b'\n_START_ARTICLE_\nRevoluci\xc3\xb3 de 1943\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nEl cop d\'estat del 4 de juny de 1943 va estar influ\xc3\xaft per dues grans causes: la D\xc3\xa8cada Infame i la Segona Guerra Mundial.\n_START_SECTION_\nLa D\xc3\xa8cada Infame (1930-1943)\n_START_PARAGRAPH_\nL\'anomenada D\xc3\xa8cada Infame es va iniciar amb el cop militar del 6 de setembre de 1930 liderat pel general corporativista nacionalista cat\xc3\xb2lic Jos\xc3\xa9 F\xc3\xa9lix Uriburu que va enderrocar al president Hip\xc3\xb3lito Yrigoyen de la Uni\xc3\xb3 C\xc3\xadvica Radical, qui havia estat elegit democr\xc3\xa0ticament per exercir el seu segon mandat el 1928. El 10 de setembre, Jos\xc3\xa9 F\xc3\xa9lix Uriburu fou reconegut com a president de facto de la Naci\xc3\xb3 per la Cort Suprema mitjan\xc3\xa7ant l\'acordada que va donar origen a la doctrina dels governs de facto i que seria utilitzada per legitimar a tots els altres cops militars. El govern va proscriure a la Uni\xc3\xb3 C\xc3\xadvica Radical._NEWLINE_El 5 d\'abril de 1931 es van celebrar les eleccions a Buenos Aires, amb un resultat imprevist per al govern: pesi al fet que aquest considerava al radicalisme completament "fora de la hist\xc3\xb2ria", i al fet que aquest no va organitzar una campanya electoral ni tenia suport de la premsa, el candidat radical Honorio Pueyrred\xc3\xb3n va obtenir el triomf. Pesi al fet que en el Col\xc2\xb7legi Electoral el radicalisme va quedar diversos vots per darrere i havia de negociar amb els socialistes per obtenir la governaci\xc3\xb3, el govern va entrar en p\xc3\xa0nic i la majoria dels ministres va presentar la ren\xc3\xbancia. Uriburu va reorganitzar el gabinet, nomenant ministres del sector "liberal". El 8 de maig va suspendre l\'anomenat al col\xc2\xb7legi electoral provincial, i va nomenar governador de facto de la prov\xc3\xadncia de Buenos Aires a Manuel Ram\xc3\xb3n Alvarado._NEWLINE_Poques setmanes m\xc3\xa9s tard va esclatar una revoluci\xc3\xb3 a la prov\xc3\xadncia de Corrientes, dirigida pel tinent coronel Gregorio Pomar; encara que fou r\xc3\xa0pidament reprimida, va donar a Uriburu l\'excusa que buscava: va clausurar tots els locals de la UCR, va arrestar a dotzenes de dirigents i va prohibir als col\xc2\xb7legis electorals triar pol\xc3\xadtics vinculats directament o indirecta amb Yrigoyen; Pueyrred\xc3\xb3n havia estat ministre de Yrigoyen, la qual cosa significava que no podia ser triat, per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s va ser expulsat del pa\xc3\xads juntament amb Marcelo Torcuato Alvear. A m\xc3\xa9s va suspendre les eleccions de governadors planejades per a les prov\xc3\xadncies de C\xc3\xb2rdova i Santa Fe. El mes de setembre va cridar a eleccions per al mes de novembre, i poc despr\xc3\xa9s va anul\xc2\xb7lar les eleccions a Buenos Aires._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del frac\xc3\xa0s de l\'assaig corporativista va governar  Argentina una alian\xc3\xa7a pol\xc3\xadtica representaven el liberalisme conservador tradicional d\'Argentina que es va denominar la "Concordan\xc3\xa7a" que va ser una alian\xc3\xa7a pol\xc3\xadtica formada entre el Partit Dem\xc3\xb2crata Nacional (tamb\xc3\xa9 conegut simplement com a Partit Conservador), la Uni\xc3\xb3 C\xc3\xadvica Radical Antipersonalista i el Partit Socialista Independent que va governar el pa\xc3\xads durant l\'anomenada d\xc3\xa8cada infame entre 1932 i 1943, a trav\xc3\xa9s dels presidents Agust\xc3\xadn P. Justo (1932-1938), Roberto M. Ortiz (1938-1940) i Ram\xc3\xb3n Castillo que va haver de completar el per\xc3\xadode per mort del president Ortiz (1940-1943)._NEWLINE_Aquest per\xc3\xadode es va caracteritzar pel comen\xc3\xa7ament del nou model econ\xc3\xb2mic conegut com a industrialitzaci\xc3\xb3 per substituci\xc3\xb3 d\'importacions._NEWLINE_El\xc2\xa01943 havien de realitzar-se eleccions per triar a un nou president i es descomptava un nou frau electoral que donaria la presid\xc3\xa8ncia al q\xc3\xbcestionat empresari sucrera Robustiano Patr\xc3\xb3 Costas, home fort de Salta en les anteriors quatre d\xc3\xa8cades. L\'assumpci\xc3\xb3 de Patr\xc3\xb3 Costas com a president assegurava la continu\xc3\xaftat i aprofundiment del r\xc3\xa8gim fraudulent.\n_START_SECTION_\nLa Segona Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nLa Segona Guerra Mundial (1939-1945) va tenir una decisiva i complexa influ\xc3\xa8ncia en els esdeveniments pol\xc3\xadtics argentins i en particular en el cop d\'estat del 4 de juny de 1943._NEWLINE_Al moment en qu\xc3\xa8 la Segona Guerra Mundial es va iniciar, Gran Bretanya tenia una influ\xc3\xa8ncia econ\xc3\xb2mica determinant a Argentina. D\'altra banda Estats Units havia adquirit una pres\xc3\xa8ncia hegem\xc3\xb2nica en tot el continent i es preparava a despla\xc3\xa7ar definitivament a Gran Bretanya com a poder hegem\xc3\xb2nic a  Argentina. La guerra va resultar un moment \xc3\xb2ptim per a aix\xc3\xb2, sobretot a partir del moment que Estats Units va abandonar la neutralitat a causa de l\'atac sofert en 1941 en Pearl Harbor, per part del Jap\xc3\xb3._NEWLINE_L\'Argentina tenia una llarga tradici\xc3\xb3 \xc2\xabneutralista\xc2\xbb enfront de les guerres europees, que havia estat sostinguda i defensada per tots els partits pol\xc3\xadtics des del segle XIX. Les causes del \xc2\xabneutralisme\xc2\xbb argent\xc3\xad s\xc3\xb3n complexes, per\xc3\xb2 una de les m\xc3\xa9s importants est\xc3\xa0 relacionada amb la condici\xc3\xb3 de prove\xc3\xafdor d\'aliments per als brit\xc3\xa0nics i Europa en general. Tant en la primera com en la segona guerra, Gran Bretanya necessitava garantir el prove\xc3\xafment d\'aliments (grans i carns) a la seva poblaci\xc3\xb3 i a les seves tropes, i aix\xc3\xb2 hagu\xc3\xa9s estat impossible si l\'Argentina no mantenia la neutralitat, ja que els seus vaixells de c\xc3\xa0rrega haguessin pogut ser atacats, interrompent el