b"\n_START_ARTICLE_\nSon Forn\xc3\xa9s\n_START_SECTION_\nLa possessi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL'origen de la possessi\xc3\xb3, de son Forn\xc3\xa9s o son Forners, podria ser una antiga alqueria musulmana. Les altres explotacions ve\xc3\xafnes han estat tradicionalment Galiana, can Calussa, son Berenguer, son Picornell i les Donades. La fam\xc3\xadlia Forn\xc3\xa9s/rs es dedicava a la mercaderia i apareix ja a la talla de 1512. Al cadastre de 1656 era valorada en 6.000 lliures. Els estims de 1685 ja parlen de son Forn\xc3\xa9s, i el 1669 era propietat de Joan Antich de Llorac. El 1718 Joan Miquel Antich de Llorac fa hereva a la seva esposa Coloma Barcel\xc3\xb3. El 1839 sembla que la possessi\xc3\xb3 havia estat establida i eren propietaris la fam\xc3\xadlia Pont i Vich.\n_START_SECTION_\nJaciment\n_START_PARAGRAPH_\nEl jaciment de Son Forn\xc3\xa9s es troba al nord-est del terme municipal, vora el km 4 de la carretera que uneix Montu\xc3\xafri amb Pina, en una petita elevaci\xc3\xb3 del Pla de Mallorca. Aquesta es trobava envoltada d'aiguamolls fins a l'inici de la  seva dessecaci\xc3\xb3, per a dur a terme conreus intensius de cereals, possiblement a partir de l'ocupaci\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica de l'illa. L'any 1966 fou declarat Monument Hist\xc3\xb2ric Art\xc3\xadstic pel Decret n\xc3\xbam. 2563 del 10 d'octubre com a conjunt arqueol\xc3\xb2gic. Actualment gaudeix de la figura jur\xc3\xaddica de B\xc3\xa9 d'Inter\xc3\xa8s Cultural. L'any 2001 fou adquirit per la municipalitat, i actualment es troba gestionat pel Museu Arqueol\xc3\xb2gic de Son Forn\xc3\xa9s. Tamb\xc3\xa9 rep ajudes puntuals per al seu manteniment i subvencions, atorgades pel Consell de Mallorca, per a realitzar treballs de camp. Els treballs de camp s'iniciaren l'any 1975 i han  perdurat fins a l'actualitat, amb un total de 14 campanyes d'excavaci\xc3\xb3 i tres intervencions de consolidaci\xc3\xb3 i restauraci\xc3\xb3 de murs i estructures.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de les excavacions\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera campanya d'excavacions es realitz\xc3\xa0 l'any 1975, sota la direcci\xc3\xb3 de Vicen\xc3\xa7 Llull. Actualment la direcci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica recau en el Grup de Recerca d\xe2\x80\x99Arqueoecologia Social Mediterr\xc3\xa0nia (Grup de Recerca Consolidat) impulsor del projecte de recerca ASOME, des de la Universitat Aut\xc3\xb2noma de Barcelona. Un cop iniciades les excavacions, aquestes se succe\xc3\xafren de forma regular al llarg dels anys 70 i 80 del s. XX. Durant la d\xc3\xa8cada dels 90 romangueren aturades, degut a la indefinici\xc3\xb3 de l'administraci\xc3\xb3 auton\xc3\xb2mica en l'assumpci\xc3\xb3 de compet\xc3\xa8ncies, referents a cultura. Al llarg d'aquest per\xc3\xadode l'equip de recerca trasllad\xc3\xa0 la seva atenci\xc3\xb3 als jaciments de Carritx, La Cova des Mussol, Ses Aritges i Ses Arenes de Baix, tots ells a Menorca i al jaciment de Gatas (Almeria), amb la fita d'assolir els objectius de l'ASOME. En finalitzar aquest per\xc3\xadode de par\xc3\xa0lisi s'inaugur\xc3\xa0 el Museu Arqueol\xc3\xb2gic de Son Forn\xc3\xa9s, l'any 2001. Des de llavors, s'han realitzat set campanyes d'excavaci\xc3\xb3  i tres de restauraci\xc3\xb3 i consolidaci\xc3\xb3 de les restes.