b'\n_START_ARTICLE_\nGriqual\xc3\xa0ndia Occidental\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria inicial\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 aborigen de l\'\xc3\xa0rea eren els khoikhois i els san (boiximans), que eren ca\xc3\xa7adors-recol\xc2\xb7lectors o pastors. Aviat se\'ls van unir els tswana que eren agricultors, que van emigrar a la zona des del nord. Formaven la majoria de la poblaci\xc3\xb3 i aix\xc3\xad va ser en tota la hist\xc3\xb2ria de la regi\xc3\xb3 i continua fins al dia d\'avui. Tanmateix al comen\xc3\xa7ament del segle XIX l\'\xc3\xa0rea va passar a ser dominada pel potent poble griqua, qui va donar a la regi\xc3\xb3 el seu nom.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens dels griques\n_START_PARAGRAPH_\nEl griqua eren un grup nombr\xc3\xb3s de persones mestisses que es van originar en els matrimonis entre colonitzadors holandesos al Cap i els khoikhois natius. Els fills d\'aquestes unions es van convertir en una naci\xc3\xb3 semin\xc3\xb2mada de parla afrikane, h\xc3\xa0bils genets, que van emigrar fora de la Col\xc3\xb2nia del Cap i es van establir en ef\xc3\xadmers estats en la frontera de la col\xc3\xb2nia, de manera similar als cosacs russos._NEWLINE_La Companyia Holandesa de les \xc3\x8dndies Orientals (VOC) no va pretendre formar la Col\xc3\xb2nia de Cap a la punta del sud d\'\xc3\x80frica per esdevenir una entitat pol\xc3\xadtica, per\xc3\xb2 mentre m\xc3\xa9s es va expandir esdevenia m\xc3\xa9s exitosa; els seus dirigents no es van preocupar sobre fronteres. La frontera de la col\xc3\xb2nia era indeterminada i avan\xc3\xa7ava o es contreia al capritx d\'individus. Com que la VOC indubtablement es beneficiava del comer\xc3\xa7 i de la ramaderia dels trekboers, hi havia poc espai per controlar-los o donar-los suport dins la seva recerca de noves terres. L\'alta proporci\xc3\xb3 d\'homes holandesos va induir-los a agafar dones ind\xc3\xadgenes com a mullers i companyes, i van n\xc3\xa9ixer nens mestissos. Van cr\xc3\xa9ixer fins a ser un nombre considerable de poblaci\xc3\xb3 que parlava holand\xc3\xa8s i era instrumental en el desenvolupament de la col\xc3\xb2nia._NEWLINE_Aquests nens no van assolir l\'estat social o legal acordat als seus pares, majorit\xc3\xa0riament perqu\xc3\xa8 les lleis colonials van recon\xc3\xa8ixer nom\xc3\xa9s formes cristianes de matrimoni. Aquest grup va esdevenir conegut com a basters, o bastards. Els colonitzadors, en la seva resposta paramilitar a la resist\xc3\xa8ncia insurgent dels khoikhois i san, de bon grat allistaven als basters en escamots. Aix\xc3\xb2 va assegurar que els homes esdevenien especialitzats en armament lleuger, en muntar, i en t\xc3\xa0ctiques de fustigament.\n_START_SECTION_\nMigracions griques\n_START_PARAGRAPH_\nMolts reclutats per a la guerra aviat van escollir abandonar la seva societat paternal i vagar fora i viure m\xc3\xa9s a la manera les seves arrels maternes.  