subministrament.Simult\xc3\xa0niament, l\'Argentina havia mantingut una posici\xc3\xb3 tradicionalment reticent a la visi\xc3\xb3 hegem\xc3\xb2nica del panamericanisme que havia impulsat Estats Units des de finalitats del segle\xc2\xa0XIX._NEWLINE_Al desembre de 1939 el govern argent\xc3\xad va consultar amb Gran Bretanya la possibilitat d\'abandonar la neutralitat i unir-se als Aliats. El govern brit\xc3\xa0nic va rebutjar de pl\xc3\xa0nol la proposici\xc3\xb3 reiterant el principi: la principal contribuci\xc3\xb3 argentina eren els subministraments i per garantir-los era necessari mantenir la neutralitat. En aquells dies tamb\xc3\xa9 Estats Units sostenia una posici\xc3\xb3 \xc2\xabneutralista\xc2\xbb consolidada per les lleis de Neutralitat de 1935-1939 i el seu tradicional \xc2\xaba\xc3\xafllacionisme\xc2\xbb, encara que aquesta posici\xc3\xb3 variaria radicalment quan les seves bases militars en el Pac\xc3\xadfic van ser atacades per Jap\xc3\xb3 el 7 de desembre de 1941._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de Pearl Harbor, en la III Reuni\xc3\xb3 de Consulta de Ministres de Relacions Exteriors (Confer\xc3\xa8ncia de Riu de 1942) realitzada al gener de 1942, Estats Units va intentar que tots els pa\xc3\xafsos americans ho seguissin en bloc ingressant a la guerra. Per als Estats Units, que no resultava afectat de cap manera per la interrupci\xc3\xb3 del comer\xc3\xa7 entre  Argentina i Europa, la Segona Guerra Mundial se li presentava com una excel\xc2\xb7lent oportunitat per acabar d\'imposar la seva hegemonia continental, tant pol\xc3\xadtica (expressada en el panamericanisme) com a econ\xc3\xb2mica i despla\xc3\xa7ar definitivament a Gran Bretanya del seu punt fort a Am\xc3\xa8rica. Per\xc3\xb2  Argentina, a trav\xc3\xa9s del seu canceller, Enrique Ruiz Gui\xc3\xb1az\xc3\xba, es va oposar a l\'entrada en la guerra dels pa\xc3\xafsos americans en bloc, frenant la proposta nord-americana. A partir de llavors la pressi\xc3\xb3 nord-americana no deixaria de cr\xc3\xa9ixer fins a fer-se irresistible._NEWLINE_Enfront de la guerra, la poblaci\xc3\xb3 argentina es dividia en dos grans grups: \xc2\xabaliad\xc3\xb2fils\xc2\xbb i \xc2\xabneutralistes\xc2\xbb. El primer grup era favorable a l\'ingr\xc3\xa9s d\'Argentina  en la guerra en el b\xc3\xa0ndol aliat, mentre que el segon sostenia que el pa\xc3\xads havia de mantenir-se neutral. Un tercer grup, els \xc2\xabgerman\xc3\xb3filos\xc2\xbb, era francament minoritari i davant la impossibilitat que  Argentina entr\xc3\xa9s a la guerra recolzant a l\'Eix, solia recolzar la neutralitat confonent-se amb els neutralistes._NEWLINE_Tant el president Uni\xc3\xb3 C\xc3\xadvica Radical Antipersonalista Roberto Marcelino Ortiz (1938-1942) com el conservador Ram\xc3\xb3n Castillo (1942-1943) havien mantingut la neutralitat, per\xc3\xb2 era segur que el candidat oficial Robustiano Patr\xc3\xb3 Costas li declararia la guerra a l\'Eix. Aquesta circumst\xc3\xa0ncia va tenir un enorme pes en les Forces Armades, sobretot en l\'Ex\xc3\xa8rcit, on la posici\xc3\xb3 favorable a mantenir la neutralitat era majorit\xc3\xa0ria.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i social\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies directes de la Segona Guerra Mundial sobre la realitat argentina va ser el salt que va donar el proc\xc3\xa9s d\'industrialitzaci\xc3\xb3. En 1943 per primera vegada l\'\xc3\xadndex de producci\xc3\xb3 industrial va superar a l\'agropecuari. Les exportacions industrials van augmentar del 2,9\xc2\xa0% del total en 1939, al 19,4\xc2\xa0% en 1943, encap\xc3\xa7alades per la ind\xc3\xbastria t\xc3\xa8xtil._NEWLINE_Entre 1941 i 1946, la classe obrera industrial havia crescut un 38\xc2\xa0%, passant de 677.517 a 938.387 treballadors._NEWLINE_Les f\xc3\xa0briques es van concentrar principalment a l\'\xc3\xa0rea urbana de Buenos Aires que en 1946 reunia el 56\xc2\xa0% dels establiments industrials i 61\xc2\xa0% del total d\'obrers del pa\xc3\xads._NEWLINE_D\'altra banda la Gran Depressi\xc3\xb3 de 1929 havia limitat el corrent migratori europeu, de manera tal que un nou corrent de migracions internes estava transformant per complet, quantitativa i culturalment, a la classe obrera. En 1936 el 36\xc2\xa0% de la poblaci\xc3\xb3 de la ciutat de Buenos Aires era estrangera i nom\xc3\xa9s un 12\xc2\xa0% provenia l\'interior del pa\xc3\xads (zones rurals i petites ciutats); per 1947 els estrangers s\'havien redu\xc3\xaft al 26\xc2\xa0% i els migrants interns s\'havien duplicat aconseguint el 29\xc2\xa0%. Entre 1896-1936 la mitjana anual de provincians que arribaven a Buenos Aires era de 8.000; aquesta mitjana va ascendir a 72.000 entre 1936-1943 i a 117.000 entre 1943-1947._NEWLINE_Les noves condicions socioecon\xc3\xb2miques i la concentraci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica anticipaven grans canvis sociopol\xc3\xadtics amb epicentre a Buenos Aires.\n_START_SECTION_\nEl cop d\'estat del 4 de juny\n_START_PARAGRAPH_\nSi b\xc3\xa9 les Forces Armades havien estat un dels pilars que van sostenir als successius governs de la d\xc3\xa8cada infame, la seva relaci\xc3\xb3 amb el poder s\'havia anat deteriorant en els \xc3\xbaltims anys, de la m\xc3\xa0 del canvi generacional en la seva composici\xc3\xb3 i sobretot, de la m\xc3\xa0 del proc\xc3\xa9s d\'industrialitzaci\xc3\xb3 que va comen\xc3\xa7ar sostingudament al pa\xc3\xads en aquesta d\xc3\xa8cada. El desenvolupament de la ind\xc3\xbastria a Argentina (i en moltes parts del m\xc3\xb3n) es va realitzar d\'una manera \xc3\xadntimament relacionada amb les Forces Armades i les necessitats de la defensa nacional._NEWLINE_El president Ram\xc3\xb3n Castillo havia enfrontat diverses conspiracions militars i intents fallits de cop d\'Estat i en aquest moment s\'estaven produint diverses conspiracions c\xc3\xadvic-militars (com la del GOU, la que portaven avanci el radical Ernesto Sanmartino i el general Arturo