b'\n_START_ARTICLE_\nJosep Vilarasau Salat\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa estudiar al Col\xc2\xb7legi La Salle Bonanova, de Barcelona, on va ser company de classe de Ricard Fornesa i Rib\xc3\xb3, qui ser\xc3\xa0 el seu successor en la presid\xc3\xa8ncia de La Caixa d\xc3\xa8cades despr\xc3\xa9s._NEWLINE_Doctor enginyer industrial, Llicenciat en Ci\xc3\xa8ncies Econ\xc3\xb2miques i Empresarials, Postgrau en la Universitat de Manchester. Va ser professor d\'Economia a l\'Escola Superior d\'Enginyers Industrials de la Universitat Polit\xc3\xa8cnica de Madrid (1962-1972). Doctor honoris causa per la Universitat d\'Indiana._NEWLINE_El seu primer treball, despr\xc3\xa9s d\'obtenir el t\xc3\xadtol d\'Enginyer Industrial, fou ajudant en un despatx d\'auditoria de comptes, repassant la comptabilitat d\'"Autonacional, SA.", fabricant del fam\xc3\xb3s Bisc\xc3\xbater._NEWLINE_La seva dona \xc3\xa9s Lola Mitjans Perell\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTecn\xc3\xb2crata del R\xc3\xa8gim\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1958 obt\xc3\xa9 pla\xc3\xa7a, per oposici\xc3\xb3, en el "cos d\'enginyers del Ministeri d\'Hisenda". La seva primera destinaci\xc3\xb3 va ser Lugo, on el seu m\xc3\xa8tode de treball tamb\xc3\xa9 ens mostra el seu car\xc3\xa0cter: Per inspeccionar la ind\xc3\xbastria del cal\xc3\xa7at, en comptes d\'acudir als fabricants de cal\xc3\xa7at, va inspeccionar la ind\xc3\xbastria del cartr\xc3\xb3 per a caixes de sabates i als seus clients._NEWLINE_A la fi dels anys 60, i fins a l\'inici de la Transici\xc3\xb3, ho trobem en la cuina econ\xc3\xb2mica i financera del R\xc3\xa8gim: En 1966 \xc3\xa9s nomenat Director General Adjunt de la Companyia Telef\xc3\xb2nica Nacional d\'Espanya pel llavors president Federico Silva Mu\xc3\xb1oz. Al novembre de 1969 \xc3\xa9s nomenat Director General del Tresor i Pressupostos, del Ministeri d\'Hisenda, quan Alberto Monreal Luque era Ministre. Al gener de 1972 \xc3\xa9s nomenat Director General de Pol\xc3\xadtica Financera del mateix Departament. Al febrer de 1974 \xc3\xa9s nomenat Director General de CAMPSA. D\'aquesta etapa, Vilarasau publica en les seves Mem\xc3\xb2ries que ell i els seus companys: \xc2\xab\xc3\x89rem intr\xc3\xadnsecament apol\xc3\xadtics i visceralment liberals\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nPrimer executiu de "la Caixa"\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2 de mar\xc3\xa7 de 1976 \xc3\xa9s nomenat Director General de la Caixa de Pensions per a la Vellesa i d\'Estalvis, pel llavors President, Narc\xc3\xads de Carreras, despr\xc3\xa9s de la jubilaci\xc3\xb3 de l\'anterior Director General, Enrique Lu\xc3\xb1o Pe\xc3\xb1a En aquella \xc3\xa8poca, la Caixa de Pensions era una entitat d\'estalvi petita, provinciana, desconeguda i sense cap influ\xc3\xa8ncia. Els seus companys de Madrid no podien entendre com Vilarasau canviava el centre financer i pol\xc3\xadtic per aquella entitat. \xc2\xabPer\xc3\xb2 Vilarasau, enginyer, professor d\'economia amb el bagatge del seu pas per Manchester, s\xc3\xad que sabia a on anava. Amb la precisi\xc3\xb3 de l\'enginyer havia estudiat meticulosament la caixa, i descobert les seves immenses possibilitats. Va acceptar el repte i va comen\xc3\xa7ar a remoure obstacles.