b'\n_START_ARTICLE_\nTrinitat Catas\xc3\xbas i Catas\xc3\xbas\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill d\'un "americano" que torn\xc3\xa0 a Sitges per dedicar-se a la ind\xc3\xbastria i a la vitivinicultura. Despr\xc3\xa9s d\'obtenir als escolapis de Vilanova i la Geltr\xc3\xba el batxillerat en l\'any 1904, an\xc3\xa0 a Madrid per fer la carrera d\'enginyer agr\xc3\xb2nom, que acab\xc3\xa0 el 1914 com un dels quatre millors alumnes de la seva promoci\xc3\xb3 (i amb l\'atorgament d\'una beca d\'ampliaci\xc3\xb3 d\'estudis a l\'estranger). La seva primera feina va ser a l\'estaci\xc3\xb3 enol\xc3\xb2gica de Reus, d\'on pass\xc3\xa0 a Girona per ser cap del Servei Agron\xc3\xb2mic Provincial (1918-1925). De Girona marx\xc3\xa0 a Barcelona, nomenat enginyer agregat a la Secci\xc3\xb3 Agron\xc3\xb2mica, fins al 1926, quan l\'encomanaren la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de l\'estaci\xc3\xb3 agropecu\xc3\xa0ria de Vic. Nom\xc3\xa9s un any despr\xc3\xa9s ja era professor de la Universitat Industrial de Barcelona. El 1929 obtingu\xc3\xa9 el c\xc3\xa0rrec de director dels Serveis Agr\xc3\xadcoles de la Diputaci\xc3\xb3, i quan es cre\xc3\xa0 el "Consell d\'Agricultura, Ramaderia i Boscos" el 1931 s\'hi incorpor\xc3\xa0 com a membre. En fer-se la Cambra Agr\xc3\xadcola de Barcelona al novembre del 1934 en fou escollit membre de la directiva , i a l\'abril del 1935 (o del 1933, segons altres fonts) fou nomenat enginyer en cap i president de la Secci\xc3\xb3 Agron\xc3\xb2mica de la prov\xc3\xadncia de Barcelona, post que mantingu\xc3\xa9 fins a la guerra._NEWLINE_En la seva esfera personal, mentrestant, destacava com a poeta i escriptor. La seva primera col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 a l\'Eco de Sitges aparegu\xc3\xa9 el 1903, quan tenia setze anys. El seu primer recull de poemes, De l\'hort i de la costa, \xc3\xa9s public\xc3\xa0 el 1915, en ocasi\xc3\xb3 del seu casament amb T\xc3\xbalia Mas i Carreras, filla d\'Arcadi Mas i Fondevila; l\'edici\xc3\xb3 de l\'obra fou un present de noces d\'un grup d\'amics. M\xc3\xa9s endavant, tres altres reculls po\xc3\xa8tics seus veieren la llum en la seva vila natal, a banda de moltes col\xc2\xb7laboracions en revistes d\'arreu (Joventut, El Eco de Sitges, P\xc3\xa8l & Ploma, La Revista, L\'Almanac de la Revista, L\'Almanac de la poesia, La Cantonada, L\'Amic de les Arts, La Gaseta de Sitges)._NEWLINE_Escriptor d\'estil noucentista, per\xc3\xb2 amb trets propis i singulars, la seva obra mostra unes constants: l\'arrelament al paisatge sitget\xc3\xa0, agr\xc3\xadcola i mariner, el pas de les estacions i la successi\xc3\xb3 dels mesos, amb la celebraci\xc3\xb3 de la tardor i de la verema, i una combinaci\xc3\xb3 de versos culte i poesia popular.