b"\n_START_ARTICLE_\nMar\xc3\xada del Carmen Cuesta Rodr\xc3\xadguez\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascuda a Madrid en el si d'una fam\xc3\xadlia progressista, el pare es deia Alfonso Cuesta Santamar\xc3\xada i la mare, natural de Sama, Luz Rodr\xc3\xadguez Canga. Tenia una germana gran que es deia Angelita, i un germ\xc3\xa0. Essent encara una nena, en un viatge a Ast\xc3\xbaries amb la seva mare, va ser testimoni de la violenta repressi\xc3\xb3 de les vagues dels minaires, fet que va influir en la seva futura presa de consci\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica._NEWLINE_El 1936 encoratjada pel seu pare, inici\xc3\xa0 estudis de dibuix a l'antic Institut Reus de la Porta del Sol, amb el prestigi\xc3\xb3s pintor i cartellista Jos\xc3\xa9 Luis Bardasano Baos. All\xc3\xa0 va con\xc3\xa8ixer la que seria la seva millor amiga, Virtudes  Gonz\xc3\xa1lez Garc\xc3\xada i el seu company Valent\xc3\xadn Ollero Paredes. El juliol de 1937 en plena Guerra Civil, seguint el seu exemple, es va afiliar a las Joventuts Socialistes Unificades, quan encara no havia complert quinze anys. Va rebre formaci\xc3\xb3 al Comit\xc3\xa8 Provincial de Madrid (Sector Oest) i va ser designada responsable de l'organitzaci\xc3\xb3 Cometes, que tenia cura dels fills de fam\xc3\xadlies obreres, a les ordres d'Eug\xc3\xa9nio Mes\xc3\xb3n G\xc3\xb3mez._NEWLINE_El 28 de mar\xc3\xa7 de 1939, la Rep\xc3\xbablica Espanyola havia perdut la guerra i les tropes franquistes ocupaven Madrid, els falangistes van anar a casa de Maria Del Carmen amb l'ordre de detenir el seu pare, tamb\xc3\xa9 militant del PCE per\xc3\xb2 no el van trobar i la van retenir a ella, fins que el pare es va entregar. Va ser afusellat el novembre de 1939.  _NEWLINE_Malgrat la ferotge repressi\xc3\xb3 del nou r\xc3\xa8gim, molts joves de la JSC no es resignaven a acceptar la derrota i es van reorganitzar a la clandestinitat, creant un moviment de d'informaci\xc3\xb3 i resist\xc3\xa8ncia, i portant a terme t\xc3\xa0ctiques de guerrilla.  _NEWLINE_La captura del militant Jos\xc3\xa9 Pena Brea el dia 11 de maig de 1939 i la seva posterior confessi\xc3\xb3 sota tortura, va propiciar la detenci\xc3\xb3 de gaireb\xc3\xa9 tots els militants de la JSU, entre les quals hi havia Maria del Carmen, la seva mare, la seva germana Angelita (exculpada una setmana m\xc3\xa9s tard) i Virtudes Gonz\xc3\xa1lez Garc\xc3\xada. Traslladades a la Direcci\xc3\xb3 General de la Policia Urbana del carrer Jorge Juan n\xc2\xba 5 de Madrid, foren vexades i sotmeses a dur\xc3\xadssims interrogatoris, abans de ser internades a la Pres\xc3\xb3 de dones de Ventas. All\xc3\xa0 va coincidir a la galeria de menors amb Vict\xc3\xb2ria Mu\xc3\xb1oz, que dormia al seu costat, Adelaida Abarca Izquierdo, Anita Lopez Gallego i Martina Barroso._NEWLINE_El 29 de juliol de 1939, quatre guerrillers van atemptar contra el vehicle del comandant de la Guardia Civil Eugenio Isaac Gabald\xc3\xb3n Irurzun, que viatjava amb la seva filla i el conductor, provocant la mort de tots tres. Aquest fet va desencadenar una gran repres\xc3\xa0lia d'escarment contra els militats de la JSU. En Consell de guerra urgent i sumar\xc3\xadssim es van sentenciar a mort 56 persones, fins i tot algunes que estant ja empresonades, no havien pogut tenir cap relaci\xc3\xb3 ni participaci\xc3\xb3 en l'atemptat._NEWLINE_La matinada del 5 d'agost de 1939 Mar\xc3\xada del Carmen, que per raons d'edat havia estat separada de la causa, va ser testimoni de La Saca de Vict\xc3\xb2ria Mu\xc3\xb1oz, Anita L\xc3\xb3pez, Martina Barroso, la seva millor amiga Virtudes i la resta de companyes, que foren afusellades juntament amb 43 homes, a les t\xc3\xa0pies del Cementiri de L'Almudena. _NEWLINE_El gener de 1940 el seu expedient fou incorporat a la causa 55.047 i fou condemnada a 12 anys i un dia de pres\xc3\xb3,iniciant un llarg periple per les presons espanyoles: les Oblates de Tarragona, la Pres\xc3\xb3 de les Corts de Barcelona,Girona, Santander i Oca\xc3\xb1a. El mar\xc3\xa7 de 1944 li va ser commutada la pena de pres\xc3\xb3 per el desterrament.\n_START_SECTION_\nMem\xc3\xb2ria hist\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nAl recuperar la llibertat, va intentar refer la seva vida a Val\xc3\xa8ncia, amb la seva germana Angelita i la mare, que tamb\xc3\xa9 havia estat empresonada. Mar\xc3\xada del Carmen es va casar i va tenir quatre filles. Mai va renunciar als seus ideals i va continuar militant al PCE a la clandestinitat. El 1985 va ser entrevistada per Tomasa Cuevas per el llibre Carcel de mujeres (1939-1985)   _NEWLINE_El 2004 va col\xc2\xb7laborar amb el periodista i escriptor Carlos Fonseca en la publicaci\xc3\xb3 de Trece Rosas Rojas, i amb Ver\xc3\xb3nica Vigil i Jos\xc3\xa9 Maria Almela  en el documental Que mi nombre no se borre de la historia. El 2007 Em\xc3\xadlio Mart\xc3\xadnez-L\xc3\xa1zaro va obtenir quatre Premis Gova i catorze nominacions per la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Las 13 Rosas, essent una d' elles per a la jove actriu Nadia de Santiago, que interpretava el personatge de Maria del Carmen Cuesta.  _NEWLINE_El desembre de 2007 es va presentar l'exposici\xc3\xb3 itinerant i el llibre Presas de Franco que visualitza l'experi\xc3\xa8ncia penitenci\xc3\xa0ria femenina a les presons Franquistes, i tamb\xc3\xa9 diverses exposicions fotogr\xc3\xa0fiques en record de la Pres\xc3\xb3 de las Ventas, desapareguda a finals dels anys seixanta. _NEWLINE_El 2010 Maria del Carmen va ser un dels testimonis preferents de l'historiador Fernando Hernandez Holgado en la tesi doctoral La prisi\xc3\xb3n militante. Las c\xc3\xa1rceles franquistas de mujeres de Barcelona y Madrid (1939-1945)  _NEWLINE_Va morir a Val\xc3\xa8ncia, el 16 d'octubre de 2010 a l'edat de 87 anys."