\n_START_SECTION_\nPerioditzaci\xc3\xb3 del jaciment\n_START_PARAGRAPH_\nSon Forn\xc3\xa9s \xc3\xa9s un jaciment plurif\xc3\xa0sic que compr\xc3\xa8n el per\xc3\xadode talai\xc3\xb2tic fins al per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic-rom\xc3\xa0. Tot i documentar-se restes altmedievals i isl\xc3\xa0miques, aquestes s\xc3\xb3n de car\xc3\xa0cter a\xc3\xafllat i no es troben articulades dins d'estructures constructives, tipus cases, edificis p\xc3\xbablics o comunit\xc3\xa0ris.\n_START_SECTION_\nPrimera \xc3\xa8poca: Per\xc3\xadode talai\xc3\xb2tic (900-550 a.n.e)\n_START_PARAGRAPH_\nEl per\xc3\xadode talai\xc3\xb2tic ve marcat per l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 dels talaiots, torres ciclopies de car\xc3\xa0cter comunitari, al voltant dels quals girava la vida d'aquestes comunitats. Aquests edificis aparegueren en un moment de canvis, en finalitzar el primer mil\xc2\xb7lenni abans de la nostra era (a.n.e) a les illes de Mallorca i Menorca.  A la primera de les illes trobem documentats prop de 500 jaciments amb talaiots i a Menorca ronden els 300, configurant un paisatge \xc3\xbanic al m\xc3\xb3n._NEWLINE_Les societats que varen construir els talaiots es caracteritzen, segons els estudis realitzats a Son Forn\xc3\xa9s, per ser societats amb una forta economia ramadera complementada pel cultiu de cereals i lleguminoses. L'activitat agropecu\xc3\xa0ria es podria haver complementat amb la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 estacional de tota mena de plantes que podem trobar a la rodalia del jaciment, i que creixen en diferents per\xc3\xadodes de l'any, les quals han estat documentades a les excavacions en forma de pol\xc2\xb7len, carbons i llavors._NEWLINE_Un altre tret que les caracteritza \xc3\xa9s el seu alt grau d'igualitarisme i autosufici\xc3\xa8ncia. Si veiem els materials documentats a Son Forn\xc3\xa9s, podem observar que tots ells, excepte els metalls, els podem trobar als voltants del mateix poblat._NEWLINE_Trobem tres talaiots, un dels quals, el Talaiot 1, \xc3\xa9s considerat el m\xc3\xa9s gran de Mallorca, amb un di\xc3\xa0metre m\xc3\xa0xim de 17 m. Entre els Talaiots 1 i 2 es constru\xc3\xad una muralla que fou l\xe2\x80\x99eix central on s'adossaren bona part de les cases del poblat. Pel que fa al Talaiot 3 hi ha poques dades referents a aquest per\xc3\xadode. Actualment falta excavar bona part de la seva perif\xc3\xa8ria, la qual pot aportar dades sobre la seva connexi\xc3\xb3 amb la resta del poblat.\n_START_SECTION_\nTalaiot 1\n_START_PARAGRAPH_\nEl trobem al costat nord-oest del jaciment. \xc3\x89s un edifici turriforme de doble parament amb reble. El parament extern est\xc3\xa0 format per grans blocs de pedra calc\xc3\xa0ria, col\xc2\xb7locats de forma paral\xc2\xb7lep\xc3\xaddepa. El parament intern, de blocs de menor mida, conforma un aparell poligonal, on es troba encabit un gran rebost. Tots dos paraments van ser constru\xc3\xafts amb la t\xc3\xa8cnica de paret seca. Al centre de l'edifici trobem una gran columna amb cinc grans blocs de pedra, que arriben a fer una altura aproximada de 4 metres, la funci\xc3\xb3 de la qual era la de sostenir el s\xc3\xb2til. Aquesta columna es troba col\xc2\xb7locada al centre d'una cambra, a la que s'accedeix mitjan\xc3\xa7ant un corredor, orientat al sud-est, el qual fa una llarg\xc3\xa0ria de 5 metres. Aquesta cambra, amb un di\xc3\xa0metre m\xc3\xa0xim de 6,6 m, fou utilitzada com a espai per a realitzar tasques d\xe2\x80\x99esquarterament dels grans mam\xc3\xadfers de la comunitat, com ara els bovins i els suids, les porcions dels quals es distribu\xc3\xafen entre les diferents cases del poblat.