b'\n_START_ARTICLE_\nCultura d\'Irlanda\n_START_PARAGRAPH_\nLa cultura d\'Irlanda \xc3\xa9s el conjunt de llengua, costums i tradicions, m\xc3\xbasica, art, literatura, folklore, cuina i esports associats a Irlanda i al poble irland\xc3\xa9s. Durant la major part de la seua hist\xc3\xb2ria registrada, la cultura irlandesa ha estat sobretot ga\xc3\xa8lica. Tamb\xc3\xa9 ha estat influenciada per la cultura anglonormanda, anglesa i escocesa. Els anglonormands enva\xc3\xafren Irlanda al s. XII, mentre que la conquesta i colonitzaci\xc3\xb3 d\'Irlanda del s. XVI i XVII la protagonitzaren els anglesos i escocesos (o escocesos de l\'Ulster). Hui dia, hi ha notables difer\xc3\xa8ncies culturals entre els d\'origen cat\xc3\xb2lic i protestant (especialment l\'Ulster protestant, separat de la resta de l\'illa), i entre els n\xc3\xb2mades irlandesos i la poblaci\xc3\xb3 establerta._NEWLINE_A causa de l\'emigraci\xc3\xb3 a gran escala d\'irlandesos, la cultura irlandesa t\xc3\xa9 un abast global i festes com la diada de Sant Patrici i Halloween se celebren arreu del m\xc3\xb3n. La cultura irlandesa ha estat en certa manera heretada i modificada per la di\xc3\xa0spora irlandesa, que al seu torn ha influ\xc3\xaft en el pa\xc3\xads d\'origen._NEWLINE_Encara que hi ha molts aspectes \xc3\xbanics de la cultura irlandesa, comparteix trets substancials amb els de Gran Bretanya, altres estats de parla anglesa, d\'europeus predominantment cat\xc3\xb2lics i els altres pa\xc3\xafsos c\xc3\xa8ltics._NEWLINE_L\'illa d\'Irlanda \xc3\xa9s famosa pel Llibre de Kells, la m\xc3\xbasica tradicional irlandesa i escriptors com Jonathan Swift, Brendan Behan, Niall Horan, Douglas Hyde, Flann O\'Brien, Sheridan Le Fanu, Sean O\'Casey, George Berkeley, James Joyce, George Bernard Shaw, Richard Brinsley Sheridan, Oliver Goldsmith, Oscar Wilde, Bram Stoker, W. B. Yeats, Samuel Beckett, S\xc3\xa9amus Heaney i altres._NEWLINE_El primer metge amb t\xc3\xadtol nobiliari que va existir, Hans Sloane, era un metge irland\xc3\xa9s que tenia afici\xc3\xb3 per la bot\xc3\xa0nica i la seua col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de plantes fou el nucli del Museu Brit\xc3\xa0nic. Figures culturals irlandeses del s. XX inclouen Christy Moore, Pat Ingolsbht, Shane MacGowan i Sin\xc3\xa9ad O\'Connor. En l\'\xc3\xa0rea de l\'espectacle destaquen U2, Bob Geldof, Thin Lizzy, Horslips, Rory Gallagher, The Corrs, The Cranberries, Westlife, Chris De Burgh i Van Morrison; en m\xc3\xbasica m\xc3\xa9s tradicional destaquen Enya, The Dubliners i The Chieftains entre altres, i en l\'espectacle de dansa Riverdance. La dansa irlandesa \xc3\xa9s popular arreu del m\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nAgricultura i tradici\xc3\xb3 rural\n_START_PARAGRAPH_\nCom ho demostra l\'evid\xc3\xa8ncia arqueol\xc3\xb2gica de llocs com els Camps C\xc3\xa9ide al comtat de Mayo i Lough Gur al comtat de Limerick, l\'agricultura a Irlanda \xc3\xa9s una activitat que es remunta als inicis de la colonitzaci\xc3\xb3 humana. En \xc3\xa8poques hist\xc3\xb2riques, texts com el T\xc3\xa1in B\xc3\xb3 C\xc3\xbaailnge mostren una societat en qu\xc3\xa8 el bestiar representa una font prim\xc3\xa0ria de riquesa i estatus. Poc n\'havia canviat en el moment de la invasi\xc3\xb3 normanda d\'Irlanda als s. XII i XIII. Giraldus Cambrensis va retratar una societat ga\xc3\xa8lica en qu\xc3\xa8 la ramaderia i la transhum\xc3\xa0ncia eren la norma.