b'\n_START_ARTICLE_\nControl Data Corporation\n_START_SECTION_\nBreu cronologia i hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nControl Data va ser fundada l\'any 1957 com una filial de l\'empresa Sperry Rand. Era una mena de botiga que es va establir al 501 de Park Avenue, a Minneapolis. L\'empresa Sperry provenia d\'una fusi\xc3\xb3 de diverses empreses: Sperry Corporation i ERA, que provenia d\'una branca militar de computaci\xc3\xb3 fruit de les investigacions durant la Segona Guerra Mundial._NEWLINE_William Norris va ser escollit com a cap executiu de la nova companyia._NEWLINE_La companyia va comen\xc3\xa7ar venent components b\xc3\xa0sics a altres companyies m\xc3\xa9s grans. Un any despr\xc3\xa9s l\'enginyer Seymour Cray va deixar ERA per unir-se a CDC, i immediatament va fabricar una petita m\xc3\xa0quina de 6 bits basada en transistors, per a poder fer proves dels seus dissenys de gran escala. La m\xc3\xa0quina era anomenada "Little Character". Aquesta petita m\xc3\xa0quina va ser un \xc3\xa8xit i l\'any 1959 es va treure la versi\xc3\xb3 de 48-bits que es va anomenar CDC 1604 qu\xc3\xa8 va ser el primer computador entregat a la Marina dels EUA. A partir d\'aquest, se\'n va fer una versi\xc3\xb3 capada de 12 bits conegut com el 160A, que tamb\xc3\xa9 es coneix com el primer minicomputador. Amb aquesta tecnologia, es va fer servir per a un nou model CDC 3000 que es va vendre durant els anys 60._NEWLINE_El mateix Cray, es va convertir en l\'enginyer que dissenyaria el computador m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid de la seva \xc3\xa8poca (que arribava 50 cops la velocitat del 1604). El projecte va necessitar un profund canvi en l\'arquitectura i de 4 anys de treball. Com a fet curi\xc3\xb3s destaquem que Cray va demanar un laboratori propi per dur a terme les investigacions i que ni tan sols el president de la CDC hi podia assistir sense invitaci\xc3\xb3 pr\xc3\xa8via._NEWLINE_CRC va triar una pol\xc3\xadtica for\xc3\xa7a curiosa: va intentar valer-se per si mateixa en tots els aspectes. Aix\xc3\xad, va comen\xc3\xa7ar amb la fabricaci\xc3\xb3 d\'una cinta transportadora per a la f\xc3\xa0brica i va seguir: una lectora de targetes(405), perforadora de targetes (415), aparells de cinta i impressores. Tot aix\xc3\xb2 fet de "casa"._NEWLINE_A partir d\'aquest moment William Norris va voler competir amb IBM, i no era f\xc3\xa0cil: primer calia que l\'empresa creix\xc3\xa9s i agaf\xc3\xa9s volum de mercat. Aleshores va comen\xc3\xa7ar la compra de les petites empreses al voltant de la CDC. Intentaven oferir el mateix que IBM, per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid i m\xc3\xa9s barat, tot i la dificultat que implicava. Norris estava molt obsessionat amb les targetes perforades d\'IBM, que li havien donat el monopoli quasi absolut del mercat. Per aix\xc3\xb2 va comprar Rainbow Engineering, una de les empreses pioneres en el reconeixement de car\xc3\xa0cters de forma \xc3\xb2ptica. La idea era passar la tecnologia de les targetes perforades amb tecnolog\xc3\xada \xc3\xb2ptica que lleg\xc3\xads directament frases sense necessitat de cap int\xc3\xa8rpret. La idea era molt m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil d\'aplicar del que semblava i tot i que CDC es va convertir en una pionera de la tecnologia \xc3\xb2ptica, la idea no va quallar i la planta es va tancar l\'any 1976._NEWLINE_Abans de vendre Rainbow, Norris va veure que la idea no havia estat bona i que les targetes no envellirien tan r\xc3\xa0pid, de manera que va canviar d\'estrat\xc3\xa8gia. La seva m\xc3\xa0quina la 405, era molt cara de produir, de manera que van adquirir Bridge Engineering, una empresa de baix cost per a la fabricaci\xc3\xb3 de les seves m\xc3\xa0quines. La nova idea tampoc va tenir futur i la nova f\xc3\xa0brica que havien muntat va esdevenir part de CPI (Computer Periphericals Inc) que despr\xc3\xa9s es fusionaria amb Centronics l\'any 82._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lelament a en Norris, Seymour Cray i altre enginyers van posar en marxa un equip de 34 enginyers per seguir dissenyant. L\'any 1964 creen el CDC 6600. Derivats del CDC 6600 van sortir: el 6400 una versi\xc3\xb3 capada, el 6500 una versi\xc3\xb3 amb 2 processadors de la 6400 i finalment una nova m\xc3\xa0quina m\xc3\xa9s potent que la 6600: la 6800. A partir d\'aquest moment IBM va comen\xc3\xa7ar a tenir en compte CDC com a companyia emergent. Watson Jr. no entenia com una companyia amb nom\xc3\xa9s 34 enginyers havia aconseguit competir amb la seva, que era molt m\xc3\xa9s nombrosa en empleats. L\'unic contratemps que va patir la 6600 va ser una campanya d\'IBM on assegurava una nova versi\xc3\xb3 del seu conegut System360 que era m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid que el CDC 6600, aix\xc3\xb2 va fer caure les vendes de CDC en picat. Tamb\xc3\xa9 va ser la ra\xc3\xb3 per la qual Cray va demandar IBM per m\xc3\xa9s de 600 milions de dolars._NEWLINE_L\'any que CDC va guanyar el judici contra IBM, va treure la CDC 7600 (que era la mateixa que la 6800), tot i ser una tecnologia molt nova (que permetia al computador treballar al mateix temps en diferents c\xc3\xa0lculs), no va acabar de funcionar b\xc3\xa9 i va fer molt de mal a la reputaci\xc3\xb3 de CDC. Per tal de salvar l\'empresa, Cray va fer la CDC 8600, que permetia una velocitat m\xc3\xa9s gran de c\xc3\xa0lcul. Tamb\xc3\xa9 va reduir molt el volum que ocupava. Malauradament el 8600 estava fet amb tecnologia "antiga" fent servir soldadures de components "a pel" i tampoc va funcionar com s\'esperava. Aix\xc3\xb2 va fer decidir Cray que calia replantejar-se la situaci\xc3\xb3._NEWLINE_Al mateix temps que el 8600 CDC tenia un altre projecte anomenat STAR. I a difer\xc3\xa8ncia d\'aquest, treballava en una nova tecnologia que ara es coneix com a "processadors vectorials". En realitat aquesta m\xc3\xa0quina va acabar sent m\xc3\xa9s lenta que el 7600 tot i que resolia alguns problemes que causava la 7600. Els dos projectes (STAR i 8600) competien per la subvenci\xc3\xb3 de l\'empresa i Norris sabia que no es podien dur a terme tants projectes si es volia ser competitiu. Arran d\'aix\xc3\xb2 Cray va fundar la seva pr\xc3\xb2pia empresa l\'any 1972 i el 74 es cancel\xc2\xb7lava el 8600 i es llan\xc3\xa7ava al mercat STAR, tamb\xc3\xa9 anomenat Cyber 203. A partir d\'aqui es van comen\xc3\xa7ar a redissenyar components originaris del CRC 6600 i 7600 per a Cyber, juntament amb una nova versi\xc3\xb3 d\'aquest que funcionava molt millor. Cyber va convertir-se en la principal l\xc3\xadnia de CDC als anys 70._NEWLINE_Tot i aix\xc3\xb2 va tornar a fracassar l\'empresa, i els seus caps Norris i Cray estaven d\'acord que l\'empresa moria. A partir dels 80 CDC va canviar el mercat i va concentrar-se en la producci\xc3\xb3 de discs durs (notem que els 80 arriben els PC\'s). Juntament amb Compaq i SD desenvoluparan la interficie ATA. Finalment el 1988 CDC decideix deixar el mercat dels discs i acaba convertint-se en Syntegra, una sucursal de BT Group.\n_START_SECTION_\nCDC 1604\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser un computador de 48 bits dissenyat per Seymour Cray. Va ser el primer computador de transistors que es va vendre al mercat i es basava en una anterior computador de 8 bits. La seva mem\xc3\xb2ria eren 32K de paraules de 48 bits. Estava organitzat amb 2 bancs de 16K amb adreces parelles i senars a cada un dels grups. Els dos bancs de memoria estaven en un decalatge de 3,2 microsegons. Cada paraula de 48 bits es formava amb dues instruccions de 24. (6 bits pel codi de l\'operaci\xc3\xb3, 3 per \xc3\xadndex i 15 bits per l\'adre\xc3\xa7a de mem\xc3\xb2ria. Per programar la m\xc3\xa0quina es feia servir el JOVIAL, un llenguatge de programaci\xc3\xb3 molt semblant al ALGOL i igual que aquest va ser desenvolupat pels militars._NEWLINE_La versi\xc3\xb3 petita del 1604, el 160A, funcionava amb octal.\n_START_SECTION_\nCDC 3000\n_START_PARAGRAPH_\nLa serie 3000 estava classificada en la 3000 "baixa" i la 3000 "alta". Les de baixa gamma usaven paraules de 24 bits i les d\'alta paraules de 48 bits. La serie 3000 de gamma alta, es feia servir per calculs cient\xc3\xadfics. Per ordre d\'aparici\xc3\xb3 trobem: CDC 3600 (juny 1963) CDC 3200 (maig de 1964) CDC 6100 (febreb 1965) CDC 3300 (desembre 1965) CDC 3400 (desembre 1965) CDC 3800 (desembre 1965) CDC 3500 (mar\xc3\xa7 1967) (a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s va ser la primera amb circuits integrats)._NEWLINE_Com que tota la s\xc3\xa8rie 3000 estava basada en el 1604, era possible (tot i que tenien computadors diferents, de 24 i 48 bits) utilitzar programes que funcionessin a qualsevol model de la s\xc3\xa8rie. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s en part perqu\xc3\xa8 la partici\xc3\xb3 que feien de les paraules era igual a la s\xc3\xa8rie. Una altra particularitat \xc3\xa9s que incorporaven un sistema de 4 registres de 15 bits de mem\xc3\xb2ria, on R0 era sempre 0. El software que usaven si que distingia la classe alta i la baixa. La clase baixa usava el RTSOS i MSOS (mass storage os). Per la gamma alta hi havia en MASTER, un SO que funcionava a base d\'interrupcions. Tot i aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 existia un SO per a les dues gammes, el SCOPE. Tamb\xc3\xa9 acceptava a totes les m\xc3\xa0quines els llenguatges: ALGOL, COBOL, i FORTRAN._NEWLINE_El model 3300 arribava al mili\xc3\xb3 d\'operacions per segon, el que li va donar estatus de supercomputador l\'any 1965.'