\n_START_SECTION_\nTalaiot 2\n_START_PARAGRAPH_\nEs situa al centre del jaciment, a uns vint-i-vuit metres del primer talaiot. Es tracta d'un edifici de dimensions m\xc3\xa9s redu\xc3\xafdes que el primer, amb uns 12 metres de di\xc3\xa0metre m\xc3\xa0xim i una cambra amb 4,2 m de di\xc3\xa0metre. A difer\xc3\xa8ncia del Talaiot 1, el seu acc\xc3\xa9s se situaria al sostre de l'edifici, on es trobaria un forat per poder descendir-hi a trav\xc3\xa9s d'una escala helico\xc3\xafdal._NEWLINE_En aquest espai es va documentar una vaixella cer\xc3\xa0mica, \xc3\xbanica per al jaciment i per al per\xc3\xadode, que estaria relacionada amb la celebraci\xc3\xb3 de cerim\xc3\xb2nies o encontres pol\xc3\xadtics, on es prendrien les decisions cabdals per al funcionament i la resoluci\xc3\xb3 de conflictes produ\xc3\xafts, al si de la comunitat o amb poblacions ve\xc3\xafnes.\n_START_SECTION_\nTalaiot 3\n_START_PARAGRAPH_\nEst\xc3\xa0 ubicat a la zona m\xc3\xa9s oriental del poblat. D\xe2\x80\x99aquest edifici se sap molt poc, ja que fou remodelat en per\xc3\xadodes posteriors. Pel que fa a l\xe2\x80\x99estructura original es pot dir que va ser un edifici de dimensions similars al Talaiot 1, per\xc3\xb2 amb un parament m\xc3\xa9s estret, degut a l\xe2\x80\x99abs\xc3\xa8ncia de cambra, com la documentada al primer talaiot.\n_START_SECTION_\nConjunt de Cases\n_START_PARAGRAPH_\nAl poblat hi ha 6 cases que es poden dividir en dues tipologies: _NEWLINE_Les cases amb una morfologia que tendeix a la rectangularitat. Aquestes es troben adossades a la muralla que uneix els talaiots 1 i 2._NEWLINE_Les cases amb una morfologia arronyonada. Es troben adossades als esmentats talaiots, i en un dels casos d\xc3\xb3n acc\xc3\xa9s al primer talaiot._NEWLINE_Totes elles tenen una superf\xc3\xadcie h\xc3\xa0bil d'entre 35 i 45 m2, on es realitzaven m\xc3\xbaltiples feines com: l'esquarterament dels ovicaprins, l'elaboraci\xc3\xb3 de farina i altres tasques de manteniment pr\xc3\xb2pies d'una unitat dom\xc3\xa8stica; com s\xc3\xb3n l'elaboraci\xc3\xb3 de recipients cer\xc3\xa0mics o la confecci\xc3\xb3 de vestimenta, que en aquest cas seria elaborada amb pells. Fet evidenciat tant per la manca d'estris per a teixir, com per la pres\xc3\xa8ncia de punxons per a poder cosir pells. Un altre element clau en la composici\xc3\xb3 de les cases s\xc3\xb3n els dip\xc3\xb2sits d'aigua, ja sigui excavats a terra o en forma de recipients cer\xc3\xa0mics, les anomenades olles pithoides._NEWLINE_Si observem els eixovars documentats, ja siguin cer\xc3\xa0mics, l\xc3\xadtics o ossis i les dades de consum, tot fa pensar que no existien desigualtats socials entre les diferents unitats familiars. Com se citava abans, les mat\xc3\xa8ries primeres per a realitzar tots els estris necessaris per al manteniment de la vida, fan pensar en Son