\n_START_SECTION_\nMunicipis, pobles, parr\xc3\xb2quies i comtats\n_START_PARAGRAPH_\nEls normands reempla\xc3\xa7aren l\'administraci\xc3\xb3 tradicional de la terra dels clans (llei Brehon) pel sistema senyorial de la tinen\xc3\xa7a de la terra i l\'organitzaci\xc3\xb3 social. Aix\xc3\xb2 dugu\xc3\xa9 a la imposici\xc3\xb3 del llogaret, la parr\xc3\xb2quia i el comtat sobre el sistema nadiu de townlands. En general, una parr\xc3\xb2quia era una unitat civil i religiosa amb una mansi\xc3\xb3, un poble i una esgl\xc3\xa9sia al centre. Cada parr\xc3\xb2quia incorpor\xc3\xa0 un o m\xc3\xa9s pobles urbans existents dins dels l\xc3\xadmits. Amb l\'extensi\xc3\xb3 gradual del feudalisme angl\xc3\xa9s sobre l\'illa, l\'estructura irlandesa del comtat entr\xc3\xa0 en crisi i desaparegu\xc3\xa9 al 1610._NEWLINE_Aquestes estructures segueixen sent de vital import\xc3\xa0ncia en la vida quotidiana de les comunitats irlandeses. A part del significat religi\xc3\xb3s de la parr\xc3\xb2quia, la majoria d\'adreces postals rurals s\xc3\xb3n noms de cases i pobles. El poble i la parr\xc3\xb2quia s\xc3\xb3n punts clau al voltant dels quals es construeixen rivalitats esportives i altres formes d\'identitat local, i la majoria de les persones senten un fort sentit de lleialtat al seu comtat nadiu.\n_START_SECTION_\nPropietat de la terra i fam de la terra\n_START_PARAGRAPH_\nAmb la conquesta anglesa elisabetiana, la conquesta d\'Irlanda per Cromwell, i les plantacions organitzades dels colons anglesos i escocesos, els patrons de la propietat de la terra a Irlanda s\'alteraren molt. El vell ordre de transhum\xc3\xa0ncia i ramaderia de camp obert fou reempla\xc3\xa7at per una estructura de grans hisendes, petits arrendataris amb m\xc3\xa9s o menys precarietat en els contractes d\'arrendament i una massa de treballadors sense terra. Aquesta situaci\xc3\xb3 continu\xc3\xa0 fins a la fi del s. XIX, quan l\'agitaci\xc3\xb3 de la Lliga de la Terra inici\xc3\xa0 la reforma agr\xc3\xa0ria. En aquest proc\xc3\xa9s, els antics inquilins i obrers esdevingueren propietaris de terres, amb  grans finques dividides en petites i mitjanes explotacions. El proc\xc3\xa9s continu\xc3\xa0 fins ben entrat el s. XX amb el treball de la Comissi\xc3\xb3 de Terres d\'Irlanda. Aix\xc3\xb2 contrastava amb Gran Bretanya, on molts dels grans estats es deixaren intactes. Una conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia n\'\xc3\xa9s el fenomen cultural \xc3\xa0mpliament reconegut de la "fam de la terra" entre la nova classe d\'agricultors irlandesos: significa que les fam\xc3\xadlies llauradores faran el que siga per retenir la propietat de la terra dins la unitat familiar, amb l\'ambici\xc3\xb3 d\'adquirir terres addicionals. Una altra n\'\xc3\xa9s que els hillwalkers a Irlanda hui s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s constrenyits que el seu pari\xc3\xb3 a Gran Bretanya, perqu\xc3\xa8 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil acordar avingudes amb tants petits grangers implicats en una ruta donada que amb un sol terratinent.\n_START_SECTION_\nFestes i festivals\n_START_PARAGRAPH_\nLa major part del calendari irland\xc3\xa9s de hui encara reflecteix els vells costums pagans, principalment d\'origen c\xc3\xa8ltic, associats a tradicions cristianes de posterior introducci\xc3\xb3, amb pres\xc3\xa8ncia encara significativa. El Nadal a Irlanda inclou diverses tradicions locals, algunes no relacionades amb el cristianisme. El 26 de desembre (diada de Sant Esteve o Wren Boy\'s Day), hi ha el costum que els joves s\'abillen amb vestits estrafolaris i m\xc3\xa0scares, i desfilen pels carrers cantant melodies tradicionals._NEWLINE_La festa nacional a la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda \xc3\xa9s la Diada de Sant Patrici, que se celebra el 17 de mar\xc3\xa7 amb desfilades i festivals en ciutats i pobles de tota l\'illa