\n_START_SECTION_\nActivitat sitgetana\n_START_PARAGRAPH_\nCatas\xc3\xbas destac\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 per la seva vinculaci\xc3\xb3 amb diverses activitats del Sitges de la seva \xc3\xa8poca. Va ser regidor de l\'ajuntament de Sitges en els per\xc3\xadodes 1887-1891 i 1902-1905, i fiscal municipal entre 1893 i 1901. Tamb\xc3\xa9 va ser secretari del jurat de la "Festa de l\'Arbre Fruiter" del 1907, i amb Miquel Utrillo public\xc3\xa0 el 1914 l\'\xc3\xbanic n\xc3\xbamero de la revista La Cantonada. L\'any 1916, un article seu propici\xc3\xa0 que el consistori que presidia Sim\xc3\xb3 Llaurad\xc3\xb3 erig\xc3\xads al passeig mar\xc3\xadtim el monument al doctor Gaiet\xc3\xa0 Benapr\xc3\xa8s. Fou membre de la "Comissi\xc3\xb3 d\'Atracci\xc3\xb3 de Forasters" (1916), un dels jurats de la "Festa de la poesia" (que atorg\xc3\xa0 la Flor natural a Carner el 1918) i de la "III Exposici\xc3\xb3 Internacional de Clavells" (1920), i el 1932 va ser membre del patronat del Cau Ferrat. Vinculat al Retiro, d\'on en va ser president entre 1918 i 1920, escrigu\xc3\xa9 nombroses caramelles, que musicaren -entre altres- els mestres Torrents i Pallar\xc3\xa8s._NEWLINE_Durant la guerra civil fou objecte de persecucions i hagu\xc3\xa9 d\'abandonar la feina i refugiar-se a Seva. Acabada la contesa, es reintegr\xc3\xa0 al seu antic c\xc3\xa0rrec de cap del Servei Agron\xc3\xb2mic de Barcelona; amb la salut molt minvada per\xc3\xb2, exerc\xc3\xad la feina poc temps, donat que el 1939 mateix fou rellevat pel tamb\xc3\xa9 sitget\xc3\xa0 Antoni Almirall; mor\xc3\xad al maig del 1940. Als deu anys del seu trasp\xc3\xa0s se li va tributar un homenatge a la que havia estat la seva societat, el "Retiro", i el 1960, l\'ajuntament de Sitges don\xc3\xa0 el seu nom a un carrer del barri del Vinyet. Per\xc3\xb2 l\'homenatge m\xc3\xa9s important fou possiblement la instituci\xc3\xb3 del Premi Trinitat Catas\xc3\xbas, atorgat per primera vegada el 1976, i que recompensa persones o entitats vinculades a Sitges que s\'hagin distingit pel seu treball i esfor\xc3\xa7 desinteressat envers la Vila. L\'any 2006 s\'inaugur\xc3\xa0 l\'escultura \'La noia de la malvasia\', als jardins de la Fragata, amb una inscripci\xc3\xb3 de Trinitat Catas\xc3\xbas que recorda als sitgetans que van treballar en la collita de la malvasia. L\'any 2008, i en el marc de la "II Festa de la poesia a Sitges", el Retiro fa dedicar-li una nova exposici\xc3\xb3-homenatge.\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7laboracions en revistes i antologies\n_START_PARAGRAPH_\nTrinitat Catas\xc3\xbas col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 en les diverses revistes sitgetanes de la seva \xc3\xa8poca: Des del 1903, a L\'Eco de Sitges. Tamb\xc3\xa9 apareixen poesies i articles seus al Baluard de Sitges, La Gaseta de Sitges, La Punta, Monitor i L\'Amic de les Arts. _NEWLINE_Fora de la seva vila, la seva firma tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s present a Joventut, El Poble Catal\xc3\xa0, P\xc3\xa8l & Ploma, La Revista, La Nova Revista, Quaderns d\'Estudi, Viticultura i Enologia, La Veu del Camp de Reus, L\'Avi Munn\xc3\xa9 de Sant Feliu de Gu\xc3\xadxols i Themis de Vilanova i la Geltr\xc3\xba.'