El flux constant resultant d\'aquests malcontents entrenats que sortien del Cap va afectar la capacitat holandesa a crear els seus escamots. Tamb\xc3\xa9 va crear grups especialitzats de bel\xc2\xb7ligerants oportunistes que van assetjar les poblacions ind\xc3\xadgenes al llarg del riu Orange. Una vegada lliures de la col\xc3\xb2nia, aquests grups es van anomenar a si mateixos els Oorlam. En particular, el grup dirigit per Klaas Afrikaner esdevingu\xc3\xa9 el m\xc3\xa9s notori. Va atreure prou atenci\xc3\xb3 de les autoritats holandeses per obligar-lo a rendir-se a la col\xc3\xb2nia i ser desterrat a l\'illa de Robben el 1761._NEWLINE_Un dels m\xc3\xa9s influents d\'aquests grups Oolam fou el grup Griqua. En el segle XIX, els griques van controlar diverses entitats pol\xc3\xadtiques que van ser governades per Kapteins (holand\xc3\xa8s per "Capit\xc3\xa0", o sigui dirigent/l\xc3\xadder) i els seus Consells, amb les seves constitucions escrites pr\xc3\xb2pies. Els griques ja parlaven l\'afrikaner abans de les seves migracions._NEWLINE_El primer Kaptein griqua fou Adam Kok I, un esclau que hi havia comprat la seva pr\xc3\xb2pia llibertat. Va dirigir el seu poble cap al nord de l\'interior de la Col\xc3\xb2nia del Cap. Probablement a causa de discriminaci\xc3\xb3 en contra els, altre cop van emigrar encara m\xc3\xa9s al nord, fora del Cap, a prop del riu Orange,  just a l\'oest de l\'Estat Lliure d\'Orange, en les faldilles del sud del Transvaal en \xc3\xa0rees controlades pr\xc3\xa8viament pels san i els tswanes, que es va anomenar llavors Griqual\xc3\xa0ndia [m\xc3\xa9s tard Occidental]  i  va estar centrat en la capital "Klaarwater", m\xc3\xa9s tard va rebatejar Griekwastad ("Griquatown").\n_START_SECTION_\nDinastia Waterboer i Griqual\xc3\xa0ndia Occidental\n_START_PARAGRAPH_\nMentre molts del griques es van establir all\xc3\xad, molts altres van restar n\xc3\xb2mades, i la gent d\'Adam Kok  no va tardar a dividir-se en diverses nacions semin\xc3\xb2mades. Despr\xc3\xa9s d\'un significatiu cisma,  una part de la naci\xc3\xb3 griqua va emigrar cap al sud-est sota el lideratge d\'Adam Kok III, fill d\'Adam Kok II (els del sud-est m\xc3\xa9s tard van fundar Philippolis i Griqual\xc3\xa0ndia Oriental._NEWLINE_En l\'\xc3\xa0rea original, que va acabar sent anomenada Griqual\xc3\xa0ndia Occidental, Andries Waterboer va agafar el control i  va fundar la potent dinastia Waterboer.  Els kapteins Waterboer van governar la regi\xc3\xb3 fins a l\'aflu\xc3\xa8ncia dels europeus que van arribar quan es van descobrir diamants, i amb menors influ\xc3\xa8ncia, tamb\xc3\xa9 despr\xc3\xa9s. Fins a 1834, la Col\xc3\xb2nia del Cap va recon\xc3\xa8ixer els drets de Waterboer a la seva terra i gent. Va signar un tractat amb ell per assegurar pagament per l\'\xc3\xbas de la terra per explotacions mineres.  En les dues Griqual\xc3\xa0ndies, la de l\'est i la de l\'oest, els griques eren demogr\xc3\xa0ficament superats per les \xc3\xa8tnies bantus preexistents i, en algunes \xc3\xa0rees, fins i tot per colons europeus, i per aix\xc3\xb2 les dues Griqual\xc3\xa0ndies nom\xc3\xa9s van  mantenir la  seva identitat griqua a trav\xc3\xa9s d\'un control pol\xc3\xadtic.