i per la di\xc3\xa0spora irlandesa arreu del m\xc3\xb3n, en record del sant patr\xc3\xb3 d\'Irlanda. La llegenda li atribueix el desterrament de les serps de l\'illa, i l\'ensenyament als irlandesos del concepte de la Trinitat utilitzant un tr\xc3\xa8vol de tres fulles, per ressaltar la creen\xc3\xa7a cristiana de \xc2\xabtres persones divines en l\'\xc3\xbanic D\xc3\xa9u\xc2\xbb. Altres festes importants de l\'Esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica s\xc3\xb3n la Pasqua i festes marianes._NEWLINE_A Irlanda del Nord el 12 de juliol, es commemora la vict\xc3\xb2ria de Guillem III d\'Anglaterra en la batalla del Boyne com un dia festiu celebrat pels protestants brit\xc3\xa0nics, la gran majoria dels quals viuen a Irlanda del Nord._NEWLINE_Una celebraci\xc3\xb3 d\'origen precristi\xc3\xa0 \xc3\xa9s el dia de Santa Br\xc3\xadgida (1 de febrer, conegut com a Imbolc o Candelera), basat en la dea c\xc3\xa8ltica Brigit, el dia festiu de la qual se celebra a principi de la primavera; tamb\xc3\xa9 hi ha Beltane (maig), L\xc3\xbanasa (agost) i Samhain (novembre). L\'\xc3\xbaltim se celebra extensament al m\xc3\xb3n com a Halloween, incloent els Estats Units, seguit pel dia de Tots Sants, una altra festa cristiana associada a una festa irlandesa tradicional.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl cristianisme, en forma de catolicisme i protestantisme, \xc3\xa9s la religi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s practicada a Irlanda. El cristianisme fou portat a Irlanda durant o abans del s. V, i la seua hist\xc3\xb2ria s\'associa a sant Patrici, patr\xc3\xb3 d\'Irlanda. El festival c\xc3\xa8ltic de Samhain, conegut com a Halloween, s\'origin\xc3\xa0 a Irlanda._NEWLINE_La majoria de la gent de l\'illa \xc3\xa9s cat\xc3\xb2lica; hi ha una minoria significativa de protestants procedents de Gran Bretanya que es concentra a Irlanda del Nord. Les tres esgl\xc3\xa9sies protestants s\xc3\xb3n l\'Esgl\xc3\xa9sia d\'Irlanda, la presbiteriana i la metodista. S\'hi uneixen altres m\xc3\xa9s, com la baptista, grups evang\xc3\xa8lics dels Estats Units i l\'Ex\xc3\xa8rcit de Salvaci\xc3\xb3, a m\xc3\xa9s d\'ortodoxos orientals,  testimonis de Jehov\xc3\xa0 i l\'Esgl\xc3\xa9sia de Jesucrist dels Sants dels \xc3\x9altims Dies. Tamb\xc3\xa9 hi ha centres per a budistes, hind\xc3\xbas, bahais, pagans, Islam i judaisme._NEWLINE_A la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda, la darrera vegada que un cens deman\xc3\xa0 a les persones que especificaren la seua religi\xc3\xb3 fou al 2011. El resultat en va ser 84,16% de cat\xc3\xb2lics, 2,81% d\'Esgl\xc3\xa9sia d\'Irlanda (anglesa), 1,07% d\'Islam, 0,54% de presbiteriana, 0,9% d\'ortodoxos, 2,07% d\'altres grups religiosos, i 5,88% d\'identificats com a no religiosos. Al voltant de l\'1,59% no hi declararen identitat religiosa. Entre els cat\xc3\xb2lics, l\'assist\xc3\xa8ncia setmanal a l\'esgl\xc3\xa9sia disminu\xc3\xad del 87% el 1981 al 60% el 1998, tot i que \xc3\xa9s una de les taxes d\'assist\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s altes d\'Europa._NEWLINE_A Irlanda del Nord, el 2011, la poblaci\xc3\xb3 era el 40,8% cat\xc3\xb2lica, el 19,1% presbiteriana, el 13,7% de l\'Esgl\xc3\xa9sia d\'Irlanda (anglesa), 3% metodista, 5,8% altra de cristiana, 0,8% una altra religi\xc3\xb3 i filosofia, 10,1% sense religi\xc3\xb3 i 6,8% de religi\xc3\xb3 no declarada.