Forn\xc3\xa9s com una comunitat autosuficient i igualit\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nSegona \xc3\xa8poca: Per\xc3\xadode Posttalai\xc3\xb2tic o Balear (550- 250 a.n.e)\n_START_PARAGRAPH_\nAquest per\xc3\xadode apareix en un moment de canvis a tota la mediterr\xc3\xa0nia, on les grans ciutats-estat d\xe2\x80\x99Orient s\xe2\x80\x99anaven expandint cap a Occident, fins a arribar a les balears, amb la fundaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Ebussus al 654 a.n.e, per part dels p\xc3\xbanics, afinats a Cartago, a l\xe2\x80\x99actual Tun\xc3\xadsia. Possiblement aquest fet i l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 de contradiccions al si de les societats talai\xc3\xb2tiques produ\xc3\xafren uns canvis radicals a la manera de concebre el m\xc3\xb3n i es don\xc3\xa0 pas a unes noves societats, on els talaiots desaparegueren com a edificis vertebradors de la vida quotidiana. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99aquesta destrucci\xc3\xb3 generalitzada a Mallorca i Menorca aparegu\xc3\xa9 una nova societat, caracteritzada per noves formes de fer i de veure el m\xc3\xb3n, on la figura del foner balear es va anar consolidant a mesura que a la mediterr\xc3\xa0nia s\xe2\x80\x99anaven succeint conflictes, entre les diferents pot\xc3\xa8ncies emergents. Els balears lluitaren en favor de Cartago, primer en el marc de les guerres que aquests mantingueren contra les col\xc3\xb2nies de la Magna Gr\xc3\xa8cia i m\xc3\xa9s tard contra Roma, en el marc de les Guerres P\xc3\xbaniques._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la destrucci\xc3\xb3 de Son Forn\xc3\xa9s aparegu\xc3\xa9 un nou poblat amb tres grans \xc3\xa0rees:_NEWLINE_Zona G. Situada a la zona m\xc3\xa9s alta del terreny, on s'edific\xc3\xa0 una torre, a partir del qual es constru\xc3\xad un habitatge i una murada que envolt\xc3\xa0 un nou poblat. Actualment aquesta \xc3\xa0rea del jaciment es troba molt poc excavada i per tant les dades que hi ha documentades, tot i ser de cabdal import\xc3\xa0ncia, s\xc3\xb3n minses._NEWLINE_Talaiot 3. Aquest adquir\xc3\xad una nova funci\xc3\xb3 comunit\xc3\xa0ria. L'acc\xc3\xa9s fou totalment remodelat i el parament intern pat\xc3\xad una reforma parcial, donant a l'edifici una forma de ferradura. Aquesta tipologia d'edifici \xc3\xa9s atribu\xc3\xafda als santuaris mallorquins d'aquest per\xc3\xadode. A banda de la morfologia de l'edifici, aquest tamb\xc3\xa9 compta amb una s\xc3\xa8rie d'estructures i restes atribu\xc3\xafbles a edificis supra-dom\xc3\xa8stics com s\xc3\xb3n: un petit altar central, estructures auxiliars que afavoririen l\xe2\x80\x99\xc3\xbas de l\xc3\xadquids i restes de grans mam\xc3\xadfers. Tots ells, elements vinculats a libacions i rituals on el consum de vi i el sacrifici de bous serien elements centrals de l'activitat que en ell s'hi practic\xc3\xa0._NEWLINE_Zona central del jaciment, compresa entre els Talaiots 1 i 2, on aparegu\xc3\xa9 un nou poblat entre les runes talai\xc3\xb2tiques. Aquest es vertebr\xc3\xa0 entorn de dos edificis p\xc3\xbablics: els Santuaris 1 i 2 (S1 i S2), ubicats enmig d'un entramat de carrers, el primer de la Prehist\xc3\xb2ria Mallorquina, el qual compt\xc3\xa0 amb un sistema de recollida de les aig\xc3\xbces pluvials. Al voltant d'aquests petits carrers trobem una s\xc3\xa8rie de tallers d'obradors, on el ve\xc3\xafnat desenvolup\xc3\xa0 diferents tasques d'artesania com la forja o la producci\xc3\xb3 terrissera local.