b"\n_START_ARTICLE_\nCatedral de Conca\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEntorn de la Catedral es formava la poblaci\xc3\xb3, era el centre de tota la vida religiosa, social, cultural i art\xc3\xadstica d'un poble, i en la seva construcci\xc3\xb3 tothom hi intervenia; hom posava ales seus bra\xc3\xa7os, els seus carros, els seus bous. La burgesia, el diner. Els nobles els terrenys. Els artistes, el seu enginy. Aix\xc3\xad s'aixecaren les catedrals, i aix\xc3\xad sorg\xc3\xad la de Conca sobre l'antiga Mesquita, col\xc2\xb7locada immediatament sota l'advocaci\xc3\xb3 mariana i consagrada per al culte cristi\xc3\xa0, potser pel bisbe de Calahorra, Rodrigo de Cascante, en el mateix any 1177. Per butlla de Luci III l'any 1182, es constitu\xc3\xad la Di\xc3\xb2cesi Conquenca unint els antic bisbats visig\xc3\xb2tics de Valeria i Arcavica en la persona de Juan Ya\xc3\xb1ez el seu primer bisbe i al qual se li pot atribuir la paternitat, encara que sia tan sols intencionada, del projecte constructiu que llegaria al seu successor, Sant Juli\xc3\xa0, encara que seria el tercer dels prelats de Conca, En Garc\xc3\xada, el seu definitiu impulsor._NEWLINE_Les obres b\xc3\xa9 pogueren comen\xc3\xa7ar en l'\xc3\xbaltima d\xc3\xa8cada del segle XII. Al final del primer quart del seg\xc3\xbcent haurien assolit el tancament del per\xc3\xadmetre de la cap\xc3\xa7alera fins al retrobament amb els extrems del transsepte, almenys en el seu cos inferior. L'epitafi del tercer bisbe, En Garc\xc3\xada, mort el 1227, s'hi troba en el mur perimetral que tanca les naus col\xc2\xb7laterals de l'absis esgraonat del cant\xc3\xb3 sud, proper a la porta que comunica el temple amb el palau episcopal, en la zona de transici\xc3\xb3 entre la f\xc3\xa0brica primitiva i l'obra de la girola.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de vista de la hist\xc3\xb2ria formal i t\xc3\xa8cnica de l'arquitectura, la Catedral de Conca \xc3\xa9s un edifici de gran inter\xc3\xa8s. El seu inici coincideix amb el moment en qu\xc3\xa8 arriben les primeres novetats t\xc3\xa8cniques i formals del nou estil g\xc3\xb2tic, que ha de lluitar amb la in\xc3\xa8rcia d'un rom\xc3\xa0nic tradicional i molt arrelat. \xc3\x89s una etapa de dubtes i experimentaci\xc3\xb3. _NEWLINE_S'ha d'agrair al mestre que la disseny\xc3\xa0, coneixedor d'obres semblants desenvolupades en el nord de Fran\xc3\xa7a i a la Borgonya, el seu enginy i valor per a conciliar tradici\xc3\xb3 amb renovaci\xc3\xb3. Va saber modernitzar a el g\xc3\xb2tic una antiga tipologia templera, al superposar a una planta rom\xc3\xa0nica una formulaci\xc3\xb3 g\xc3\xb2tica en la materialitzaci\xc3\xb3 de l'al\xc3\xa7at, fent-se ress\xc3\xb2 dels nous plantejaments espacials, assumits ja en les f\xc3\xa0briques de les grans capitals franceses; i, tot aix\xc3\xb2, abans que el gran canvi es produ\xc3\xads en l'arquitectura catedral\xc3\xadcia castellana, exemplarment representada per les de Burgos o Toledo, per\xc3\xb2 ja a partir de la tercera d\xc3\xa8cada del segle XIII.\n_START_SECTION_\nTranssepte i Arc de Jamete\n_START_PARAGRAPH_\nA planta, la Catedral de Conca presenta dues zones diferenciades, pr\xc3\xa0cticament de la mateixa longitud, separades per un transsepte de nau \xc3\xbanica. A occident del transsepte s'hi desenvolupen tres naus. La central, quasi de doble amplada, es compon de quatre trams: els dos m\xc3\xa9s pr\xc3\xb2xims al creuer s\xc3\xb3n quadrats i es cobreixen amb voltes sexpartides; els dos immediats a la fa\xc3\xa7ana s\xc3\xb3n barlongos i coberts amb creueria simple. Les naus laterals consten de sis trams de planta quadrada, delimitats per columnes simples adossades al mur i disposades sobre s\xc3\xb2cols poligonals. Separen les tres naus pilars de diferent morfologia.