\n_START_SECTION_\nArt i literatura\n_START_PARAGRAPH_\nL\'idioma irland\xc3\xa9s conforma la tercera literatura m\xc3\xa9s antiga d\'Europa (despr\xc3\xa9s del grec i el llat\xc3\xad), el cos m\xc3\xa9s significatiu de la literatura escrita (antiga i recent) de qualsevol idioma c\xc3\xa8ltic, aix\xc3\xad com una forta tradici\xc3\xb3 oral de llegendes i poesia. La poesia en irland\xc3\xa9s representa la m\xc3\xa9s antiga poesia vernacla europea, amb els primers exemples que daten del s. VI: el Lebor Gab\xc3\xa1la \xc3\x89renn o Llibre de les invasions, \xc3\xa9s el text en llengua irlandesa m\xc3\xa9s antic conegut, i base de la construcci\xc3\xb3 de la nacionalitat irlandesa._NEWLINE_Sent un lloc relativament petit, l\'illa d\'Irlanda ha fet una gran contribuci\xc3\xb3 a la literatura mundial en totes les  branques. Les obres liter\xc3\xa0ries m\xc3\xa9s conegudes de l\'illa estan escrites en un altre idioma, l\'angl\xc3\xa9s: en s\xc3\xb3n exemples famosos James Joyce, Bram Stoker, Jonathan Swift, Oscar Wilde i els quatre guanyadors irlandesos del Premi Nobel de Literatura: William Butler Yeats, George Bernard Shaw, Samuel Beckett i Seamus Heaney. Tres dels quatre guanyadors del Nobel nasqueren a Dubl\xc3\xadn (Heaney n\'\xc3\xa9s l\'excepci\xc3\xb3: ha viscut a Dubl\xc3\xadn per\xc3\xb2 nasqu\xc3\xa9 al comtat de Londonderry), i han fet d\'aquesta ciutat l\'indret de naixement de m\xc3\xa9s llorejats literaris Nobel del m\xc3\xb3n._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria de l\'art visual irland\xc3\xa9s s\'inicia amb les primerenques talles trobades en llocs com Newgrange, i es remunta a objectes de l\'edat de bronze, particularment a objectes ornamentals d\'or, fermalls c\xc3\xa8ltics i manuscrits il\xc2\xb7lustrats de l\'art hibernosax\xc3\xb3. Durant el transcurs dels s. xix i xx, hi sorg\xc3\xad una forta tradici\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica, amb figures com John Butler Yeats, William Orpen, Jack Yeats i Louis li Brocquy._NEWLINE_La m\xc3\xbasica i dansa folkl\xc3\xb2rica irlandeses s\xc3\xb3n molt conegudes. A mitjan s. XX, conforme la societat irlandesa es modernitzava, la m\xc3\xbasica tradicional irlandesa caigu\xc3\xa9 en desgr\xc3\xa0cia en certa manera, especialment a les zones urbanes. Els joves en aquest moment tendien a mirar Gran Bretanya i, en particular, els Estats Units com a models de progr\xc3\xa9s, i el jazz i el rock and roll s\'hi feren molt populars. Durant la d\xc3\xa8cada de 1960, i inspirat per la m\xc3\xbasica folk americana, hi hagu\xc3\xa9 un renaixement de la tradici\xc3\xb3 irlandesa, inspirat per grups com The Dubliners, els Clancy Brothers i Sweeney\'s Men i individus com Se\xc3\xa1n O Riada. El Fleadh anual Cheoil na h\xc3\x89ireann \xc3\xa9s el festival m\xc3\xa9s important de m\xc3\xbasica irlandesa a l\'illa._NEWLINE_En poc de temps, grups i m\xc3\xbasics com Horslips, Van Morrison i fins i tot Thin Lizzy, incorporaren elements de la m\xc3\xbasica tradicional al llenguatge rock, per formar un nou so \xc3\xbanic. Durant els anys setanta i vuitanta, la distinci\xc3\xb3 entre m\xc3\xbasics tradicionals i rock es feu borrosa, amb molts m\xc3\xbasics encreuant-se entre tots dos estils. Aquesta tend\xc3\xa8ncia es pot veure m\xc3\xa9s recentment en el treball de bandes com U2, Snow Patrol, The Cranberries, The Undertones i The Corrs.