entre les columnes i la base, la lux\xc3\xbaria (segons una iconografia pr\xc3\xb2pia de l'edat mitjana). Tots aquests detalls s\xc3\xb3n a la banda on est\xc3\xa0 Rolin; res similar no \xc3\xa9s visible en l'altra banda, el costat div\xc3\xad. Resten sense representaci\xc3\xb3 l'avar\xc3\xadcia i la sup\xc3\xa8rbia, llevat que potser estiguessin representats per la figura del mateix Rolin (que tenia una bossa en les capes inferiors de la pintura), i pels personatges ociosos fora de la terrassa (incloent-hi el mateix Eyck)."