\n_START_SECTION_\nEl transsepte\n_START_PARAGRAPH_\nEl transsepte es compon de cinc trams. El central \xc3\xa9s quadrat i es cobreix amb volta octa partida amb petita claraboia central, que recolza sobre quatre enormes pilars circulars. Sobre aquesta descansa un cimbori o cos torrejat, l'anomenada Torre del \xc3\x81ngel._NEWLINE_Quadrada a l'exterior i en el primer cos interior, que es transforma en octogonal en el segon cos. A cada costat, nord i sud, aquest tram central o creuer est\xc3\xa0 envoltat per dos d'altres allargats i sexpartits en el seu cobriment._NEWLINE_Des d'ac\xc3\xad i vers l'est s'hi configuren ja cinc naus: com en el cos de les naus es cobreixen amb voltes quatre-partides, les laterals, i sexpartides la principal. Aquesta \xc3\xa9s la zona m\xc3\xa9s avantguardista del temple.\n_START_SECTION_\nLa Girola\n_START_PARAGRAPH_\nLa Girola \xc3\xa9s fruit d'una ampliaci\xc3\xb3 portada a terme a partir de l'any 1480, experimentant la catedral una de les seves importants i radicals transformacions: la renovaci\xc3\xb3 tardo-g\xc3\xb2tica de la seva antiga cap\xc3\xa7alera. l'absis principal \xc3\xa9s absorbit per una doble girola i s'eliminen parcialment els absis laterals._NEWLINE_D'aquesta forma s'inaugurava una moda que s'aniria generalitzant despr\xc3\xa9s, fins al segle XVIII: dotar de giroles a cap\xc3\xa7aleres que no les tenien. Avui se sap que a Conca s'ha de relacionar aquesta estructura arquitect\xc3\xb2nica amb l'arribada des de Seg\xc3\xb2via d'un mestre anomenat Cristobal, potser de la fam\xc3\xadlia dels Fl\xc3\xb3rez, protagonistes de bona part de l'arquitectura de Conca durant el segle seg\xc3\xbcent.\n_START_SECTION_\nFa\xc3\xa7ana\n_START_PARAGRAPH_\nLa fa\xc3\xa7ana g\xc3\xb2tica, de finals del segle XIII, comparable a la desapareguda Puerta del Perd\xc3\xb3n de la catedral de Burgos, no es conserva. Arrossegava un original proc\xc3\xa9s de deteriorament que explica les cont\xc3\xadnues intervencions a qu\xc3\xa8 fou sotmesa, sobretot des del segle XVII, fins a assolir l'aparen\xc3\xa7a barroca _NEWLINE_que oferia abans del catastr\xc3\xb2fic enfonsament de la Torre de las Campanas o del Giraldo, el dia 13 d'abril de 1902. Excusa que serv\xc3\xad a Vicente Lamp\xc3\xa9rez per a proposar i aconseguir la seva demolici\xc3\xb3, ensems que dissenyava l'actual en estil neog\xc3\xb2tic encara inacabada.\n_START_SECTION_\nNau dreta\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera capella que es troba en la nau de la dreta \xc3\xa9s la del Pilar, la m\xc3\xa9s moderna i en la seva decoraci\xc3\xb3 Rococ\xc3\xb3, hi treball\xc3\xa0 en el segle XVIII Mart\xc3\xadn de Aldehuela._NEWLINE_Li'n segueix la dels Ap\xc3\xb2stols, cal fixar-se en la seva volta. En el seu retaule principal hi ha pintures de  Mart\xc3\xadn G\xc3\xb3mez i de Pedro i Gonzalo de Castro. La delicada portada, un dels exemplars m\xc3\xa9s valuosos de l'arquitectura plateresca, \xc3\xa9s obra d'Antonio Florez i Juan de Albiz. Cal admirar el treball de la seva reixa principal i la de la finestra, possiblement d'Esteban Limos\xc3\xadn._NEWLINE_Al costat d'aquesta, la capella de Sant Joan (avui de Sant Joan i Sant Antol\xc3\xad o del Baptisme), aixecada en el primer quart del segle XIV. Compta amb pintures de Joan de Joanes del mateix segle i de Garc\xc3\xada Salmer\xc3\xb3n del segle XVII._NEWLINE_En ultrapassar aquesta capella s'obre el creuer en la seva part