Rawson, les operacions que portava avanci el radical unionista Emilio Ravignani, etc.) No obstant aix\xc3\xb2 el cop del 4 de juny de 1943 no va ser previst per ning\xc3\xba i es va realitzar amb una gran dosi d\'improvisaci\xc3\xb3 i, a difer\xc3\xa8ncia de tots els cops que es van produir al pa\xc3\xads, gaireb\xc3\xa9 sense participaci\xc3\xb3 civil._NEWLINE_El fet concret que va desencadenar el cop militar va ser la ren\xc3\xbancia que el president Castillo li va exigir el 3 de juny al seu Ministre de Guerra, el general Pedro Pablo Ram\xc3\xadrez, per haver-se entrevistat el 26 de maig amb un grup de dirigents de la Uni\xc3\xb3 C\xc3\xadvica Radical que li van oferir la candidatura a president en les eleccions que s\'ave\xc3\xafnaven, encap\xc3\xa7alant la Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica, una alian\xc3\xa7a que l\'ala moderada del radicalisme (els unionistes) estava tractant en aquells dies de concretar al costat del Partit Socialista i el Partit Dem\xc3\xb2crata Progressista amb suport del comunisme._NEWLINE_El cop es va decidir el dia anterior en una reuni\xc3\xb3 en Camp de Maig dirigida pels generals Arturo Rawson i Pedro Ram\xc3\xadrez. T\xc3\xa9 inter\xc3\xa8s hist\xc3\xb2ric esmentar que no van participar d\'aquesta reuni\xc3\xb3 ni el general Edelmiro Farrell ni el coronel Juan Per\xc3\xb3n, els qui serien m\xc3\xa9s endavant els conductors m\xc3\xa0xims de la Revoluci\xc3\xb3 del 1943; Farrell perqu\xc3\xa8 es va excusar de participar del grup colpista per raons personals quan va ser convidat pel general Rawson, i Per\xc3\xb3n perqu\xc3\xa8 no va poder ser trobat._NEWLINE_A la matinada del 4 de juny va sortir de Camp de Maig, al nord-oest de la Ciutat de Buenos Aires, una for\xc3\xa7a militar de 8000 soldats encap\xc3\xa7alada pels l\xc3\xadders de l\'aixecament: els generals Arturo Rawson i Elbio Anaya, els coronels Emilio Ram\xc3\xadrez i Fortunato Giovannoni i el tinent coronel Tom\xc3\xa1s A. Duc\xc3\xb3 (fam\xc3\xb3s president del Club Hurac\xc3\xa0). En arribar a l\'Escola de Mec\xc3\xa0nica de l\'Armada, al barri de N\xc3\xba\xc3\xb1ez, la columna va ser atacada per forces lleials atrinxerades all\xc3\xad, resultant del combat 30 morts i 100 ferits. Rendida la ESMA el president Castillo es va embarcar en el rastrejador Drummond amb ordre d\'allunyar-se en direcci\xc3\xb3 a Uruguai, deixant sola la Casa Rosada on van ingressar els generals Juan Pistarini, Armant Verdagauer, Pedro Pablo Ram\xc3\xadrez i Edelmiro Farrell, i els almiralls Sab\xc3\xa1 H. Sueyro i Guisasola, els qui van rebre a la columna rebel poc despr\xc3\xa9s del migdia, assumint el general Arturo Rawson com a president._NEWLINE_En un primer moment totes les forces pol\xc3\xadtiques i socials van recolzar el cop, amb major o menor entusiasme, amb l\'\xc3\xbanica excepci\xc3\xb3 del Partit Comunista. El mateix va succeir amb Gran Bretanya i Estats Units, que van rebre el cop \xc2\xabamb crits de satisfacci\xc3\xb3\xc2\xbb, segons refereix sir David Kelly, ambaixador brit\xc3\xa0nic a Argentina en aquest moment. L\'ambaixada alemanya, per contra, va cremar els seus arxius el dia anterior._NEWLINE_Les caracteritzacions del cop varien molt entre els especialistes. Jos\xc3\xa9 Luis Romero, ho va considerar una \xc2\xabmaniobra de rescat del grup comprom\xc3\xa8s amb la infiltraci\xc3\xb3 nazi, complicat amb la prevenci\xc3\xb3 d\'un viratge de Castillo cap als Estats Units\xc2\xbb Miguel \xc3\x81ngel Scenna ho va descriure com "la contratapa hist\xc3\xb2rica del cop del 6 de setembre de 1930\xe2\x80\xa6 El 1930 va concloure un govern legal; en 1943 va acabar un govern semilegal". Des del moviment obrer, la CGT N.\xc2\xba 2 va caracteritzar el cop dient que "Amb la caiguda de Castillo el poble treballador va perdre un enemic, els especuladors un aliat, la coima i el peculado un indiferent i el nazi-feixisme el seu millor amic".\n_START_SECTION_\nLa fuga\xc3\xa7 dictadura del general Rawson\n_START_PARAGRAPH_\nEl general Arturo Rawson era un fervent cat\xc3\xb2lic, membre del conservador Partit Dem\xc3\xb2crata Nacional i d\'una tradicional fam\xc3\xadlia de l\'aristocr\xc3\xa0cia argentina. Rawson dirigia un grup de conspiradors que ha estat cridat \xc2\xabels generals del Jousten\xc2\xbb a causa del restaurant-hotel situat en Corrents i 25 de Maig on es reunien._NEWLINE_El grup estava integrat per militars que ocuparien alts c\xc3\xa0rrecs al govern sorgit del cop: el General Diego I. Mason (agricultura) i els contraalmiralls Benito Sueyro (marina) i Sab\xc3\xa1 Sueyro (vicepresident), germans entre si. Tamb\xc3\xa9 formava part del grup, com a operador civil, el dirigent Ernesto Sammartino (UCR), qui va ser convocat per Rawson despr\xc3\xa9s del cop per organitzar el gabinet; per\xc3\xb2 quan va arribar a la Casa Rosada, en el desordre de la revoluci\xc3\xb3, ning\xc3\xba li va avisar a Rawson de la seva pres\xc3\xa8ncia en la sala d\'espera, per la qual cosa despr\xc3\xa9s d\'esperar un temps prudencial es va retirar a la seva casa._NEWLINE_El problema se li va presentar l\'endem\xc3\xa0 quan Rawson li va comunicar als l\xc3\xadders militars els noms de les persones que integrarien el seu gabinet. Entre ells figuraven tres amics personals lligats al r\xc3\xa8gim deposat i reconeguda pertinen\xc3\xa7a dretana, el general Domingo Mart\xc3\xadnez, Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Rosa (fill) i Horaci Calder\xc3\xb3n. Els comandaments militars, que funcionarien permanentment en estat deliberatiu al llarg de la revoluci\xc3\xb3, van rebutjar terminantment aquests noms i la insist\xc3\xa8ncia de Rawson a mantenir als q\xc3\xbcestionats va desencadenar la seva ren\xc3\xbancia el dia 6 de juny. Va assumir llavors el general Pedro Pablo Ram\xc3\xadrez, precisament qui havia desencadenat el cop en ser remogut per Castillo despr\xc3\xa9s de la seva reuni\xc3\xb3 amb els radicals per oferir-li la candidatura per la Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica._NEWLINE_Dos anys despr\xc3\xa9s, el\xc2\xa01945, el general Rawson intentaria organitzar des de C\xc3\xb2rdova un cop d\'estat contra Farrell i Per\xc3\xb3n, que resultaria fallit per\xc3\xb2 que va obrir cam\xc3\xad al plantejo del general \xc3\x81valos i els oficials de Camp de Maig que van portar a la ren\xc3\xbancia i detenci\xc3\xb3 de Per\xc3\xb3n, en la setmana pr\xc3\xa8via a les mobilitzacions populars del 17 d\'octubre.