b"\n_START_ARTICLE_\nBanda (\xc3\x8dndia)\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEra un petit poble quan el raja bundela de la regi\xc3\xb3 Chhatrasal, a la seva mort el 1732, va llegar al seu aliat el maratha Baji Rao, junt amb altres territoris, un ter\xc3\xa7 dels seus dominis, incloent Jalaun i Jhansi; el segon fill de Chhatrasal, va dominar Banda i els forts a la rodalia; els marathes van voler estendre el seu domini. El 1791 el raja bundela de Banda que estava sota tutela de Noni Arjun Singh, va enfrontar a Ali Bahadur, un fill il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim del pesha Baji Rao nascut de la seva dona musulmana Mastani (una dona bundela) que tenia el suport del cap religi\xc3\xb3s Himmat Bahadur Gosain, reconvertit a general. Noni Arjun Singh va morir i Ali Bahadur va ocupar Banda i es va declarar nawab. Ali Bahadur va morir al setge de Kalinjar el 1802 i el districte fou cedit als brit\xc3\xa0nics pel tractat de Bassein (31 de desembre de 1802) i el tractat de Poona de 1803. El 1811 es va organitzar l'ag\xc3\xa8ncia de Bundelkhand amb els principats reconeguts pels brit\xc3\xa0nics als pr\xc3\xadnceps locals, amb capital a Banda. El 1818 el peshwa va cedir tots els seus drets en Bundelkhand als brit\xc3\xa0nics al final de la tercera guerra anglo-maratha i la capital de l'ag\xc3\xa8ncia es va traslladar a Kalpi fins al 1824 quan va passar a Hamirpur, per retornar a Banda el 1832. El 1819 Banda fou escollida capital del districte de South Bundelkhand, que despr\xc3\xa9s fou el districte de Banda. La ciutat es va revoltar el maig de 1857 i fou evacuada el 14 de juny. El raja Ali Bahadur II es va posar al front de la revolta; fou reconquerida pels brit\xc3\xa0nics el 20 d'abril de 1858. Fou declarada municipalitat el 1865."