\n_START_SECTION_\nTercera \xc3\xa8poca: Per\xc3\xadode cl\xc3\xa0ssic/rom\xc3\xa0 (250 a.n.e - 100 d.n.e)\n_START_PARAGRAPH_\nAquest per\xc3\xadode est\xc3\xa0 fortament marcat, en primera inst\xc3\xa0ncia per la influ\xc3\xa8ncia p\xc3\xbanica exercida des d\xe2\x80\x99Eivissa, i en segona per l\xe2\x80\x99expansi\xc3\xb3 de Roma cap a Occident._NEWLINE_Les Balears, sota l\xe2\x80\x99\xc3\xb2rbita de Cartago i Eivissa intervingueren en les tres Guerres P\xc3\xbaniques, on els foners balears participaren de forma decidida. _NEWLINE_En el cas de Son Forn\xc3\xa9s es veu com es produeix un canvi en la materialitat apareguda a les excavacions. Al llarg dels segles III i primera meitat del II a.n.e hi ha una elevada pres\xc3\xa8ncia de restes p\xc3\xbanic-ebussitanes, amb una forta arribada d\xe2\x80\x99\xc3\xa0mfores vin\xc3\xa0ries i vaixella associada a aquestes. A mitjans del s. II a.ne., Cartago fou ven\xc3\xa7uda definitivament en el marc de la Tercera Guerra P\xc3\xbanica i sotmesa a Roma de la m\xc3\xa0 de Publi Corneli Escipi\xc3\xb3 Emili\xc3\xa0. Un cop derrotada Cartago, l\xe2\x80\x99hegemonia de Roma es consolid\xc3\xa0 per tota la mediterr\xc3\xa0nia, i amb aquesta els seus comerciants, els quals dugueren les seves mercaderies a l'arxip\xc3\xa8lag i a Son Forn\xc3\xa9s. Per\xc3\xb2 fou amb la conquesta oficial de les Illes Balears, protagonitzada per Quint Cecili Metel l'any 123 a.n.e, que les illes quedaren definitivament sotmeses al poder rom\xc3\xa0._NEWLINE_El poblat de Son Forn\xc3\xa9s se segueix transformant i consolidant, a partir dels canvis ocorreguts en el per\xc3\xadode posttalai\xc3\xb2tic, i la zona central d'aquest, al voltant dels santuaris S1 i S2, es reafirma com a centre econ\xc3\xb2mic. Aquest barri, i coincidint amb la fi de la III Guerra P\xc3\xbanica fou totalment remodelat, com tamb\xc3\xa9 els seus santuaris, on ja es troben materials d\xe2\x80\x99ascend\xc3\xa8ncia romana, com les \xc3\xa0mfores greco-it\xc3\xa0liques, les Dressel 1 o les cer\xc3\xa0miques de vern\xc3\xads negre, procedents de la Camp\xc3\xa0nia._NEWLINE_Amb l\xe2\x80\x99entrada al nou mil\xc2\xb7lenni, el que era un poblat cabdal en el marc del m\xc3\xb3n rural del Pla de Mallorca, fou abandonat de forma progressiva, possiblement per la consolidaci\xc3\xb3 d'una nova societat, urbana, com era la romana, que establ\xc3\xad dues grans ciutats a Pollentia, a l'actual Alc\xc3\xbadia i Palma, a l'actual Ciutat de Mallorca. El seu abandonament definitiu se situa a finals del s. I d.n.e (de la nostra era)\n_START_SECTION_\nQuarta \xc3\xa8poca: Per\xc3\xadode Medieval (ss V- XII d.n.e)\n_START_PARAGRAPH_\nA partir del segle II d.n.e i fins a la Conquesta Catalana de l'illa, podem dir que Son Forn\xc3\xa9s \xc3\xa9s un lloc de pas, \xc3\xa9s a dir un espai freq\xc3\xbcentat en \xc3\xa8poques bizantina i isl\xc3\xa0mica, per\xc3\xb2 de les quals no ens ha quedat cap resta arquitect\xc3\xb2nica, tot i que si hi ha pres\xc3\xa8ncia d'objectes de gran v\xc3\xa0lua com una Ataifor, del per\xc3\xadode almor\xc3\xa0vit, procedent del sud-est peninsular."