\n_START_SECTION_\nPrimeres mesures\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres mesures adoptades pels governs de Ram\xc3\xadrez i Rawson van limitar les llibertats individuals i van reprimir a sectors pol\xc3\xadtics i socials. Des del mateix 4 de juny de 1943 les noves autoritats van efectuar detencions de dirigents i militants comunistes que en la seva majoria van ser allotjats en presons de la Patagonia, com la situada a la ciutat de Neuqu\xc3\xa9n, en tant uns altres van poder escapar a la clandestinitat o a l\'exili a Uruguai._NEWLINE_El 6 de juny es va detenir i va enviar al Sud als directius de la Federaci\xc3\xb3 Obrera de la Ind\xc3\xbastria de la Carn, els seus locals van ser clausurats i el secretari general Jos\xc3\xa9 Peter va estar pres sense proc\xc3\xa9s un any i 4 mesos. Al juliol el govern va declarar dissolta la CGT n\xc2\xb0 2, on estaven els sindicats que recolzaven als partits socialista i comunista a partir de l\'escissi\xc3\xb3 de la Confederaci\xc3\xb3 General del Treball ocorreguda a l\'octubre de 1942._NEWLINE_El 15 de juny el govern va dissoldre l\'associaci\xc3\xb3 proaliada Acci\xc3\xb3 Argentina. A l\'agost s\'aprova un r\xc3\xa8gim d\'associacions professionals que accentua el control de l\'Estat sobre els sindicats.[47]El 23 d\'agost es va nomenar un interventor militar en la Uni\xc3\xb3 Ferrovi\xc3\xa0ria, el sindicat dels treballadors de les empreses de ferrocarril, despla\xc3\xa7ant a les seves autoritats._NEWLINE_Es va resoldre dissoldre el Congr\xc3\xa9s Nacional i intervenir la Universitat Nacional del Litoral. Aquestes mesures obririen la confrontaci\xc3\xb3 amb amplis sectors pol\xc3\xadtics i socials, especialment amb el moviment estudiantil._NEWLINE_Simult\xc3\xa0niament amb aquestes mesures el govern de Rawson va disposar el congelament de lloguers i arrendaments rurals, que va tenir un efecte positiu entre els treballadors i els chacareros (petits i mitjos productors rurals), i la creaci\xc3\xb3 d\'una Comissi\xc3\xb3 Investigadora (Mat\xc3\xadas Rodr\xc3\xadguez Conde, Juan Sabato i Juan P. Oliver) de l\'esc\xc3\xa0ndol de la CHADE, que tenia com a missi\xc3\xb3 aprofundir la lluita contra la corrupci\xc3\xb3 i que va produir el conegut Informi Rodr\xc3\xadguez Conde, que va ser acabat el 27 de maig de 1944 proposant dos decrets per retirar a la CHADE la seva personeria jur\xc3\xaddica, anul\xc2\xb7lant les pr\xc3\xb2rrogues i reduint les tarifes. No obstant aix\xc3\xb2 l\'informe no va ser publicat sin\xc3\xb3 fins a 1956 i els projectes no van anar si m\xc3\xa9s no tractats per decisi\xc3\xb3 del llavors vicepresident de facto Juan D. Per\xc3\xb3n. CHADE va ser una de les poques empreses no estatizades durant el govern de Per\xc3\xb3n (1946-1955), ja que ella havia ajudat financerament en la campanya de Per\xc3\xb3n per a les eleccions.\n_START_SECTION_\nLa ren\xc3\xbancia de l\'Almirall Storni\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquests primers mesos tamb\xc3\xa9 es va produir l\'incident que portaria a la ren\xc3\xbancia del Ministre de Relacions Exteriors, l\'Almirall Segon Storni. Storni era un dels pocs militars argentins en aquells dies que tenia simpaties pels Estats Units on havia viscut diversos anys. Si ben era un nacionalista, tamb\xc3\xa9 era \xc2\xabaliad\xc3\xb3filo\xc2\xbb i partidari que l\'Argentina ingress\xc3\xa9s a la guerra. En aquest cam\xc3\xad, el 5 d\'agost de 1943 li va enviar una carta personal al Secretari d\'Estat nord-americ\xc3\xa0, Cordell Hull, anticipant-li que era intenci\xc3\xb3 d\'Argentina trencar relacions amb les pot\xc3\xa8ncies de l\'Eix, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 li sol\xc2\xb7licitava paci\xc3\xa8ncia per anar creant un clima de ruptura al pa\xc3\xads, alhora que algun gest dels Estats Units en mat\xc3\xa8ria de subministrament d\'armaments, que an\xc3\xa9s a\xc3\xafllant als \xc2\xabneutralistes\xc2\xbb. Amb la finalitat de pressionar al govern argent\xc3\xad, Cordell Hull va fer p\xc3\xbablica la carta de Storni, q\xc3\xbcestionant a m\xc3\xa9s en durs termes el tradicional \xc2\xabneutralisme\xc2\xbb argent\xc3\xad._NEWLINE_El fet va produir un resultat contrari a l\'esperat, causant una recrudesc\xc3\xa8ncia del ja fort sentiment anti nord-americ\xc3\xa0 \xe2\x80\x94sobretot en les Forces Armades\xe2\x80\x94 portant a la ren\xc3\xbancia de Storni i al seu reempla\xc3\xa7ament per un \xc2\xabneutralista\xc2\xbb, el coronel Alberto Gilbert, que fins llavors s\'exercia com a Ministre de l\'Interior. Per ocupar aquest \xc3\xbaltim c\xc3\xa0rrec, al seu torn, Ram\xc3\xadrez va designar un membre del GOU, el coronel Luis C\xc3\xa9sar Perlinger, un nacionalista cat\xc3\xb2lic-hispanista que a l\'any seg\xc3\xbcent encap\xc3\xa7alaria la reacci\xc3\xb3 de dreta contra el duo Farrell-Per\xc3\xb3n._NEWLINE_La ren\xc3\xbancia de Storni va arrossegar les de Santamarina (Hisenda), Gal\xc3\xadndez (Obres P\xc3\xbabliques) i Anaya (Just\xc3\xadcia), i va obrir les portes del govern al sector ultradret\xc3\xa0 del nacionalisme cat\xc3\xb2lic-hispanista, que va ocupar tamb\xc3\xa9 el nou Ministeri d\'Educaci\xc3\xb3 a trav\xc3\xa9s del conegut escriptor Gustavo Mart\xc3\xadnez Zuvir\xc3\xada (Hugo Wast). Fins llavors, pesi a les pressions dels nacionalistes, Ram\xc3\xadrez havia sostingut en els seus c\xc3\xa0rrecs als dirigents "liberals"; per\xc3\xb2 la caiguda de Storni i l\'ascens de Perlinger va portar als nacionalistes a l\'hegemonia al govern.