\n_START_SECTION_\nCamps de diamants i disputes de terra\n_START_PARAGRAPH_\nEn els anys 1870-1871 un gran nombre de miners es va despla\xc3\xa7ar a Griqual\xc3\xa0ndia Occidental i es va establir als camps de diamants a prop de l\'encreuament dels rius  Vaal i Orange. Aix\xc3\xb2 era terra a trav\xc3\xa9s de la qual els griques s\'havien mogut  regularment amb els seus ramats i estava a m\xc3\xa9s situada en la part que reclamaven tant el cap griqua Nicholas Waterboer i els b\xc3\xb2ers de l\'Estat Lliure d\'Orange. _NEWLINE_El 1870, el president del Transvaal Marthinus Wessel Pretorius va declarar els camps de diamant com propietat b\xc3\xb2er i va establir un govern provisional sobre els camps de diamant. L\'administraci\xc3\xb3 d\'aquest govern no fou satisfact\xc3\xb2ria ni pels b\xc3\xb2ers, ni pels diggers (miners), ni pels griques ni pels ind\xc3\xadgenes tswana i altres. La tensi\xc3\xb3 va cr\xc3\xa9ixer r\xc3\xa0pidament entre les parts fins que un antic mariner brit\xc3\xa0nic, Stafford Parker,  va organitzar una part dels diggers per expulsar de l\'\xc3\xa0rea els oficials del Transvaal.\n_START_SECTION_\nRep\xc3\xbablica dels Miners (1870-71)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 30 de juliol de 1870 a la poblaci\xc3\xb3 de Klipdrift,  Stafford Parker va declarar la rep\xc3\xbablica independent de Klipdrift (tamb\xc3\xa9 coneguda com la rep\xc3\xbablica dels miners [Digger\'s Republic], la Rep\xc3\xbablica Lliure [Free Republic], la rep\xc3\xbablica d\'Adamanta o la Rep\xc3\xbablica de Griqual\xc3\xa0ndia de l\'Oest) i fou tamb\xc3\xa9 escollit  President. Klipdrift fou rebatejada poc despr\xc3\xa9s "Parkerton"  del nom del nou president, que va comen\xc3\xa7ar per recollir impostos (sovint a punta de pistola). Faccions de la Rep\xc3\xbablica van implorar a l\'Imperi brit\xc3\xa0nic que impos\xc3\xa9s la seva autoritat i annexion\xc3\xa9s el territori. _NEWLINE_El desembre del mateix any aproximadament 10 000 colons brit\xc3\xa0nics van establir la seva resid\xc3\xa8ncia a la nova rep\xc3\xbablica. La rep\xc3\xbablica va estendr\xc3\xa9s fins al riu Vaal, per\xc3\xb2 va existir per un temps extremadament curt. Durant l\'any seg\xc3\xbcent, una for\xc3\xa7a b\xc3\xb2er va intentar sense \xc3\xa8xit recuperar el territori a trav\xc3\xa9s de negociacions. El governador brit\xc3\xa0nic del Cap Sir Henry Barkly va ser sol\xc2\xb7licitat com a mediador. Barkly va nomenar el Comit\xc3\xa9 Keate per escoltar les evid\xc3\xa8ncies de dret de les dues parts, i en el fam\xc3\xb3s "Premi Keate", va dictaminar contra les rep\xc3\xbabliques b\xc3\xb2ers i a favor de Nicholas Waterboer.\n_START_SECTION_\nGovern directe colonial brit\xc3\xa0nic (1871-1880)\n_START_PARAGRAPH_\nA aquesta conjuntura, Waterboer va oferir col\xc2\xb7locar el territori sota l\'administraci\xc3\xb3 de la  reina Vict\xc3\xb2ria. _NEWLINE_L\'oferta va ser acceptada, i el 27 d\'octubre de 1871 el districte, juntament amb algun territori adjacent al qual el Transvaal reivindicava, va ser proclamat territori brit\xc3\xa0nic sota el nom de col\xc3\xb2nia de Grigual\xc3\xa0ndia Occidental.\n_START_SECTION_\nDisputes territorials posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nLes disputes territorials van continuar, fins i tot despr\xc3\xa9s de l\'annexi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica. Quan l\'annexi\xc3\xb3 ja havia tingut lloc, un partit del volksraad de l\'Estat Lliute d\'Orange  Estatal va proposar d\'anar a la guerra amb Gran Bretanya per\xc3\xb2 els consells m\xc3\xa9s assenyats del President del pa\xc3\xads van prevaler. L\'Estat Lliure d\'Orange, tanmateix, no va abandonar les seves reclamacions, creient que els camps de diamant eren el mitj\xc3\xa0 