b'\n_START_ARTICLE_\nCristall l\xc3\xadquid\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSe sol atribuir el descobriment dels cristalls l\xc3\xadquids al bot\xc3\xa0nic Friedrich Reinitzer, que el 1888 va trobar una subst\xc3\xa0ncia que semblava tenir dos punts de fusi\xc3\xb3. Un any m\xc3\xa9s tard, Otto Lehmann solucion\xc3\xa0 el problema amb la descripci\xc3\xb3 d\'un nou estat de la mat\xc3\xa8ria mitjana entre un l\xc3\xadquid i un cristall. Finalment, Friedel, el 1922, fou qui parl\xc3\xa0 per primera vegada de mesofase.\n_START_SECTION_\nFases\n_START_PARAGRAPH_\nLa principal caracter\xc3\xadstica d\'aquests compostos \xc3\xa9s que les seues mol\xc3\xa8cules s\xc3\xb3n altament anis\xc3\xb2tropes en la seua forma: poden ser allargades, en forma de disc o d\'altres de m\xc3\xa9s complexes, com ara forma de pinya. A difer\xc3\xa8ncia dels cristalls (orientaci\xc3\xb3 de llarg abast i posicions ordenades de llarg abast), els CL tenen una orientaci\xc3\xb3 de llarg abast, per\xc3\xb2 posicions ordenades de curt abast. A m\xc3\xa9s, contenen intr\xc3\xadnseques propietats f\xc3\xadsiques anis\xc3\xb2tropes. En funci\xc3\xb3 d\'aquesta forma, el sistema pot passar per una o m\xc3\xa9s fases interm\xc3\xa8dies (mesofases) des de l\'estat cristal\xc2\xb7l\xc3\xad fins al l\xc3\xadquid. En aquestes mesofases, el sistema presenta propietats interm\xc3\xa8dies entre un cristall i un l\xc3\xadquid._NEWLINE_Dues de les principals fases d\'un cristall l\xc3\xadquid s\xc3\xb3n la fase nem\xc3\xa0tica i l\'esm\xc3\xa8ctica. En la fase nem\xc3\xa0tica, els centres de masses de les mol\xc3\xa8cules estan col\xc2\xb7locats com en un l\xc3\xadquid (sense ordre de llarg abast) i almenys un dels eixos principals de les mol\xc3\xa8cules apunta, en terme mitj\xc3\xa0, al llarg d\'una determinada direcci\xc3\xb3 (anomenada director). En la fase esm\xc3\xa8ctica, igual que en la nem\xc3\xa0tica, tenim ordre de llarg abast orientacional i, a m\xc3\xa9s, els centres de masses moleculars estan organitzats en capes al llarg d\'una dimensi\xc3\xb3. L\'esm\xc3\xa8ctic, per tant, presenta tamb\xc3\xa9 ordre de llarg abast posicional en una dimensi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCristalls l\xc3\xadquids termotr\xc3\xb2pics\n_START_PARAGRAPH_\nEls anomenats cristalls l\xc3\xadquids termotr\xc3\xb2pics estan composts, generalment, per mol\xc3\xa8cules amb formes de cilindres o discos. Segons la temperatura i tipus de mol\xc3\xa8cules, els cristalls l\xc3\xadquids termotr\xc3\xb2pics poden organitzar-se en diferents fases: nem\xc3\xa0tiques (ordenaci\xc3\xb3 uniaxial de llarg abast. T\xc3\xa9 una viscositat relativament baixa, cosa que li confereix respostes r\xc3\xa0pides a camps el\xc3\xa8ctrics externs), colest\xc3\xa8riques (amuntegament de pl\xc3\xa0nols moleculars nem\xc3\xa0tics amb l\'eix director girat en cada pl\xc3\xa0nol de forma helico\xc3\xafdal. El pas d\'aquesta h\xc3\xa8lix dep\xc3\xa8n de la temperatura), esm\xc3\xa8ctiques (nem\xc3\xa0tiques, per\xc3\xb2 amb mol\xc3\xa8cules ordenades tamb\xc3\xa9 en capes normals a l\'eix director) o columnars (generalment disc\xc3\xb2tiques, apilades les unes damunt de les altres).