\n_START_SECTION_\nNovembre de 1943: Ressorgiment de Per\xc3\xb3n i protagonisme sindical\n_START_PARAGRAPH_\nEls historiadors tenen diverses opinions sobre el grau d\'influ\xc3\xa8ncia que Juan Per\xc3\xb3n tenia en la pol\xc3\xadtica argentina abans del 27 d\'octubre de 1943, en assumir l\'adre\xc3\xa7a d\'una repartici\xc3\xb3 insignificant: el Departament de Treball. La veritat \xc3\xa9s que aquesta va ser la primera repartici\xc3\xb3 estatal dirigida per Per\xc3\xb3n i que \xc3\xa9s recentment a partir de llavors que la seva figura comen\xc3\xa7a a prendre rellev\xc3\xa0ncia p\xc3\xbablica, de la m\xc3\xa0 de l\'ingr\xc3\xa9s dels sindicats al primer pla de la vida pol\xc3\xadtica nacional._NEWLINE_El govern de Ram\xc3\xadrez havia assumit enfront dels sindicats una actitud similar als governs antecessors: escassa import\xc3\xa0ncia pol\xc3\xadtica i institucional, incompliment generalitzat de les lleis laborals, simpatia pro-patronal i repressions puntuals._NEWLINE_En 1943 el moviment obrer argent\xc3\xad, el m\xc3\xa9s desenvolupat d\'Am\xc3\xa8rica Llatina en aquells dies, estava dividit en quatre centrals: CGT \xe2\x84\x961 (majorit\xc3\xa0riament socialistes i sindicalistes revolucionaris) on estaven els poderosos sindicats ferroviaris, CGT \xe2\x84\x962 (socialistes i comunistes), la petita USA (sindicalistes revolucionaris) i la ja gaireb\xc3\xa9 inexistent FORA (anarquistes). Una de les primeres mesures de Ram\xc3\xadrez va ser dissoldre la CGT \xe2\x84\x962, dirigida pel socialista Francisco P\xc3\xa9rez Leir\xc3\xb3s, i que inclo\xc3\xafa importants sindicats com el d\'empleats de comer\xc3\xa7 encap\xc3\xa7alat pel socialista \xc3\x81ngel Borlenghi i els sindicats comunistes (construcci\xc3\xb3, carn, etc.), acusant-la d\'extremista. Paradoxalment la mesura va tenir com a efecte immediat l\'afiliaci\xc3\xb3 de molts dels sindicats de la CGT \xe2\x84\x962, a l\'ara \xc3\xbanica CGT, dirigida pel tamb\xc3\xa9 socialista Jos\xc3\xa9 Domenech, enfortint-la._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s el govern va sancionar una legislaci\xc3\xb3 sobre sindicats, que si b\xc3\xa9 complia algunes expectatives sindicals, al mateix temps permetia la intervenci\xc3\xb3 dels mateixos per part de l\'Estat. De seguida el govern de Ram\xc3\xadrez va fer \xc3\xbas d\'aquesta llei per intervenir els poderosos sindicats ferroviaris i cor de la CGT, la Uni\xc3\xb3 Ferrovi\xc3\xa0ria i La Fraternitat. A l\'octubre una s\xc3\xa8rie de vagues van ser respostes amb l\'arrest de desenes de dirigents obrers. Aviat va resultar evident que el govern militar estava integrat per influents sectors anti-sindicals._NEWLINE_Des del moment mateix que es va produir el cop d\'estat, el moviment sindical havia comen\xc3\xa7at a discutir una estrat\xc3\xa8gia de relacionamiento amb el govern militar. Diversos historiadors entre els quals es destaquen Samuel Baily, Julio Godio i Hiroshi Matsushita, han demostrat que el moviment obrer argent\xc3\xad havia vingut evolucionant des de finalitats de la d\xc3\xa8cada del 20 cap a un nacionalisme laborista,[nota 4] que implicava un major comprom\xc3\xads dels sindicats amb l\'Estat._NEWLINE_El primer pas ho van donar els dirigents de la CGT \xe2\x84\x962, encap\xc3\xa7alats per Francisco P\xc3\xa9rez Leir\xc3\xb3s, els qui es van entrevistar amb el Ministre de l\'Interior, general Alberto Gilbert. Els sindicalistes li van demanar al govern convocar a eleccions i li van oferir el suport d\'una marxa sindical a la Casa Rosada, per\xc3\xb2 el govern va rebutjar l\'oferiment i va dissoldre la CGT \xe2\x84\x962._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s un altre grup sindical encap\xc3\xa7alat ara per \xc3\x81ngel Borlenghi (socialista i secretari general de la poderosa Confederaci\xc3\xb3 General d\'Empleats de Comer\xc3\xa7 en la CGT \xe2\x84\x962), Francisco Pablo Capozzi (La Fraternitat) i Juan A. Bramuglia (Uni\xc3\xb3 Ferrovi\xc3\xa0ria), va optar encara que amb reserves i desconfian\xc3\xa7a, per establir relacions amb un sector del govern militar m\xc3\xa9s inclinat a acceptar els reclams sindicals, per anar conformant una alian\xc3\xa7a capa\xc3\xa7 d\'influir sobre el curs dels esdeveniments. La persona triada per al contacte inicial va ser el coronel Domingo Mercant, fill d\'un important dirigent sindical ferroviari i membre del GOU. Mercant, al seu torn, va convocar al seu soci pol\xc3\xadtic i \xc3\xadntim amic, el coronel Juan Per\xc3\xb3n._NEWLINE_Els sindicalistes van proposar als militars crear una Secretaria de Treball, enfortir la CGT i sancionar una s\xc3\xa8rie de lleis laborals que acceptessin els reclams hist\xc3\xb2rics del moviment obrer argent\xc3\xad. En aquesta reuni\xc3\xb3 Per\xc3\xb3n va intentar sintetitzar el reclam sindical definint-ho com una pol\xc3\xadtica per dignificar el treball._NEWLINE_A partir de llavors els coronels Per\xc3\xb3n i Mercant van comen\xc3\xa7ar a reunir-se sistem\xc3\xa0ticament amb els sindicats. El 30 de setembre de 1943 van mantenir una reuni\xc3\xb3 p\xc3\xbablica amb 70 dirigents sindicals amb motiu d\'una vaga general revolucion\xc3\xa0ria declarada per la CGT per a octubre, recolzada per tota l\'oposici\xc3\xb3. En aquesta reuni\xc3\xb3 els sindicalistes comunistes van exigir com a condici\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via a qualsevol di\xc3\xa0leg amb el govern, la llibertat de Jos\xc3\xa9 Peter, secretari general del Sindicat de la Carn, que havia estat recentment empresonat amb motiu d\'una vaga declarada en els frigor\xc3\xadfics. Per\xc3\xb3n va intervenir personalment en el conflicte, va pressionar a les empreses perqu\xc3\xa8 realitzessin un conveni col\xc2\xb7lectiu amb el sindicat (el primer en el sector) i va obtenir l\'alliberament del dirigent comunista._NEWLINE_D\'altra banda, Alain Rouqui\xc3\xa9 assenyala que en les tratativas dutes a terme pels coronels Per\xc3\xb3n i