\xc2\xbb Com a Director General, primer de la Caixa de Pensions per a la Vellesa i d\'Estalvis i despr\xc3\xa9s de l\'actual La Caixa, va liderar l\'expansi\xc3\xb3 de l\'entitat, situant-la en les primeres posicions del r\xc3\xa1nquing d\'entitats financeres d\'Espanya. "La Caixa" tenia en 1976, quan va arribar a l\'entitat, poc m\xc3\xa9s de 320 oficines i 3.000 empleats; uns resultats de 2.655 milions de pessetes; i una capacitat d\'influ\xc3\xa8ncia pr\xc3\xa0cticament nul\xc2\xb7la. Per\xc3\xb2 12 anys despr\xc3\xa9s, quan Vilarasau va abandonar la Direcci\xc3\xb3 general per ocupar la Presid\xc3\xa8ncia Executiva, "la Caixa" disposava d\'una xarxa de 4.000 oficines i 17.500 empleats; va generar uns beneficis de 110.000 milions de pessetes; i era accionista de refer\xc3\xa8ncia de les seg\xc3\xbcents companyies: Telef\xc3\xb3nica, Repsol, Gas Natural, Aig\xc3\xbces de Barcelona, Abertis i Port Aventura. Durant el seu mandat, es van construir les emblem\xc3\xa0tiques Torres "la Caixa" a l\'Avinguda Diagonal de Barcelona, actual seu de l\'entitat._NEWLINE_Va compaginar la seva activitat financera en "la Caixa" amb la direcci\xc3\xb3 d\'alguna de les seves participades. Aix\xc3\xad, des del 31 de gener de 1989 fins al 17 de novembre de 1998 va ser President d\'Autopistes, Concession\xc3\xa0ria Espanyola, S.A. (ACESA), actual Abertis._NEWLINE_El 27 de juliol de 1990, despr\xc3\xa9s de la fusi\xc3\xb3 entre la Caixa de Pensions i la Caixa de Barcelona, \xc3\xa9s nomenat Director General de l\'entitat resultant, la Caixa d\'Estalvis i Pensions de Barcelona, La Caixa._NEWLINE_El 28 de gener 1999, despr\xc3\xa9s de la jubilaci\xc3\xb3 de Joan Antoni Samaranch, \xc3\xa9s nomenat President executiu de \xe2\x80\x9cla Caixa\xe2\x80\x9d i de la Fundaci\xc3\xb3 La Caixa._NEWLINE_\xc3\x89s obligat -per la nova Llei de Caixes, feta "a la seva mesura"-a abandonar la primera l\xc3\xadnia directiva: El 20 de mar\xc3\xa7 de 2003 deixa la presid\xc3\xa8ncia executiva de "la Caixa", passant a ser President d\'Honor de La Caixa i de la Fundaci\xc3\xb3 la Caixa. Des de llavors, exerceix activitats de representaci\xc3\xb3 de l\'entitat quan el President executiu l\'hi demana, mantenint un despatx i secretaria en l\'antic asil de Santa Ll\xc3\xbacia, al costat del Cosmocaixa. _NEWLINE_Gran aficionat a la m\xc3\xbasica, especialment a l\'\xc3\x92pera, va tenir una sala de m\xc3\xbasica en el seu despatx de La Caixa de l\'Avinguda Diagonal, de Barcelona.\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amor-odi amb Pujol\n_START_PARAGRAPH_\nEn els 27 anys en qu\xc3\xa8 Vilarasau va ser el seu primer executiu, La Caixa va mantenir la seva independ\xc3\xa8ncia respecte de la Generalitat (excepte excepcions, com el cas de les primes \xc3\xbaniques i la fusi\xc3\xb3 amb Caixa de Barcelona). En algunes ocasions, La Caixa de Vilarasau va ajudar Pujol, com en 1994 quan l\'empresari model de Pujol, Javier de la Rosa, va fer fallida i La Caixa va haver d\'acudir al rescat d\'un dels projectes emblem\xc3\xa0tics de Pujol: Port Aventura. La Caixa va haver de prendre les regnes del projecte, i es va convertir en l\'accionista majoritari del parc d\'atraccions de Vila-seca._NEWLINE_Reconeix que va tenir una relaci\xc3\xb3 "m\xc3\xa9s aviat freda" amb Artur Mas, \xc2\xabcrec que per ambdues parts.\xc2\xbb, escriu. Vilarasau afirma que \xc2\xabLa Caixa \xc3\xa9s catalana per casualitat, si fos madrilenya o aragonesa hagu\xc3\xa9s fet el mateix\xc2\xbb. Tamb\xc3\xa9 es mostra contrari a la independ\xc3\xa8ncia de Catalunya: \xc2\xabSimplement, no veig la independ\xc3\xa8ncia\xc2\xbb.'