b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Ksaver Kuha\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Osijek, Cro\xc3\xa0cia,  dia 20 de novembre de 1834 i va morir el 18 de juny de 1911.\xc2\xa0Va arribar a Zagreb l\'any 1871 despr\xc3\xa9s de l\'escolaritzaci\xc3\xb3 a Donji. Va estudiar de manera privada amb Thern a Leipzig el 1856 i el mateix any amb Liszt a Weimar;\xc2\xa0 A continuaci\xc3\xb3, va estudiar durant un temps amb Czerny a Viena.\xc2\xa0Quan va acabar els seus estudis va donar lli\xc3\xa7ons de piano a Osijek (1858-71) i un temps despr\xc3\xa9s es va traslladar a Zagreb en 1871, on va ser cr\xc3\xadtic musical per als diaris Narodne novine i Agramer Zeitung.\xc2\xa0 L\'any 1874 va decidir abandonar la feina de cr\xc3\xadtic musical perqu\xc3\xa8 no li agradaven les exig\xc3\xa8ncies de la direcci\xc3\xb3 ni el seu to sever.\xc2\xa0I a partir de l\'any 1872 va decidir ensenyar teoria de la m\xc3\xbasica i piano a l\'Institut de M\xc3\xbasica de Cro\xc3\xa0cia, per\xc3\xb2 va sortir el 1876, desaprovant la seva orientaci\xc3\xb3 pro-alemanya.\n_START_SECTION_\nEtnomusicologia\n_START_PARAGRAPH_\nA m\xc3\xa9s va ser pioner de l\'etnomusicologia a Cro\xc3\xa0cia.\xc2\xa0Durant diversos anys va realitzar excursions regulars a diverses prov\xc3\xadncies eslaves dels Balcans, tant dins com fora de l\'Imperi Austro-Hongar\xc3\xa8s.\xc2\xa0 Les can\xc3\xa7ons populars que va recopilar es van publicar per primera vegada el 1878. L\'any 1881 va publicar a Zagreb obres fonamentals, com ara el Ju\xc5\xbeno-Slovjenske Narodne Popievke (can\xc3\xa7ons folkl\xc3\xb2riques sud-eslaves) amb 1600 melodies i una s\xc3\xa8rie de llibres i articles sobre la hist\xc3\xb2ria de la m\xc3\xbasica del segle XIX, teoria musical, terminologia musical i caracter\xc3\xadstiques de la m\xc3\xbasica folkl\xc3\xb2rica. Les 400 can\xc3\xa7ons restants de la seva col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 van ser preparades per a la seva publicaci\xc3\xb3 per Bo\xc5\xbeidar \xc5\xa0irola i Vladoje Dukat el 1941. Tamb\xc3\xa9 va escriure: Vatroslav Lisinski i el seu temps, 1887 i "Ilirski glazbenici" (compositors illyriens, 1893)._NEWLINE_Es diu que va mostrar nombroses defici\xc3\xa8ncies a l\'hora de classificar les melodies i, quan va afegir l\'acompanyament de piano, va ignorar molts elements caracter\xc3\xadstics especials del llenguatge popular.\xc2\xa0 No obstant aix\xc3\xb2, la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 va ser el primer pas important en el desenvolupament de l\'etnomusicologia a Cro\xc3\xa0cia i va exercir una poderosa influ\xc3\xa8ncia sobre tota una generaci\xc3\xb3 de compositors croats.\xc2\xa0Va ser un escriptor prol\xc3\xadfic i, a m\xc3\xa9s de nombrosos estudis sobre la naturalesa de la m\xc3\xbasica popular croata i eslava, va escriure sobre el primer romanticisme croat i va fer campanya per a un estil nacional croata.\xc2\xa0Ksaver va saber assenyalar l\'origen croata de diversos temes de Beethoven i Haydn, per\xc3\xb2 sovint encara que a vegades es deixava dur per la seva imaginaci\xc3\xb3.\xc2\xa0Aix\xc3\xad, el 1880 va presentar la seva teoria sobre l\'ascend\xc3\xa8ncia croata de Haydn, que fins i tot va atreure a alguns seguidors a l\'exterior: a Anglaterra va ser acceptat per W.H.Hadow_NEWLINE_Es coneixen els seus articles sobre els or\xc3\xadgens croats de compositors europeus rellevants com Joseph Haydn, Franz Liszt, Giuseppe Tartini, etc., sobre instruments musicals populars i la terminologia musical croata.\xc2\xa0La tesi de Kuhac \xc3\xa9s que la m\xc3\xbasica d\'art basada en la m\xc3\xbasica popular, \xc3\xa9s a dir, la m\xc3\xbasica \xc3\xa8tnica / nacional, s\'oposa a la m\xc3\xbasica supranacional, i que nom\xc3\xa9s la m\xc3\xbasica \xc3\xa8tnica / nacional t\xc3\xa9 un futur com a objecte\xc2\xa0 art\xc3\xadstica rellevant.\xc2\xa0 Els m\xc3\xbasics italians i alemanys i la cultura musical en general han tingut \xc3\xa8xit en el passat i en el present per crear aquest tipus de m\xc3\xbasica;\xc2\xa0 d\'aqu\xc3\xad el seu \xc3\xa8xit internacional.\xc2\xa0 Segons Zganeb, el m\xc3\xb3n eslau (despr\xc3\xa9s el sud eslau i, finalment, el croata) hauria d\'organitzar la seva vida espiritual, cultural i musical en una relaci\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica amb els seus hom\xc3\xb2legs alemanys i italians, investigant la seva pr\xc3\xb2pia tradici\xc3\xb3 musical popular reconstruir la seva pr\xc3\xb2pia hist\xc3\xb2ria musical, fundar una universitat musical, recrear la terminologia musical en el seu propi idioma i produir m\xc3\xbasica art\xc3\xadstica basada en la m\xc3\xbasica popular corresponent.\xc2\xa0 La utopia rom\xc3\xa0ntica eslavo-croata de Kuhac va romandre \xc3\xa0mpliament realitzada, per\xc3\xb2 les seves intervencions te\xc3\xb2riques i pr\xc3\xa0ctiques constituirien posteriorment premisses ideol\xc3\xb2giques i la base material de l\'estil "neonacional" croat a la m\xc3\xbasica d\'art (1916-1940)'