Mercant, van donar com a resultat la subscripci\xc3\xb3 d\'un conveni amb el flamant Sindicat Aut\xc3\xb2nom de la Carn de Berisso i Ancorada, en oberta oposici\xc3\xb3 a la comunista "Federaci\xc3\xb3 Obrera de la Ind\xc3\xbastria de la Carn" (FOIC), m\xc3\xa9s representativa i d\'abast nacional._NEWLINE_L\'efecte sobre el moviment obrer va ser notable i el grup de sindicalistes partidaris d\'una alian\xc3\xa7a amb aquest sector del govern militar va cr\xc3\xa9ixer, incorporant a altres socialistes com Jos\xc3\xa9 Domenech (ferroviari), David Diskin (empleats de comer\xc3\xa7), Alcides Montiel (cervecero) i Lucio Bonilla (t\xc3\xa8xtil); sindicalistes revolucionaris provinents de la USA, com a Luis Gai (telef\xc3\xb2nic) i Modest Orozo (telef\xc3\xb2nic); i fins i tot a alguns comunistes com Ren\xc3\xa9 Stordeur (gr\xc3\xa0fics) i Aurelio Hern\xc3\xa1ndez (sanitat) i fins a trotskistas com \xc3\x81ngel Perelman (metal\xc2\xb7l\xc3\xbargic). Un dels primers efectes de la nova relaci\xc3\xb3 establerta entre sindicalistes i militars, va ser la no participaci\xc3\xb3 de la majoria dels sindicats en la vaga general revolucion\xc3\xa0ria convocada, que va passar inadvertida._NEWLINE_Poc despr\xc3\xa9s, el 27 d\'octubre de 1943 la prec\xc3\xa0ria alian\xc3\xa7a entre sindicalistes i militars va aconseguir que Ram\xc3\xadrez design\xc3\xa9s a Per\xc3\xb3n com a Director del Departament de Treball, un c\xc3\xa0rrec aparentment sense valor algun. Una de les seves primeres mesures va ser remoure als interventors dels sindicats ferroviaris i nomenar en el seu lloc al coronel Mercant. Simult\xc3\xa0niament el Comit\xc3\xa8 Central Confederal de la CGT integrat per socialistes, va decidir crear una Comissi\xc3\xb3 pro Unitat Sindical amb la finalitat de restablir una central \xc3\xbanica, objectiu tradicional del moviment obrer argent\xc3\xad._NEWLINE_Un mes despr\xc3\xa9s, el 27 de novembre de 1943, Per\xc3\xb3n amb el suport del General Farrell, va aconseguir que el President Ram\xc3\xadrez aprov\xc3\xa9s la creaci\xc3\xb3 de la Secretaria de Treball i Previsi\xc3\xb3, amb un estatus similar a un ministeri i depend\xc3\xa8ncia directa del President de la Naci\xc3\xb3._NEWLINE_Com a Secretari de Treball Per\xc3\xb3n va realitzar una obra notable, fent aprovar les lleis laborals que havien estat reclamades hist\xc3\xb2ricament pel moviment obrer argent\xc3\xad (generalitzaci\xc3\xb3 de la indemnitzaci\xc3\xb3 per acomiadament que existia des de 1934 per a empleats de comer\xc3\xa7, jubilacions per a empleats de comer\xc3\xa7, Estatut del Pe\xc3\xb3 de Camp, hospital policl\xc3\xadnico per als treballadors ferroviaris, escoles t\xc3\xa8cniques per a obrers, prohibici\xc3\xb3 de les ag\xc3\xa8ncies de col\xc2\xb7locacions, creaci\xc3\xb3 de la just\xc3\xadcia laboral, aguinaldo), donant m\xc3\xa9s efic\xc3\xa0cia a la policia de treball ja existent per garantir la seva aplicaci\xc3\xb3 i impulsant per primera vegada la negociaci\xc3\xb3 col\xc2\xb7lectiva, que es va generalitzar com a regulaci\xc3\xb3 b\xc3\xa0sica de la relaci\xc3\xb3 entre el capital i el treball. Tamb\xc3\xa9 va deixar sense efecte el decret-llei d\'associacions sindicals sancionat per Ram\xc3\xadrez en les primeres setmanes de la revoluci\xc3\xb3, que era criticat per tot el moviment obrer._NEWLINE_De la m\xc3\xa0 amb aquesta activitat Per\xc3\xb3n, Mercant i el grup inicial de sindicalistes que van concretar l\'alian\xc3\xa7a (els socialistes Borlenghi i Bramuglia, principalment), van comen\xc3\xa7ar a organitzar un nou corrent sindical que aniria assumint una identitat laborista-nacionalista. El grup va assumir una posici\xc3\xb3 anticomunista ja present en la CGT \xe2\x84\x961 i, recolzant-se en el poder de la Secretaria de Treball, va organitzar nous sindicats en les branques en qu\xc3\xa8 no hi havia (qu\xc3\xadmics, electricitat, tabac) i va obrir sindicats paral\xc2\xb7lels orientats principalment a afeblir als sindicats comunistes (carn, construcci\xc3\xb3, t\xc3\xa8xtils, metal\xc2\xb7l\xc3\xbargics).\n_START_SECTION_\nDictadura del general Edelmiro Farrell\n_START_PARAGRAPH_\nEl general Edelmiro Farrell havia estat designat vicepresident el 15 d\'octubre de 1943, despr\xc3\xa9s de la defunci\xc3\xb3 de Sab\xc3\xa1 Sueyro i d\'un intent de Ram\xc3\xadrez de despla\xc3\xa7ar-ho del govern mitjan\xc3\xa7ant una operaci\xc3\xb3 militar encap\xc3\xa7alada pel General Santos V. Rossi. El seu govern es caracteritzaria per la doble tensi\xc3\xb3 de representar a un ex\xc3\xa8rcit majorit\xc3\xa0riament neutralista i la impossibilitat de resistir la pressi\xc3\xb3 creixent dels Estats Units perqu\xc3\xa8 Argentina s\'aline\xc3\xa9s incondicionalment, a mesura que la derrota d\'Alemanya i Jap\xc3\xb3 es tornava irreversible._NEWLINE_Des d\'un principi Farrell es va veure enfrontat amb el general Luis C\xc3\xa9sar Perlinger, Ministre de l\'Interior i referent del nacionalisme cat\xc3\xb2lic-hispanista de dreta. El principal suport de Farrell seria Per\xc3\xb3n i la seva reeixida pol\xc3\xadtica laboral, a qui va aconseguir designar tamb\xc3\xa9 com a Ministre de Guerra, malgrat l\'oposici\xc3\xb3 de la majoria dels exmembres del GOU que, alarmats per les relacions de Per\xc3\xb3n amb els sindicats, van arribar a designar al General Juan C. Sanguinetti per a aquest c\xc3\xa0rrec, operaci\xc3\xb3 que va ser revertida a causa de la insist\xc3\xa8ncia terminant de Farrell._NEWLINE_El 31 de maig per recomanaci\xc3\xb3 del ministeri de Guerra creo per decret N\xc2\xb0. 