de restaurar el cr\xc3\xa8dit i la prosperitat de l\'Estat Lliure. En fet real era que Griqual\xc3\xa0ndia Occidental no era financerament viable, i tenia un deute p\xc3\xbablic enorme. L\'assumpte va continuar per un temps considerable i va provocar una tensi\xc3\xb3 immensa a l\'\xc3\x80frica del sud. _NEWLINE_Enfront de les reclamacions de l\'Estat Lliure d\'Orange i de les autoritats griques, el 1875 es va establir la Griqualand West Land Court  (Tribunal de la Terra de Griqual\xc3\xa0ndia Occidental)  sota Justice Andries Stockenstr\xc3\xb6m. _NEWLINE_Les reclamacions  de Waterboer  reclamacions sobre els camps de diamant, presentades de manera persistent pel seu agent David Arnot, van estar basades en el tractat concl\xc3\xb2s pel seu pare amb els brit\xc3\xa0nics el 1834 i en diversos arranjaments amb el cap Kok; l\'Estat Lliure d\'Orange va basar la seva reclamaci\xc3\xb3 en la seva compra a l\'Adam Kok  dels drets sobirans i en la llarga ocupaci\xc3\xb3. La difer\xc3\xa8ncia entre la propietat i la sobirania va ser confosa o es va ignorar. Que Waterboer no va exercir cap autoritat en el territori disputat va ser adm\xc3\xa8s. _NEWLINE_En un descobriment crucial Stockenstr\xc3\xb6m va dictaminar que, mentre els griques eren n\xc3\xb2mades, els caps griqua  (els "capitans")  governaven sobre un poble per\xc3\xb2 no sobre un territori fix. Els poble griqua a m\xc3\xa9s havia arribat a aquesta part d\'\xc3\x80frica del sud feia poc m\xc3\xa9s de 50 anys, a comen\xc3\xa7ament del segle XIX. Els capitans griqua per tant  no tenien autom\xc3\xa0ticament dret de posseir i desenvolupar tota  la terra a trav\xc3\xa9s de la qual es movien, sin\xc3\xb3 nom\xc3\xa9s aquelles \xc3\xa0rees en les quals s\'establien. En altres \xc3\xa0rees podrien continuar movent-se a trav\xc3\xa9s per\xc3\xb2 no comportava t\xc3\xadtol autom\xc3\xa0tic de propietat i desenvolupament. Aix\xc3\xb2 va tenir com a resultat la denegaci\xc3\xb3 de molts dels t\xc3\xadtols de propietat emesos pel potent capit\xc3\xa0 griqua Nicolaas Waterboer, fore de les seves \xc3\xa0rees nuclears al voltant de Griquatown i Alb\xc3\xa0nia. Tamb\xc3\xa9 va fallar de fet en favor de l\'Estat Lliure d\'Orange. _NEWLINE_Va seguir un furor, amb accusacions que Stockenstr\xc3\xb6m era esbiaixat i tenia simp\xc3\xa0ties cap al President de l\'Estat Lliure d\'Orange Johannes Brand._NEWLINE_Una forma de soluci\xc3\xb3 finalment va venir aproximadament el juliol de 1876, quan Henry Herbert, 4t earl de Carnarvon, en aquell temps secretari d\'estat per les col\xc3\xb2nies, va  garantir el pagament a l\'Estat Lliure en plena satisfacci\xc3\xb3 de totes les  reclamacions que consideri pot tenir sobre Griqual\xc3\xa0ndia Occidental."_NEWLINE_En opini\xc3\xb3 del Dr. Theal, que va escriure la hist\xc3\xb2ria de les rep\xc3\xbabliques b\xc3\xb2ers i ha estat un defensor ferm dels b\xc3\xb2ers, l\'annexi\xc3\xb3 de Griqual\xc3\xa0ndia Occidental era probablement una cosa que interessava a l\'Estat Lliure d\'Orange. No hi havia cap alternativa a la sobirania brit\xc3\xa0nica altra que una rep\xc3\xbablica independent de la zona diamant\xc3\xadfera.  