\n_START_SECTION_\nIrlanda primerenca\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha moltes refer\xc3\xa8ncies al menjar i a la beguda en la literatura irlandesa primig\xc3\xa8nia. La mel sembla haver sigut menjada i utilitzada en la fabricaci\xc3\xb3 de hidromel. Les velles hist\xc3\xb2ries tamb\xc3\xa9 contenen moltes refer\xc3\xa8ncies a banquets, encara que podrien estar exagerats i proporcionar poca informaci\xc3\xb3 sobre la veritable dieta di\xc3\xa0ria. Tamb\xc3\xa9 hi ha moltes refer\xc3\xa8ncies als fulacht fia, que s\xc3\xb3n jaciments arqueol\xc3\xb2gics que es creu que s\'utilitzaren per a cuinar carn de c\xc3\xa9rvol. El fulacht fia tenia forats al pis que s\'omplien d\'aigua. La carn es podia cuinar col\xc2\xb7locant pedres calentes al canal fins que l\'aigua bull\xc3\xads. Molts llocs amb fulach fia s\'han identificat al llarg de l\'illa d\'Irlanda, i alguns semblen haver-ne estat en \xc3\xbas fins al s. XVII._NEWLINE_Les excavacions en l\'assentament v\xc3\xadking de Wood Quay, a Dubl\xc3\xadn, han aportat informaci\xc3\xb3 significativa sobre la dieta dels habitants de la ciutat. Els principals animals consumits eren ovelles i porcs. Les aviram i les oques silvestres, aix\xc3\xad com el peix i el marisc eren tamb\xc3\xa9 eren comuns, igual que una \xc3\xa0mplia gamma de baies nadiues i nous, especialment avellana. Les llavors de noguera i quenopodi s\'hi utilitzaven molt, i degueren usar-se per fer farinetes d\'avena.\n_START_SECTION_\nLa cre\xc3\xaflla en la dieta irlandesa\n_START_PARAGRAPH_\nLa patatera sembla haver estat introdu\xc3\xafda a Irlanda en la segona meitat del s. XVI, al principi com una collita de jard\xc3\xad. Finalment, esdevingu\xc3\xa9 el principal producte alimentari de les classes treballadores. Com a font d\'aliment, la cre\xc3\xaflla \xc3\xa9s extremament eficient en termes d\'energia produ\xc3\xafda per unitat d\'\xc3\xa0rea de terra. La patata \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 una bona font de moltes vitamines i minerals, particularment vitamina C (especialment quan \xc3\xa9s fresca). Com a resultat, la t\xc3\xadpica dieta irlandesa de cre\xc3\xaflles i s\xc3\xa8rum de llet dels s. xviii i xix fou un factor que contribu\xc3\xad a l\'explosi\xc3\xb3 demogr\xc3\xa0fica d\'Irlanda en aquell moment. A causa, per\xc3\xb2, de la pol\xc3\xadtica de l\'\xc3\xa8poca, la majoria de productes irlandesos (cultius d\'arrels, cereals i productes animals) es va exportar a Gran Bretanya, i deixaren poques varietats de cre\xc3\xaflla com a \xc3\xbanica font d\'aliment per als irlandesos. Aix\xc3\xb2, juntament amb la propagaci\xc3\xb3 de la neula de la patata, produ\xc3\xad escassetat i fam: el cas m\xc3\xa9s notable en fou la Gran Fam Irlandesa (1845-1849), que va desfer el creixement de la poblaci\xc3\xb3 del segle anterior. La causa d\'aix\xc3\xb2 alguns l\'atribueixen a una adhesi\xc3\xb3 a les pol\xc3\xadtiques econ\xc3\xb2miques del laissez faire per part del govern, que mantingueren les exportacions d\'aliments en el nivell previ a la fam, la qual cosa provoc\xc3\xa0 l\'aparici\xc3\xb3 de malalties i l\'emigraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTemps moderns\n_START_PARAGRAPH_\nAl s. XX, a Irlanda s\'ha adoptat l\'habitual selecci\xc3\xb3 moderna d\'aliments comuns en les cultures occidentals. Tant la cuina de menjar r\xc3\xa0pid dels Estats Units com els plats europeus continentals han arribat al pa\xc3\xads, juntament amb altres plats del m\xc3\xb3n introdu\xc3\xafts de manera semblant a la resta del m\xc3\xb3n occidental, com ara pizza, curri, menjar xin\xc3\xa9s, i \xc3\xbaltimament, alguns plats d\'\xc3\x80frica occidental. Els prestatges dels supermercats ara contenen ingredients per a plats tradicionals, europeus, nord-americans, mexicans, indis, polonesos, xinesos..._NEWLINE_La proliferaci\xc3\xb3 de menjar r\xc3\xa0pid ha dut problemes de salut p\xc3\xbablica cada vegada majors, incloent l\'obesitat, i una de les taxes m\xc3\xa9s altes de malalties del cor al m\xc3\xb3n. A causa de l\'actual "moda anticarn", el govern ha dif\xc3\xb3s anuncis de televisi\xc3\xb3 per descoratjar el consum de carn. A la Irlanda del Nord, el fregit de l\'Ulster ha estat