13941 un nou territori nacional a l\'\xc3\xa0rea petroliera de Comodoro Rivadavia. Aquesta ciutat es tornaria capital de la governaci\xc3\xb3 Militar de Comodoro Rivadavia. La mateixa perduraria fins a 1955._NEWLINE_A finalitats de maig el general Perlinger va intentar iniciar el cam\xc3\xad per despla\xc3\xa7ar al duo Farrell-Per\xc3\xb3n proposant-se entre els ex membres del GOU per ocupar el c\xc3\xa0rrec vacant de vicepresident. No obstant aix\xc3\xb2, contra l\'esperat, va perdre la votaci\xc3\xb3 interna entre els oficials. El 6 de juny de 1944 Per\xc3\xb3n va aprofitar el pas en fals de Perlinger per demanar la seva ren\xc3\xbancia, sent recolzat immediatament per Farrell. Sense una altra alternativa, Perlinger va renunciar i el propi Per\xc3\xb3n va ser designat vicepresident, sense deixar els seus altres c\xc3\xa0rrecs. El duo Farrell-Per\xc3\xb3n aconseguia aix\xc3\xad el seu m\xc3\xa0xim poder, que seria utilitzat en els mesos seg\xc3\xbcents per anar expulsant del govern als altres homes del nacionalisme de dreta: Bonifacio del Carril, Francisco Ramos Mej\xc3\xada, Julio Lagos, Miguel I\xc3\xb1iguez, Juan Carlos Poggi, Celestino Genta, entre uns altres.\n_START_SECTION_\nPol\xc3\xadtica laboral i social\n_START_PARAGRAPH_\nDurant 1944 Farrell va impulsar decididament les reformes laborals que proposava la Secretaria de Treball. Aquest any el govern va convocar a sindicats i ocupadors a negociar convenis col\xc2\xb7lectius, un proc\xc3\xa9s que no tenia precedents al pa\xc3\xads. Es van signar 123 convenis col\xc2\xb7lectius que aconseguien a m\xc3\xa9s d\'1.400.000 obrers i empleats. A l\'any seg\xc3\xbcent se signarien altres 347 convenis cobrint a 2.186.868 treballadors._NEWLINE_El 18 de novembre de 1944 es va anunciar la promulgaci\xc3\xb3 de l\'Estatut del Pe\xc3\xb3 de Camp (Decret llei N\xc2\xb0 28.194) sancionat el mes anterior, modernitzant la situaci\xc3\xb3 semifeudal en qu\xc3\xa8 encara es trobaven els treballadors rurals, alarmant als grans estanciers\xc2\xa0(latifundistes) que controlaven les exportacions argentines. El 30 de novembre es van establir els tribunals de treball, molt resistits tamb\xc3\xa9 pel sector patronal i els grups conservadors._NEWLINE_Dins de la pol\xc3\xadtica sanit\xc3\xa0ria el president Farrel va dictar el Decret 10.638/1944 establint la regulaci\xc3\xb3 del treball sexual, admetent la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de locals per a l\'exercici de la prostituci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via autoritzaci\xc3\xb3 de l\'Adre\xc3\xa7a de Salut i Assist\xc3\xa8ncia Social, l\'aprovaci\xc3\xb3 del Ministeri de l\'Interior i el control sanitari. La norma no va afectar la persecuci\xc3\xb3 criminal del proxenetisme, sancionat per Llei n\xc3\xbam. 9143._NEWLINE_El 4 de desembre es va aprovar el r\xc3\xa8gim de jubilacions per a empleats de comer\xc3\xa7 que va ser seguit per la manifestaci\xc3\xb3 sindical de suport a Per\xc3\xb3n, la primera en el seu suport i en la qual va parlar en un acte p\xc3\xbablic, organitzada pel socialista \xc3\x81ngel Borlenghi, secretari general del sindicat, reunint una enorme multitud benvolguda en 200.000 persones._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament augmentava la sindicalizaci\xc3\xb3 dels treballadors: mentre que en 1941 hi havia 356 sindicats amb 441.412 membres, en 1945 aquesta quantitat havia augmentat a 969 sindicats amb 528.523 membres._NEWLINE_El duo Farrel-Per\xc3\xb3n, amb el suport d\'un sector considerable del sindicalisme era\xc2\xa0reconformat massivament la cultura que sostenia les relacions laborals, caracteritzada fins a aquest moment pel predomini del paternalisme caracter\xc3\xadstic de l\'estada. Un exponent del sector patronal oposat a les reformes laborals "peronistes" sostenia en aquells dies que el m\xc3\xa9s greu de les mateixes era que els treballadors havien \xc2\xabcomen\xc3\xa7at a mirar als ulls\xc2\xbb als seus ocupadors. En aquest context de transformaci\xc3\xb3 cultural referit al lloc dels treballadors en la societat, la classe obrera s\'ampliava constantment a causa de la industrialitzaci\xc3\xb3 accelerada del pa\xc3\xads. Aquesta gran transformaci\xc3\xb3 socioecon\xc3\xb2mica va ser la base del nacionalisme laborista que va prendre forma entre la segona meitat de 1944 i la primera meitat de 1945 i que adoptaria el nom de peronisme.\n_START_SECTION_\nEl 1945\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any\xc2\xa01945 va ser un dels anys m\xc3\xa9s importants de la hist\xc3\xb2ria argentina. Es va iniciar amb l\'\xc3\xb2bvia intenci\xc3\xb3 de Farrell i Per\xc3\xb3n de preparar l\'ambient per declarar la guerra a Alemanya i Jap\xc3\xb3 amb la finalitat de sortir de la situaci\xc3\xb3 de complet a\xc3\xafllament en qu\xc3\xa8 es trobava el pa\xc3\xads, i obrir un cam\xc3\xad cap a la realitzaci\xc3\xb3 d\'eleccions._NEWLINE_Ja a l\'octubre de l\'any anterior la dictadura havia sol\xc2\xb7licitat una reuni\xc3\xb3 a la Uni\xc3\xb3 Panamericana per considerar un rumb d\'acci\xc3\xb3 comuna. Seguidament nous membres del grup nacionalista de dreta van anar abandonant el govern: el Ministre de Relacions Exteriors Orlando L. Peluffo, l\'interventor de Corrents David Uriburu, i sobretot el General Sanguinetti, despla\xc3\xa7at del crucial c\xc3\xa0rrec d\'interventor de la Prov\xc3\xadncia de Buenos Aires que, despr\xc3\xa9s d\'un breu interregne, va ser assumit per Juan Atilio Bramuglia, l\'advocat socialista de la Uni\xc3\xb3 Ferrovi\xc3\xa0ria, integrant del sector sindical que va iniciar l\'acostament del moviment obrer als militars del grup de Per\xc3\xb3n._NEWLINE_Al febrer Per\xc3\xb3n va realitzar un viatge secret als Estats Units per convenir la declaraci\xc3\xb3 de guerra, el cessament del bloqueig, el reconeixement al govern argent\xc3\xad i l\'adhesi\xc3\xb3 d\'est a la Confer\xc3\xa8ncia Interamericana de Chapultepec prevista pel 21 de febrer. Poc despr\xc3\xa9s va renunciar el nacionalista de dreta R\xc3\xb2mul Etcheverry Boneo al Ministeri d\'Educaci\xc3\xb3 sent reempla\xc3\xa7at per Antonio J. Ben\xc3\xadtez, un home del grup de Farrell-Per\xc3\xb3n._NEWLINE_El 27 de mar\xc3\xa7, al mateix temps que la major part dels pa\xc3\xafsos llatinoamericans, Argentina li va declarar la guerra a Alemanya i Jap\xc3\xb3 i una setmana despr\xc3\xa9s va signar l\'Acta de Chapultepec quedant habilitada a participar en la Confer\xc3\xa8ncia de Sant Francisco que va fundar les Nacions Unides el 26 de juny de 1945, integrant el grup dels 51 pa\xc3\xafsos fundadors.