En aquest temps, en gran part per causa de la lluita esgotadora amb el basutos, els estats lliures b\xc3\xb2ers, com el ve\xc3\xad Transvaal, havien anat a la deriva en mat\xc3\xa8ria financera. Una moneda de paper havia estat institu\xc3\xafda i els bitllets, coneguts com a "bluebacks", aviat van caure a menys de mig del seu valor nominal. El comer\xc3\xa7 era en gran part fet amb bescanvis, i hi va haver molts casos de bancarrota a l\'estat. Per\xc3\xb2 l\'annexi\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica el 1877 va salvar el Transvaal de la bancarrota, va causar l\'aflu\xc3\xa8ncia de brit\xc3\xa0nics i altres immigrants als camps de diamant, en els primers anys de 1870, i va restaurar el cr\xc3\xa8dit p\xc3\xbablic i la prosperitat individual dels b\xc3\xb2ers de l\'Estat Lliure. Els camps de diamant van oferir garanties a un mercat preparat per estocs de productes agr\xc3\xadcoles. Els diners van fluir a les butxaques dels pagesos. El cr\xc3\xa8dit p\xc3\xbablic va ser restaurat. Els "Bluebacks" van recuperar el valor, i va ser reposats i redimits pel govern. Mines valuoses de diamants forren tamb\xc3\xa9 descobertes dins de l\'Estat Lliure d\'Orange, del qual el de Jagersfontein era el m\xc3\xa9s ric. Capital procedent de Kimberley i Londres aviat va proporcionar el que calia per explotar-los.\n_START_SECTION_\nPressi\xc3\xb3 en la Col\xc3\xb2nia del Cap per annexionar el territori\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s d\'annexionar Griqual\xc3\xa0ndia Occidental els brit\xc3\xa0nics inicialment vam intentar incorporar-lo a la Col\xc3\xb2nia de Cap, i van fer una pressi\xc3\xb3 significativa al Govern del Cap per annexionar-lo. Tanmateix el nou Primer ministre del Cap, John Molteno, va  rebutjar, citant el deute p\xc3\xbablic enorme del territori, aix\xc3\xad com objeccions relatives als percentatges d\'ind\xc3\xadgenes i altres comunitats establertes a Griqual\xc3\xa0ndia. _NEWLINE_Arran de la negativa del Cap, Griqual\xc3\xa0ndia Occidental va ser declarada una col\xc3\xb2nia de la corona separada sota govern brit\xc3\xa0nic directe. El control local continuava passant cada cop m\xc3\xa9s dels kaptijns griqua a les mans dels miners "diggers" de la comunitat dels camps de diamant. La perspectiva d\'una completa p\xc3\xa8rdua de poder dins una "Rep\xc3\xbablica del Camps del Diamant" esdevenia una preocupaci\xc3\xb3 significativa dels restants griques._NEWLINE_Sota pressi\xc3\xb3, l\'atacat dirigent griqua  Nicolaas Waterboer va enviar una petici\xc3\xb3 formal al Govern del Cap per demanar la incorporaci\xc3\xb3; una petici\xc3\xb3 que va coincidir amb la pressi\xc3\xb3 renovada sobre el Govern de Cap per acceptar la uni\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nUni\xc3\xb3 amb la Col\xc3\xb2nia del Cap (1880)\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la presentaci\xc3\xb3 de la petici\xc3\xb3 de Nicholas Waterboer per la uni\xc3\xb3 amb la Col\xc3\xb2nia de Cap, va comen\xc3\xa7ar un acalorat debat sobre si Griqual\xc3\xa0ndia Occidental hauria de ser unit al Cap en una confederaci\xc3\xb3, o si hauria de ser annexionat a la Col\xc3\xb2nia de Cap en una uni\xc3\xb3 total. La primera opci\xc3\xb3 va tenir el suport de Lord Carnarvon i de l\'Oficina Colonial brit\xc3\xa0nica de Londres - com a primer pas per portar tota l\'\xc3\x80frica del sud a una confederaci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica reglada. _NEWLINE_La segona opci\xc3\xb3 va ser la preferida pel Parlament de Cap, particularment pel seu primer ministre John Molteno, home de forta voluntat, qui inicialment s\'havia oposat a qualsevol forma d\'uni\xc3\xb3 amb l\'inestable i fortament endeutat territori, i demanava ara de Gran Bretanya que la poblaci\xc3\xb3 local seria consultada en el proc\xc3\xa9s. Sospit\xc3\xb3s d\'acollir motius brit\xc3\xa0nics, el 1876 va viatjar a Londres com a plenipotenciari per defensar el cas que la uni\xc3\xb3 era la manera viable \xc3\xbanica en qu\xc3\xa8 el Cap podria administrar el territori dividit i subdesenvolupat, i que una confederaci\xc3\xb3 desequilibrada tampoc seria econ\xc3\xb2micament viable, ni pol\xc3\xadticament estable. En curt, Griqual\xc3\xa0ndia Occidental havia de ser unida al Cap o totalment independent d\'aquest. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'arribar a un acord amb el Govern de Home, i de rebre garanties que les objeccions locals havien estat apaivagades, va fer aprovar la Griqualand West Annexation Act el 27 de juliol de 1877._NEWLINE_La llei especificava que Griqual\xc3\xa0ndia Occidental tindria el dret d\'elegir quatre representants al parlament del Cap, dos per Kimberley i dos per la regi\xc3\xb3 de  Barkly West. Aquest n\xc3\xbamero va ser doblat el 1882 (Act 39 de 1882). El Govern del Cap tamb\xc3\xa9 va aplicar el seu sistema no racial anomenat  Cape Qualified Franchise. Aix\xc3\xb2 va significar que tots els homes  residents podrien qualificar pel vot, amb les qualificacions de propietat per sufragi aplicades igualment, malgrat la ra\xc3\xa7a. Aix\xc3\xb2 va ser benvingut pels griques, per\xc3\xb2 refusat pels recentment arribats miners "diggers" dels camps de diamant de Kimberley. En l\'aspecte judicial, el fiscal-general griqua va informar el Tribunal Suprem del Cap,  que tindria jurisdicci\xc3\xb3 concurrent amb el Tribunal suprem de Griqual\xc3\xa0ndia Occidental en el territori._NEWLINE_La implementaci\xc3\xb3 de la llei es va fer el 18 octubre 1880, quan Griqual\xc3\xa0ndia occidental fou formalment unida amb la Col\xc3\xb2nia del Cap,  seguida poc despr\xc3\xa9s per Griqual\xc3\xa0ndia Oriental.\n_START_SECTION_\nActual\n_START_PARAGRAPH_\nAvui els basters \xc3\xa9s un grup \xc3\xa8tnic separat d\'origen mixt semblant que viu al sud i centre de Nam\xc3\xadbia, a la prov\xc3\xadncia de Nothern Cape a Campbell i Griquatown, a l\'hist\xc3\xb2ric territori de Griqual\xc3\xa0ndia Occidental i a la prov\xc3\xadncia de Western Cape (al voltant del petit poble griqua de le Fleur a Kranshoek); i a Kokstad._NEWLINE_El total de la poblaci\xc3\xb3 griqua \xc3\xa9s desconegut. Les persones van ser submergides per un nombre de factors, sent el m\xc3\xa9s  important les pol\xc3\xadtiques racistes de l\'era de l\'apartheid, durant el qual molts griqua van agafar en el mantell de "coloured"  en t\xc3\xa9mer que com a griques es podrien col\xc2\xb7locar a un nivell m\xc3\xa9s baix que els Africans, mentre alguns d\'aquests es declaraven griques pensat que estarien a la part alta dels negres._NEWLINE_L\'evid\xc3\xa8ncia gen\xc3\xa8tica indica que la majoria dels moderns griques descendeix d\'avantpassats europeus, khoikhoi i tswana, amb un percentatge petit d\'ancestres khoi (boiximans).'