b'\n_START_ARTICLE_\nPur\xc3\xa9petxa\n_START_SECTION_\nClassificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl pur\xc3\xa9petxa es considera habitualment una llengua a\xc3\xafllada de Mesoam\xc3\xa8rica. Fins i tot, conserva alguns trets tipol\xc3\xb2gics poc freq\xc3\xbcents en l\'\xc3\xa0rea ling\xc3\xbc\xc3\xadstica mesoamericana com, per exemple, la pres\xc3\xa8ncia de dos fonemes vibrants: la vibrant simple /r/ i la retroflexa /\xc9\xbd/. De fet, dels cinc trets t\xc3\xadpics de l\'\xc3\xa0rea ling\xc3\xbc\xc3\xadstica mesoamericana, el pur\xc3\xa9petxa nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 de manera inobjectable un d\'ells: el sistema vigesimal de numeraci\xc3\xb3._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, Greenberg (1987) considera que t\xc3\xa9 cert parentiu amb el txibtxa, encara que aquesta idea \xc3\xa9s rebutjada per la majoria de ling\xc3\xbcistes especialistes en lleng\xc3\xbces americanes, com Campbell que la considera una llengua a\xc3\xafllada.\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEl pur\xc3\xa9petxa es parla principalment en la part occidental i central de l\'estat mexic\xc3\xa0 de Michoac\xc3\xa1n, principalment a l\'\xc3\xa0rea compresa entre el llac de P\xc3\xa1tzcuaro i la serra a l\'occident d\'aquest coneguda com l\'Altipl\xc3\xa0 Tarasco. El territori abasta a 23 municipis de l\'estat de Michoac\xc3\xa1n, que en conjunt ocupen una \xc3\xa0rea de 8.370 km\xc2\xb2, la qual cosa representa el 14% de la superf\xc3\xadcie de l\'estat, dels quals 14 tenen una proporci\xc3\xb3 significativa de parlants de la llengua pur\xc3\xa9petxa. Aquests s\xc3\xb3n Chilchota, Charapan, Nahuatzen, Paracho, Tangamandapio, Cher\xc3\xa1n, Quiroga, Erongar\xc3\xadcuaro, Coaneo, Los Reyes, Tzintzuntzan, Tingambato, P\xc3\xa1tzcuaro i Uruapan. _NEWLINE_El centre de l\'antic regne tarasco es trobava al voltant del llac de P\xc3\xa1tzcuaro, que encara segueix sent un centre important de la comunitat pur\xc3\xa9petxa. Aquest regne abastava gaireb\xc3\xa9 tot l\'estat actual de Michoac\xc3\xa1n, i parts considerables de Guanajuato i Guerrero, aix\xc3\xad com porcions dels estats de M\xc3\xa8xic, Quer\xc3\xa9taro i Jalisco.\n_START_SECTION_\nVariants\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalment es reconeixen quatre varietats geogr\xc3\xa0fiques o dialectes: la de la Meseta o Sierra, la de la zona lacustre, la de la Canyada i la del Pant\xc3\xa0. La regi\xc3\xb3 de la Meseta concentra aproximadament el 62% dels parlants, i de fet va ser fins als anys 1980 la zona menys comunicada del territori. La zona lacustre concentra el 17,8% dels parlants, la la Canyada o Regi\xc3\xb3 dels Onze Pobles el 14,7%, i el Pant\xc3\xa0 nom\xc3\xa9s el 5,2%._NEWLINE_Ethnologue distingeix dues varietats de pur\xc3\xa9petxa: el dialecte central parlat aproximadament per 120,000 persones (1990) al voltant de P\xc3\xa1tzcuaro i el dialecte occidental de les terres altes parlat a la rodalia de Zamora, Los Reyes de Salgado, Paracho, i Pamat\xc3\xa1cuaro, tots ells en les ve\xc3\xafnatge del volc\xc3\xa0 Paricut\xc3\xadn. La poblaci\xc3\xb3 total de parlants va en augment (de 58.299 en 1960 a 96.016 en 1990 i 121.409 rn 2000) per\xc3\xb2 el percentatge de parlants relacionat amb els no parlants est\xc3\xa0 caient, i el grau de biling\xc3\xbcisme est\xc3\xa0 augmentant, cosa que l\'aconverteix en una llengua amena\xc3\xa7ada. Avui dia el percentatge de parlants monoling\xc3\xbces \xc3\xa9s inferior al 10%.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9as\n_START_PARAGRAPH_\nEl pur\xc3\xa9petxa \xc3\xa9s una de les lleng\xc3\xbces m\xc3\xa9s \xc3\xa0mpliament usada pel grup \xc3\xa8tnic que la sustenta com a part de la seva identitat. I \xc3\xa9s igualment una de les poques lleng\xc3\xbces ind\xc3\xadgenes que ha arribat a tenir la seva pr\xc3\xb2pia acad\xc3\xa8mia de la llengua. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s usada als programes de r\xc3\xa0dio de l\'emissora XEPUR-AM, situada a Cher\xc3\xa1n (Michoac\xc3\xa1n) i patrocinada per la CDI.\n_START_SECTION_\nEstatus oficial\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta llengua, juntament amb totes les lleng\xc3\xbces ind\xc3\xadgenes de M\xc3\xa8xic i el castell\xc3\xa0, van ser reconegudes com a "lleng\xc3\xbces nacionals" a causa de la Ley General de Derechos Ling\xc3\xbc\xc3\xadsticos de los Pueblos Ind\xc3\xadgenas promulgada i publicada l\'any 2003.\n_START_SECTION_\nNormalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls intents de normalitzaci\xc3\xb3 es remunten al Projecte Tarasco (1939), quan es van comen\xc3\xa7ar a discutir algunes propostes ortogr\xc3\xa0fiques. Actualment no existeix encara consens en aquesta q\xc3\xbcesti\xc3\xb3, encara que t\xc3\xa9 cert pes l\'est\xc3\xa0ndard proposat per l\'Acad\xc3\xa8mia de la Llengua Pur\xc3\xa9petxa i la proposta de la Secretar\xc3\xada de Educaci\xc3\xb3n P\xc3\xbablica (SEP). Aquesta \xc3\xbaltima \xc3\xa9s la usada per la Direcci\xc3\xb3 general d\'Educaci\xc3\xb3 Ind\xc3\xadgena per als llibres escolars.\n_START_SECTION_\nFonologia\n_START_PARAGRAPH_\nEn els seg\xc3\xbcents quadres es mostren els fonemas del pur\xc3\xa9petxa amb els seus principals al\xc2\xb7l\xc3\xb2fons.'