b"\n_START_ARTICLE_\nSant Andreu de Catll\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDedicada a sant Andreu ap\xc3\xb2stol, \xc3\xa9s esmentada ja al 13 de setembre del 948, quan Bernat, fill de Guant\xc3\xa0, f\xc3\xa9u donaci\xc3\xb3 al monestir de Cuix\xc3\xa0 de l'esgl\xc3\xa9sia consagrada en honor de sant Andreu ap\xc3\xb2stol, cum ipsa cella et cum ipsa curte (amb la seva cel\xc2\xb7la i la seva finca)._NEWLINE_Hom ha identificat aquesta cella com l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de Riquer, al mateix terme municipal. Al segle XI, l'abat Oliba ced\xc3\xad de per vida els r\xc3\xa8dits de Sant Andreu i Santa Maria de Riquer al cavaller Sunyer Arnau, per\xc3\xb2 els seus successors no tornaren el lloc al monestir, sin\xc3\xb3 que s'estimaren m\xc3\xa9s de comprar l'anu\xc3\xa8ncia dels comtes de Cerdanya Ramon Guifr\xc3\xa9 i Guillem Ramon per poder retenir els beneficis del lloc. L'any 1100, l'abat Pere Guillem de Cuix\xc3\xa0 aconsegu\xc3\xad del comte Guillem Jord\xc3\xa0 una ordre de restituci\xc3\xb3. Bernat Sunyer i la seva fam\xc3\xadlia, per\xc3\xb2, s'apoderaren novament de la parr\xc3\xb2quia el 1117, aprofitant la mort de Bernat Guillem de Cerdanya, el germ\xc3\xa0 de Guillem Jord\xc3\xa0 que l'havia succe\xc3\xaft. L'abat de Cuix\xc3\xa0 Bernat I, successor de Pere Guillem, decid\xc3\xad que un mal tracte era millor que una llarga disputa, i el 21 de juny del 1117 pact\xc3\xa0 amb Ramon i Bernat Isarn, aleshores detentors de l'esgl\xc3\xa9sia, el retorn de les propietats a canvi que de forma vital\xc3\xadcia en gaudissin dels delmes._NEWLINE_Va ser declarada monument hist\xc3\xb2ric de Fran\xc3\xa7a el 1973.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLa primitiva esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica era d'una sola nau, amb absis semicircular encarat a llevant, com \xc3\xa9s habitual a les esgl\xc3\xa9sies rom\xc3\xa0niques. Se'n conserven quasi tots els seus elements, menys el mur septentrional, que \xc3\xa9s on s'obr\xc3\xad la nau de l'esgl\xc3\xa9sia nova. La fa\xc3\xa7ana sud de l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica es conserva quasi sencera, amb la porta original convertida en porta secund\xc3\xa0ria. Aquesta porta \xc3\xa9s d'arc de mig punt, amb llinda i timp\xc3\xa0 amb una creu grega esculpida. Al seu costat, m\xc3\xa9s cap a l'oest, al centre d'aquesta mateixa fa\xc3\xa7ana, s'obr\xc3\xad la porta nova del temple modern. L'absis presenta un aparell de granit rogenc, m\xc3\xa9s primitiu que el campanar contigu, possiblement del segle XI. Al costat meridional de la cap\xc3\xa7alera, al lloc on escauria el transsepte de l'esgl\xc3\xa9sia, hi ha un campanar els dos primers pisos del qual s\xc3\xb3n rom\xc3\xa0nics, amb decoraci\xc3\xb3 d'arcuacions llombardes, sense obertures. La major part de l'obra rom\xc3\xa0nica \xc3\xa9s feta de carreus de granit ben tallats, obra del segle XII._NEWLINE_L'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica fou considerablement engrandida el 1662. Hom integr\xc3\xa0 l'esgl\xc3\xa9sia original (orientada oest-est) com a primer tram de la nau del nou temple, orientat de nord a sud, i l'absis original es convert\xc3\xad en capella lateral: la capella fonda caracter\xc3\xadstica de les esgl\xc3\xa9sies barroques. Cal destacar que aquest engrandiment supos\xc3\xa0 la destrucci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s de la meitat de la cellera primig\xc3\xa8nia de Catll\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nMobiliari\n_START_PARAGRAPH_\nL'altar major, barroc, \xc3\xa9s una obra de fusta de Josep Sunyer (segle XVII). La decoraci\xc3\xb3 \xc3\xa9s formada pel retaule de l'altar major (1688) i els dedicats al Roser (1681), a Sant Nicolau (1695), a Sant Roc, del Sant Crist i de la Pietat (els tres del segle XVII), el de les \xc3\x80nimes (1709) i el de Sant Joan Baptista (segle\xc2\xa0xviii). Dues taules de comen\xc3\xa7aments del XVIII foren pintades per Antoni Guerra (fill).\n_START_SECTION_\nLa capa pluvial de Catll\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nL'esgl\xc3\xa9sia conserva una pe\xc3\xa7a molt interessant, una capa pluvial de vellut porpra del segle XVI, que ara \xc3\xa9s de propietat municipal. Del 1589, va ser obra de Mart\xc3\xad Laredo, brodador a Perpiny\xc3\xa0, i ha estat restaurada modernament per Isabelle Bedat el 2005. \xc3\x89s una pe\xc3\xa7a de 139,5 x 301\xc2\xa0cm feta de vellut i seda, amb fils d'or, plata i c\xc3\xa0nem. En el contracte inicial s'hi indicava que a la capa hi haurien de figurar les armes de Catll\xc3\xa0 i la data de confecci\xc3\xb3. Va ser classificada com a monument hist\xc3\xb2ric el 1892."