esmentat com una font important de major incid\xc3\xa8ncia de problemes card\xc3\xadacs, perqu\xc3\xa8 tots els seus ingredients s\xc3\xb3n fregits, tot i que \xc3\xbaltimament la tend\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s cuinar a la graella tots els ingredients possibles._NEWLINE__NEWLINE_El darrer quart del s. XX va veure el sorgiment d\'una nova cuina irlandesa basada en ingredients tradicionals fets d\'altra manera. Aquesta cuina empra verdures fresques, peixos, especialment salm\xc3\xb3 i truita, ostres i altres mariscs, pa de soda tradicional, l\'\xc3\xa0mplia gamma de formatges fets a m\xc3\xa0 d\'arreu del pa\xc3\xads i, per descomptat, la cre\xc3\xaflla. Plats tradicionals, com l\'estofat irland\xc3\xa9s, coddle de Dubl\xc3\xadn, el desdejuni irland\xc3\xa9s i pa de cre\xc3\xaflla, han ressorgit, amb l\'aparici\xc3\xb3 d\'escoles de cuina dedicades a aquests plats.\n_START_SECTION_\nCultura pub\n_START_PARAGRAPH_\nLa cultura pub impregna la societat irlandesa, en totes les divisions culturals. El terme es refereix a l\'h\xc3\xa0bit irland\xc3\xa9s de freq\xc3\xbcentar cases p\xc3\xbabliques (pubs) o bars. T\xc3\xadpicament, els pubs s\xc3\xb3n llocs de reuni\xc3\xb3 importants, on la gent pot trobar-se i con\xc3\xa9ixer els seus ve\xc3\xafns i amics en un ambient relaxat, semblant a les cultures de caf\xc3\xa9 d\'altres pa\xc3\xafsos. Els pubs varien \xc3\xa0mpliament d\'acord amb la clientela que serveixen, i la zona on es troben. Sovint, els pubs tamb\xc3\xa9 serveixen menjar, particularment durant el dia. _NEWLINE_Els pubs m\xc3\xa9s grans de les ciutats opten per m\xc3\xbasica forta, i se centren m\xc3\xa9s en el consum d\'alcohol, sense dedicar-se a la cultura irlandesa tradicional, m\xc3\xa9s d\'acord amb la vida nocturna. Aquests clubs esdevingueren un fenomen popular entre els joves irlandesos durant els anys del Tigre C\xc3\xa8ltic. Els clubs varien generalment segons el tipus de m\xc3\xbasica i d\'audi\xc3\xa8ncia. Belfast t\xc3\xa9 una escena underground \xc3\xbanica que inclou esdeveniments en llocs com esgl\xc3\xa9sies, zool\xc3\xb2gics i crematoris._NEWLINE_La cultura tradicional dels pubs va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de l\'alcohol, malgrat que a Irlanda hi ha un problema reconegut amb el consum excessiu de begudes et\xc3\xadliques. El 2003, Irlanda tenia el segon consum d\'alcohol per c\xc3\xa0pita al m\xc3\xb3n, just per sota de Luxemburg, amb 13,5 litres (per persona de 15 anys o m\xc3\xa9s), segons l\'enquesta de l\'OCDE sobre dades de salut de 2009. Segons les darreres xifres de l\'OCDE, aquest consum ha disminu\xc3\xaft de 11,5 litres per adult el 2012 a 10,6 litres el 2013. Per\xc3\xb2 l\'\xc3\xbas indegut d\'alcohol a Irlanda segueix sent un problema, perqu\xc3\xa8 les recerques mostren que el 2013, el 75% de l\'alcohol fou consumit en una borratxera. Un canvi recent significatiu en la cultura pub de la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda ha estat la introducci\xc3\xb3 de la prohibici\xc3\xb3 de fumar, en tots els llocs de treball, que inclou pubs i restaurants. Irlanda fou el primer pa\xc3\xads del m\xc3\xb3n a aplicar aquesta prohibici\xc3\xb3, el 29 de mar\xc3\xa7 de 2004. La majoria de la poblaci\xc3\xb3 recolza la prohibici\xc3\xb3, incloent un percentatge significatiu de fumadors.