\n_START_SECTION_\nCristalls l\xc3\xadquids liotr\xc3\xb2pics\n_START_PARAGRAPH_\nL\'altre tipus de cristalls l\xc3\xadquids quant a aquesta classificaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s el liotr\xc3\xb2pic, el qual obt\xc3\xa9 diferents col\xc2\xb7locacions en funci\xc3\xb3 del nombre de mol\xc3\xa8cules que el componguen._NEWLINE_Els cristalls l\xc3\xadquids liotr\xc3\xb2pics estan formats per agregats de mol\xc3\xa8cules anfif\xc3\xadliques (mol\xc3\xa8cules que tenen, en la seua estructura, regions hidr\xc3\xb2fobes i hifrof\xc3\xadliques) quan s\xc3\xb3n col\xc2\xb7locades en un medi polar (aigua) o apolar (soluci\xc3\xb3 org\xc3\xa0nica)._NEWLINE_Algunes d\'aquestes mol\xc3\xa8cules nem\xc3\xa0tiques presenten propietats \xc3\xb2ptiques segons la seua orientaci\xc3\xb3, permetent o impedint el pas de la llum o actuant sobre la seua polaritzaci\xc3\xb3. La seua aplicaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s directa \xc3\xa9s per a la fabricaci\xc3\xb3 de pantalles de cristall l\xc3\xadquid.\n_START_SECTION_\nCristalls l\xc3\xadquids biol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nLes nanoestructures liotr\xc3\xb2piques de cristall l\xc3\xadquid (cristalls l\xc3\xadquids biol\xc3\xb2gics) s\xc3\xb3n abundants en els \xc3\xa9ssers vius. Per tant, els cristalls l\xc3\xadquids liotr\xc3\xb2pics atrauen l\'atenci\xc3\xb3 particular en el camp de la qu\xc3\xadmica biomim\xc3\xa8tica. En particular, les membranes biol\xc3\xb2giques i les membranes de les c\xc3\xa8l\xc2\xb7lules s\xc3\xb3n una forma de cristall l\xc3\xadquid. Les seues mol\xc3\xa8cules que apareixen en forma de barra (per exemple, els fosfol\xc3\xadpids o les lecitines) s\xc3\xb3n organitzades perpendicularment en la superf\xc3\xadcie de la membrana; a m\xc3\xa9s, la membrana \xc3\xa9s l\xc3\xadquida i el\xc3\xa0stica. Les mol\xc3\xa8cules del component poden fluir f\xc3\xa0cilment, per\xc3\xb2 tendeixen a no eixir de la membrana per l\'alt requeriment energ\xc3\xa8tic que suposa aquest proc\xc3\xa9s, i poden despla\xc3\xa7ar-se d\'un costat a un altre de la membrana amb alguna dificultat. Les mol\xc3\xa8cules dels l\xc3\xadpids poden voltejar d\'un costat de la membrana a l\'altre i aquest proc\xc3\xa9s est\xc3\xa0 catalitzat pels enzims flipases i flopases, depenent de la direcci\xc3\xb3 del moviment. Aquestes fases del cristall l\xc3\xadquid en la membrana poden rebre i introduir les prote\xc3\xafnes importants com si foren lliurement receptors "flotants", o per fora de la membrana._NEWLINE_Moltes altres estructures biol\xc3\xb2giques exhibeixen la conducta de cristall l\xc3\xadquid. Per exemple, la soluci\xc3\xb3 concentrada de la prote\xc3\xafna que \xc3\xa9s llan\xc3\xa7ada per una aranya per generar la seda de l\'aranya \xc3\xa9s, de fet, una fase del cristall l\xc3\xadquid. L\'ordre prec\xc3\xads de les mol\xc3\xa8cules en la seda \xc3\xa9s cr\xc3\xadtic per a donar-li la seua coneguda resist\xc3\xa8ncia. L\'ADN i molts polip\xc3\xa8ptids conformen fases de cristall l\xc3\xadquid.'