sud. Aqu\xc3\xad s'obren les cinc naus. El primer que hom es troba \xc3\xa9s l'altar de Santa Anna. La taula central \xc3\xa9s dels primers anys del segle XV, d'estil g\xc3\xb2tic. El retaule i la pintura de Sant Joan Baptista \xc3\xa9s barroc, de l'any 1652._NEWLINE_Li segueix la capella del Bisbe, amb portada g\xc3\xb2tica de l'\xc3\xbaltim ter\xc3\xa7 del segle XV amb un Calvari de pedra policromada sobre el timp\xc3\xa0. En l'arc conopial, l'escut del seu fundador Jacobo de V\xc3\xa9neris. La reixa es pot atribuir a Esteban Limos\xc3\xadn. En el seu interior hi ha un retaule de fusta i alabastre policromada de Diego de Villadiego._NEWLINE_En el mur es veuen unes laudes col\xc2\xb7locades en algun moment del segle XVI, i potser no gaire allunyades d'on es trobaven les primitives._NEWLINE_Corresponen al primer Bisbe de Conca, En Juan Y\xc3\xa1\xc3\xb1ez, tercer En Garc\xc3\xada, quart En Lope i el vuit\xc3\xa8 En Pedro Laurencio._NEWLINE_Passada la porta que comunica amb la resid\xc3\xa8ncia episcopal, es troba la primorosa Capella de Sant Mart\xc3\xad, segle XVI. La delicada reixa \xc3\xa9s d'Hernando de Arenas, i el bell retaule plateresc on hi ha una harmoniosa combinaci\xc3\xb3 de fusta policromada, alabastre i pintura, \xc3\xa9s de Giraldo de Flugo._NEWLINE_Els sepulcres de l'arcosoli que segueixen a la capella, procedeixen de la desapareguda esgl\xc3\xa9sia parroquial de Santa Maria de Gracia, i corresponent a la fam\xc3\xadlia dels Montemayor. S\xc3\xb3n del segle XVI._NEWLINE_En el primer pilar on s'inicia la girola, hi ha el retaule plateresc de Sant Fabi\xc3\xa0 i Sant Sebasti\xc3\xa0, del segle XVI. El seu autor es Diego de Tiedra. En la part oposada el Rococ\xc3\xb3, dedicat a Sant Josep._NEWLINE_L'altar i el retaule adossat al mur \xc3\xa9s el de la Verge de l'Alba, nom que fa refer\xc3\xa8ncia a la primera missa que, en el seu altar, cada mat\xc3\xad es celebrava en la Catedral. La imatge de la Verge \xc3\xa9s del segle XV; el retaule del XVIII, de Mart\xc3\xadn de Aldehuela._NEWLINE_Al costat d'aquest altar s'hi troba la Capella de Nostra Senyora del Sagrari. Est\xc3\xa0 presidida per la imatge del mateix nom de finals del segle XII i mutilada en el XVII per a poder-la vestir. Segons la tradici\xc3\xb3 la deix\xc3\xa0 en la Catedral Alfons VIII. El carmelita fra Alberto de la Madre de Dios dirig\xc3\xad l'obra d'aquesta capella en el segle XVII. Les pintures s\xc3\xb3n d'Andr\xc3\xa9s de Vargas (Conca, 1610-1674). Per la reixa del cap\xc3\xadtol port\xc3\xa0 des de Madridejos a D\xc3\xadaz de los Herreros, pare i fill._NEWLINE_Sortint a la girola, la primera capella de la dreta \xc3\xa9s la de Santa Helena. La portada \xc3\xa9s del m\xc3\xa9s bell plateresc espanyol; el retaule est\xc3\xa0 tallat en noguera i en el seu color. L'autor de la portada i retaule fou Esteban Jamete, la reixa \xc3\xa9s d'Hernando de Arenas. Baixa uns quants graons i resta en l'anomenada Capilla Honda (Capella Fonda). \xc3\x89s d'admirar el seu enteixinat renaixentista del temps del bisbe Diego Ram\xc3\xadrez de Villaescusa (1459-1537). Segons la tradici\xc3\xb3, en aquest lloc s'aixecava una mesquita, i fou capella exempta fins a la construcci\xc3\xb3 de la girola.