\n_START_SECTION_\nDiaris\n_START_PARAGRAPH_\nA la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda hi ha diversos diaris, com ara l\'Irish Independent, Iris Examiner, The Irish Times, The Star, The Evening Herald, Daily Ireland, The Sun, i en idioma irland\xc3\xa9s, L\xc3\xa1 Nua. El mercat dominical est\xc3\xa0 prou saturat amb moltes publicacions brit\xc3\xa0niques. El diari dominical m\xc3\xa9s est\xc3\xa9s \xc3\xa9s The Sunday Independent. Altres diaris populars inclouen The Sunday Times, The Sunday Tribune, The Sunday Business Post, Ireland on Sunday i Sunday World._NEWLINE_A Irlanda del Nord, els tres diaris principals s\xc3\xb3n The News Letter, The Irish News, i The Belfast Telegraph. Tamb\xc3\xa9 estan disponibles les versions irlandeses dels peri\xc3\xb2dics brit\xc3\xa0nics principals i d\'alguns diaris escocesos com Daily Record._NEWLINE_En diaris del diumenge, el Belfast Telegraph \xc3\xa9s l\'\xc3\xbanic dels tres principals diaris nord-irlandesos que t\xc3\xa9 una publicaci\xc3\xb3 dominical: Sunday Life. Tots els principals diaris dominicals del Regne Unit, com The Sun on Sunday, s\'hi poden trobar, igual que alguns peri\xc3\xb2dics irlandesos com el Sunday World._NEWLINE_Hi ha un gran nombre de setmanaris locals tant del Nord com del Sud, i la majoria dels comtats i grans ciutats tenen dues o m\xc3\xa9s publicacions. Curiosament Dubl\xc3\xadn segueix sent un dels pocs llocs d\'Irlanda sense un diari local important des que el Dublin Evening Mail tanc\xc3\xa0 en els anys 1960. El 2004, es va llan\xc3\xa7ar el Dublin Daily, per\xc3\xb2 no aconsegu\xc3\xad atraure prou lectors per fer-lo viable._NEWLINE_Una cr\xc3\xadtica important del mercat de diaris de la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda \xc3\xa9s la posici\xc3\xb3 forta que Independent News & Media t\xc3\xa9 en el mercat. Controla l\'Evening Herald, Irish Independent, Sunday Independent, Sunday World i The Star, a m\xc3\xa9s de tenir una gran participaci\xc3\xb3 en la companyia de cable Chorus i indirectament en The Sunday Tribune._NEWLINE_El mercat de les revistes irlandeses \xc3\xa9s un dels m\xc3\xa9s competitius del m\xc3\xb3n, amb centenars de revistes internacionals disponibles a Irlanda, des de Time i The Economist fins a Hello! i Reader\'s Digest. Aix\xc3\xb2 significa que els t\xc3\xadtols nacionals troben molt dif\xc3\xadcil retenir els lectors. Entre les revistes irlandeses m\xc3\xa9s venudes hi ha la Guia RT\xc3\x89, Eye Ireland, Irish Tatler, VIP, Phoenix i Dubl\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa0dio\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera transmissi\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio coneguda a Irlanda fou una crida a les armes feta per l\'Oficina General de Correus al carrer O\'Connell durant l\'al\xc3\xa7ament de Pasqua. La primera estaci\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio oficial a l\'illa fou 2BE Belfast, que comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a difondre el 1924. El 1926 aparegu\xc3\xa9 2RN Dubl\xc3\xadn i 6CK Cork el 1927. 2BE Belfast m\xc3\xa9s tard esdevingu\xc3\xa9 la BBC Radio Ulster i 2RN Dubl\xc3\xadn es va convertir en RT\xc3\x89. La primera emissora de r\xc3\xa0dio comercial de la Rep\xc3\xbablica, Century Radi, isqu\xc3\xa9 a l\'aire el 1989._NEWLINE_Durant els anys noranta i particularment en els primers anys del 2000, desenes d\'estacions de r\xc3\xa0dio locals han obtingut llic\xc3\xa8ncies. Aix\xc3\xb2 ha donat lloc a una fragmentaci\xc3\xb3 del mercat de l\'emissi\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio. Aquesta tend\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s m\xc3\xa9s notable a Dubl\xc3\xadn, on n\'hi ha 6 estacions privades amb llic\xc3\xa8ncia en funcionament.