\n_START_SECTION_\nEl 17 d\'octubre de 1945\n_START_PARAGRAPH_\nL\'endem\xc3\xa0, 17 d\'octubre de 1945, es va produir un dels fets decisius de la hist\xc3\xb2ria argentina. Un sector social desconegut, que havia rom\xc3\xa0s per complet absent de la hist\xc3\xb2ria argentina fins a aquest moment, va irrompre prenent Buenos Aires i exigint la llibertat de Per\xc3\xb3n. La ciutat va ser presa per desenes de milers d\'obrers, provinents de les zones industrials que venien creixent en la perif\xc3\xa8ria de la ciutat. La multitud es va instal\xc2\xb7lar a la Pla\xc3\xa7a de Maig. Es caracteritzava per la gran quantitat de joves i sobretot de dones que la integraven, i pel predomini de persones amb el cabell i la pell m\xc3\xa9s foscos que els que concorrien als tradicionals actes pol\xc3\xadtics de l\'\xc3\xa8poca. L\'oposici\xc3\xb3 antiperonista va destacar aquestes difer\xc3\xa8ncies i va utilitzar termes despectius per referir-se als simpatitzants del peronisme, com a \xc2\xabnegres\xc2\xbb, \xc2\xabgrasses\xc2\xbb, \xc2\xabdescamisats \xe2\x80\x94sense camisa\xe2\x80\x94\xc2\xbb, \xc2\xabcaparrons negres\xc2\xbb. Va ser el dirigent radical unionista, Ernesto Sammartino, el que va utilitzar dos anys despr\xc3\xa9s un terme molt criticat: \xc2\xabal\xc2\xb7luvi\xc3\xb3 zool\xc3\xb2gic\xc2\xbb._NEWLINE_Els manifestants venien acompanyats de tota una nova generaci\xc3\xb3 de joves i nous delegats de base sindicals pertanyents als sindicats de la CGT, que havien comen\xc3\xa7at a reaccionar dos dies abans amb la vaga de la FOTIA (sucreres). Va ser una mobilitzaci\xc3\xb3 completament pac\xc3\xadfica, per\xc3\xb2 la commoci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i cultural va ser de tal magnitud, que en poques hores el triomf segur del moviment antiperonista d\'una setmana enrere s\'havia dilu\xc3\xaft, igual que el poder que encara li quedava al govern militar._NEWLINE_Durant aquest dia, els comandaments militars van discutir el m\xc3\xa8tode per frenar a la multitud. El Ministre de Marina, Almirall H\xc3\xa9ctor Vernengo Lima, va proposar reprimir als manifestants amb armes de foc per\xc3\xb2 el General \xc3\x81valos es va oposar. Despr\xc3\xa9s d\'intenses negociacions en les quals es va destacar el radical Armant Antille com a delegat de Per\xc3\xb3n, aquest va ser posat en llibertat i aquesta mateixa nit es va dirigir als seus simpatitzants des d\'un de les balconades de la Casa Rosada. Pocs dies despr\xc3\xa9s es va establir la data de les eleccions: 24 de febrer de 1946.\n_START_SECTION_\nLa campanya\n_START_PARAGRAPH_\nEl peronisme, que registrava una important participaci\xc3\xb3 femenina en les marxes sindicals, va proposar recon\xc3\xa8ixer els drets pol\xc3\xadtics de les dones. L\'Assemblea Nacional de Dones presidida per Victoria Ocampo, que adheria a la Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica i propugnava des de temps enrere el vot femen\xc3\xad, es va oposar a la iniciativa per considerar que la reforma havia de ser realitzada per un govern democr\xc3\xa0tic i no per una dictadura i la proposta finalment no es va aprovar. De totes maneres Per\xc3\xb3n va ser acompanyat durant la campanya per la seva esposa, Eva Duarte de Per\xc3\xb3n, la qual cosa va constituir una novetat per a la cultura pol\xc3\xadtica argentina._NEWLINE_Durant la campanya electoral el govern va sancionar el decret-llei 33.302/45 creant el Sou Anual Complementari (SAC) i altres millores laborals. Les organitzacions patronals van resistir obertament la mesura i en finalitzar desembre de 1945 cap empresa havia pagat encara el SAC. En resposta la CGT va declarar una vaga general, que va ser resposta al seu torn pel sector empresari amb un lock-out en les grans tendes comercials. La Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica, incloent els partits obrers que la integraven (Socialista i Comunista), va recolzar en el conflicte al sector patronal oposant-se al SAC, mentre que el peronisme va recolzar obertament als sindicats en la seva lluita per garantir-ho. Pocs dies despr\xc3\xa9s els sindicats van obtenir una important vict\xc3\xb2ria, que va enfortir al peronisme i va deixar descol\xc2\xb7locades a les forces antiperonistes, en acordar amb el sector empresari el reconeixement del \xc2\xabsou anual complementari\xc2\xbb i el seu pagament en dues quotes._NEWLINE_Un altre fet important succe\xc3\xaft durant la campanya va ser la publicaci\xc3\xb3 del Llibre blau. Menys de dues setmanes abans de les eleccions, l\'11 de febrer de 1946, va prendre estat p\xc3\xbablic una iniciativa oficial del govern dels Estats Units, amb el t\xc3\xadtol de Consulta entre les rep\xc3\xbabliques americanes respecte de la situaci\xc3\xb3 argentina, que va ser m\xc3\xa9s conegut com el Llibre blau. La iniciativa havia estat preparada per Spruille Braden i consistia en un intent, per part dels Estats Units de proposar internacionalment l\'ocupaci\xc3\xb3 militar d\'Argentina, aplicant l\'anomenada Doctrina Rodr\xc3\xadguez Larreta. Una vegada m\xc3\xa9s tots dos sectors van adoptar posicions frontalment oposades: la Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica va recolzar el Llibre blau i la immediata ocupaci\xc3\xb3 militar d\'Argentina per forces militars liderades per Estats Units; addicionalment va exigir la inhabilitaci\xc3\xb3 legal de Per\xc3\xb3n per ser candidat. Per\xc3\xb3n al seu torn va contraatacar publicant el Llibre Blau i Blanco (en refer\xc3\xa8ncia als colors de la bandera argentina) i fent p\xc3\xbablic un esl\xc3\xb2gan que establia una disjuntiva contundent, \xc2\xabBraden o Per\xc3\xb3n\xc2\xbb, que va tenir una forta influ\xc3\xa8ncia en l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica al moment de votar.'