\n_START_SECTION_\nLa Sagristia i sala capitular\n_START_PARAGRAPH_\nS'hi hom vol veure la Sagristia Major, el seu acc\xc3\xa9s el t\xc3\xa9 en la primera porta que segueix a la capella del Sagrari. La portada de la sagristia \xc3\xa9s de transici\xc3\xb3 del g\xc3\xb2tic al plateresc. En el seu interior es pot admirar escultures de Pedro de Mena, pintures, retaules, safates i evangeliaris. Tamb\xc3\xa9 s'ha d'admirar el treball en fusta de la seva caixonera i armaris, obra del segle XVIII._NEWLINE_En sortir es troba una porta a la dreta que condueix a la Sala Capitular, les quals portes tallades en noguera s'atribueixen a l'escola de Berruguete. El seu sostre \xc3\xa9s de cassetons renaixentistes del segle XVI pintats en segles posteriors. L'apostolat dels seus murs els pint\xc3\xa0 Garc\xc3\xada Salmer\xc3\xb3n en el segle XVII, pel fons es baixa a una petita estan\xc3\xa7a on s'hi troben peces d'orfebreria._NEWLINE_Tornant a pujar els graons i a la dreta s'hi troba la capella del Socorro, fundada en el segle XV. Obra molt notable \xc3\xa9s el retaule lateral de Santa Maria i Tots els Sants d'estil g\xc3\xb2tic hisp\xc3\xa0-flamenc del segle XV._NEWLINE_Li segueix l'altar de la Quinta Angustia (Cinquena Angoixa) amb imatge del segle XV i retaule del XVI. La capella seg\xc3\xbcent \xc3\xa9s la de l'Assumpci\xc3\xb3 o del Dean Barreda, amb volta de tercelets i retaule plateresc amb pintures atribu\xc3\xafdes a Mart\xc3\xadn G\xc3\xb3mez el Vell. La reixa \xc3\xa9s d'Hernando de Arenas. Les escultures en marbre de la Fe i l'Eternitat s\xc3\xb3n de Mariano Benlliure, de principis del segle XX. Hom es troba despr\xc3\xa9s amb la capella de Santiago. Fou fundada a principi del segle XIV pel bisbe \xc3\x81lvaro Mart\xc3\xadnez com a pante\xc3\xb3 funerari familiar, encara que en un altre empla\xc3\xa7ament, ja que encara no estava constru\xc3\xafda la Girola. A mitjan segle XVI Mart\xc3\xadn G\xc3\xb3mez el Vell pint\xc3\xa0 el retaule. Tornant enrere es pot contemplar les capelles absidals  (en la part sud). La primera que es troba \xc3\xa9s la vella capella de Sant Juli\xc3\xa0 o de la Reliquia. Aqu\xc3\xad i rest\xc3\xa0 el cos del Sant Bisbe en la seva segona ubicaci\xc3\xb3 durant 242 any. El retaule barroc \xc3\xa9s de la segona meitat del segle XVII. La reixa es pot atribuir a Esteban Limos\xc3\xadn. Junt amb aquesta s'hi troba la capella de l'arxipreste Barba del segle XVI i tancada per una reixa feina de d'Hernando de Arenas. La pintura central s'atribueix a Andr\xc3\xa9s de Vargas. Li segueix la capella de Sant Roc o de los Pozo, fundada el 1503. En el seu interior es pot admirar un preci\xc3\xb3s retaule plateresc amb escenes de la vida de la Verge. L'autor de la reixa, netament g\xc3\xb2tica, va poder ser Juan Franc\xc3\xa9s._NEWLINE_Hom es troba ara davant del Transparente o capella del sepulcre de Sant Juli\xc3\xa0. Ventura Rodr\xc3\xadguez, en el segle XVIII fou l'autor de la tra\xc3\xa7a. Les escultures s\xc3\xb3n de Francesc Vergara i els marbres de les pedreres de Conca i italianes de Carrara. A l'urna de plata s'hi troben restes del cos del segon bisbe de Conca, Sant Juli\xc3\xa0, patr\xc3\xb3 de la Di\xc3\xb2cesi.\n_START_SECTION_\nLes capelles absidals de la part nord\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera capella \xc3\xa9s la dels Peso. les pintures s\xc3\xb3n de Fernando Ya\xc3\xb1ez de l'Almedina i la reixa d'Esteban Limos\xc3\xadn. Li'n segueix la capella de Sebasti\xc3\xa1n de Covarrubias, del segle XVII. Luis de Morales, el Div\xc3\xad, se li atribueix la pintura. Seguidament es troba la capella de Santa B\xc3\xa0rbara, del segle XVIII amb retaule barroc.