\n_START_SECTION_\nTelevisi\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nIrlanda t\xc3\xa9 diferents estacions de televisi\xc3\xb3 disponibles tant al Nord com a la Rep\xc3\xbablica. A Belfast, les principals estacions de televisi\xc3\xb3 terrestre pertanyen als canals brit\xc3\xa0nics BBC One, BBC Two, ITV, Channel 4 i Channel 5. Tant la BBC com a ITV tenen programaci\xc3\xb3 regional local espec\xc3\xadfica per a Irlanda del Nord, produ\xc3\xafda i transmesa per la BBC Irlanda del Nord i UTV. Els canals de sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit de Belfast s\xc3\xb3n els mateixos que per al Regne Unit, incloent els de Sky._NEWLINE_En la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda, algunes \xc3\xa0rees reberen per primera vegada el senyal de la BBC Gal\xc2\xb7les i despr\xc3\xa9s la BBC d\'Irlanda del Nord, quan va comen\xc3\xa7ar a emetre programes de televisi\xc3\xb3 el 1959, abans que RT\xc3\x89 Television obr\xc3\xads les portes al 1961. Hui els principals canals terrestres de la Rep\xc3\xbablica s\xc3\xb3n RT\xc3\x89 One i RT\xc3\x89 Two. El 1998 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a emetre Teilif\xc3\xads na Gaeilge (TnaG), ara TG4, que emet en irland\xc3\xa9s des del 1996._NEWLINE_Els canals de televisi\xc3\xb3 internacionals brit\xc3\xa0nics tenen \xc3\xa0mplia audi\xc3\xa8ncia en la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda. Les fam\xc3\xadlies de canals de la BBC i d\'ITV estan disponibles debades en tota la Rep\xc3\xbablica, i hi ha \xc3\xa0mplia disponibilitat dels quatre principals canals del Regne Unit (BBC1, BBC2, ITV1 i Channel Four). Tamb\xc3\xa9 estan disponibles Sky One, I4 i diversos centenars de canals per sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit. Parts de la Rep\xc3\xbablica poden accedir al Freeview, sistema de televisi\xc3\xb3 digital del Regne Unit.\n_START_SECTION_\nCinema\n_START_PARAGRAPH_\nEn la Rep\xc3\xbablica d\'Irlanda, la ind\xc3\xbastria cinematogr\xc3\xa0fica ha crescut r\xc3\xa0pidament als darrers anys, gr\xc3\xa0cies a la promoci\xc3\xb3 del sector per la Irish Film Board (Bord Scann\xc3\xa1n na h\xc3\x89ireann, en irland\xc3\xa9s), i a la introducci\xc3\xb3 d\'exempcions fiscals. Algunes de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules irlandeses m\xc3\xa9s destacades s\xc3\xb3n Intermission (2001), Man About Dog (2004), Michael Collins (1996), Les cendres d\'Angela (1999), My Left Foot (1989), The Crying Game (1992), En el nom del pare (1994), The Commitments (1991), The Wind That Shakes the Barley (2006) i Once (2007). Als darrers anys, el cinema irland\xc3\xa9s ha temptejat el cinema d\'animaci\xc3\xb3, com ara El secret de Kells (2009) i La can\xc3\xa7\xc3\xb3 del mar (2014)._NEWLINE_Els directors de cinema irlandesos m\xc3\xa9s reeixits s\xc3\xb3n Neil Jordan, John Carney i Jim Sheridan. Els actors irlandesos m\xc3\xa9s coneguts s\xc3\xb3n: Richard Harris, Peter O\'Toole, Maureen O\'Hara, Michael Gambon, Colm Meaney, Gabriel Byrne, Pierce Brosnan, Liam Neeson, Daniel Day-Lewis, Cillian Murphy, Jonathan Rhys Meyers, Saoirse Ronan, Brendan Gleeson, Domhnall Gleeson, Michael Fassbender, Ruth Negga, Jamie Dornan, Fiona Shaw, Colin O\'Donoghue i Colin Farrell._NEWLINE_Irlanda tamb\xc3\xa9 ha demostrat ser un lloc popular per filmar pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules. La primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula filmada a Irlanda fou A Lad from Old Ireland, una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de cinema mut feta el 1910. D\'aleshores en\xc3\xa7\xc3\xa0, Irlanda ha estat lloc de films com The Quiet Man (1952), El lle\xc3\xb3 a l\'hivern (1968), Excalibur (1981), Saving Private Ryan (1998), Braveheart (1995), Rei Artur (2004), PS I Love You (2007) i Star Wars: episodi VII: El despertar de la for\xc3\xa7a (2015).'