\n_START_SECTION_\nLa nau esquerra\n_START_PARAGRAPH_\nS'hi troba una bella reixa d'Esteban Limos\xc3\xadn que tanca la part sud de la capella de los Caballeros, pante\xc3\xb3 dels Carrillo d'Albornoz. Cal veure el medall\xc3\xb3 de l'Anunciaci\xc3\xb3. La portada plateresca la treball\xc3\xa0 Antonio Florez. Les pintures de l'interior s\xc3\xb3n de Y\xc3\xa1\xc3\xb1ez de l'Almedina._NEWLINE_Al costat d'aquesta bella capella s'hi troba la no menys bella del Mu\xc3\xb1oz. Diego de Trieda, \xc3\xa9s l'art\xc3\xadfex que va saber blasmar el seu art en aquesta esplendorosa obra combinant la pedra negra amb a blanca. En el seu interior hi ha un fi retaule plateresc. La reixa \xc3\xa9s atribu\xc3\xafda a Esteban Limos\xc3\xadn._NEWLINE_S'arriba a una de les obres m\xc3\xa9s interessants de la Catedral i del plateresc hisp\xc3\xa0, l'anomenat Arco de Jamete en honor del seu autor, Esteban Jamete. Tanca per la seva part nord el creuer i \xc3\xa9s la porta a l'harmoni\xc3\xb3s claustre, la tra\xc3\xa7a del qual es deu a Juan de Herrera el qual sab\xc3\xa9 interpretar a la perfecci\xc3\xb3 l'itali\xc3\xa0 Giovanni Andrea Rodi._NEWLINE_En aquesta nau tamb\xc3\xa9 s'hi troba la capella de Santa Catalina, l'exist\xc3\xa8ncia de la qual est\xc3\xa0 documentada des de principis del segle XIV, el retaule del seu interior \xc3\xa9s renaixentista. En la nau, el retaule barroc adossat al mur nord \xc3\xa9s de la Verge de les Neus. Al costat d'aquest retaule s'accedeix a la capella de Sant Bartomeu, o dels Anaya, fundada en la primera meitat del segle XV. En el seu interior hi ha un retaule plateresc dedicat al seu titular. La reixa \xc3\xa9s d'Hernando d'Arenas._NEWLINE_Pr\xc3\xa8viament restaurat, fa pocs anys, es troba el que fou el seu primer lloc, en el mur dret de la capella, un bell i petit retaule d'alabastre, g\xc3\xb2tic, de finals del segle XV. En la seg\xc3\xbcent capella, recentment restaurada (2014) cal admirar el retaule de Sant Mateu i Sant Lloren\xc3\xa7, de Mart\xc3\xadn G\xc3\xb3mez._NEWLINE_Per \xc3\xbaltim, el sepulcre en alabastre de G\xc3\xb3mez Ballo, ardiaca de Conca, ubicat en el lloc on antigament rest\xc3\xa0 la capella de Sant Miquel, desapareguda amb motiu de desmuntar i reconstruir la fa\xc3\xa7ana.\n_START_SECTION_\nCapella major i cor\n_START_PARAGRAPH_\nEn la nau central o del Reis, cal admirar la capella Major amb est\xc3\xa0tues en marbre blanc de Pasquale Bocciardo i estucs de Ravaglio i Cremona._NEWLINE_\xc3\x89s una onra del segle XVIII, l'autor de la qual fou Ventura Rodr\xc3\xadguez. La reixa central \xc3\xa9s de Juan Franc\xc3\xa9s, del segle XVI, i les laterals de Rafael Am\xc3\xa9zua fetes a Elorrio (Biscaia) el segle XVIII._NEWLINE_Per la via Sacra es va al Cor. La reixa que el tanca \xc3\xa9s d'Hernando d'Arenas, del segle XVI. Els autors del cadirat, tallada en noguera en el segle XVIII foren fra Vicente de Sevilla i Manuel Gas\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nTrifori\n_START_PARAGRAPH_\nUna altra de les obres singulars de la Catedral de Conca, de gran riquesa decorativa i inclusi\xc3\xb3 d'escultura monumental que la fa original en relaci\xc3\xb3 amb altres triforis europeus. Dotze \xc3\xa0ngels que porten instruments lit\xc3\xbargics, envolten la Nau dels Reis custodiant el cam\xc3\xad vers l'Altar Major.\n_START_SECTION_\nVitralls\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9anicament se'n conserven cinc de vidrieres antigues. La de la rosassa que corona l'Arc de Jamete i \xc3\xa9s obra de Giraldo d'Holanda, en la realitzaci\xc3\xb3 a mitjan segle XVI. Les altres quatre estan col\xc2\xb7locades, a parells, en la capella dels Caballeros i es remunten als \xc3\xbaltims anys de l'edat mitjana, del tipus Su\xc3\xads, en mal estat de conservaci\xc3\xb3. Totes les altres responen a un projecte executat en els primers anys noranta, del segle XX, sobre cartons de Gustavo Torner, Gerardo Rueda, Bonifacio Alfonso i Henri Dechanet."