b"\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria d'Ull\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl monestir va ser fundat l'any 1121 per Pere Vidal amb el consentiment de Berenguer Dalmau (bisbe de Girona), Sant Oleguer (arquebisbe de Tarragona), el comte Pon\xc3\xa7 Hug I d'Emp\xc3\xbaries; Pon\xc3\xa7 Guillem de Torroella (senyor de Torroella) entre altres nobles els quals constitu\xc3\xafren i nomenaren el primer prior d'aquesta casa. Seguia la regla de l'orde agustini\xc3\xa0. L'esgl\xc3\xa9sia va tenir alguns contratemps, ja que primer va ser assaltada per un grup de corsaris sarra\xc3\xafns del governador de Mallorca Ishaq ibn Muh\xc3\xa0mmad ibn Gh\xc3\xa0niya, l'any 1178, quan aquests saquejaren el temple i mataren alguns dels seus canonges, altres foren segrestats cap a Mallorca. M\xc3\xa9s tard va sofrir unes riuades provocades pel riu Ter que van sepultar l'edifici._NEWLINE_L'any 1181 es va construir un nou temple que es secularitz\xc3\xa0 i convert\xc3\xad en col\xc2\xb7legiata l'any 1592. En \xc3\xa8poca de Villanueva, relata ell mateix, que encara es conservava l'antic temple, mig sepultada per les inundacions i avingudes del riu Ter. Des d'aquest temple es trasllad\xc3\xa0 la imatge a la nova esgl\xc3\xa9sia constru\xc3\xafda sobre aquest temple primigeni. Aquesta imatge rep el nom de Verge de la Fossa. D'aquest primer temple Villanueva diu que estava cobert d'arenes fins a l'arrancada de les voltes. Pel mal estat que es trobava, la comunitat va haver de traslladar-se a l'esgl\xc3\xa9sia parroquial d'Ull\xc3\xa0, on es va mantenir activa fins a la desamortitzaci\xc3\xb3 de Mendiz\xc3\xa1bal l'any 1835. _NEWLINE_A finals del segle XVIII es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a construir la nova esgl\xc3\xa9sia a la sagrera del poble, al costat de l'antiga parroquial, enlairada sobre la plana; fou bene\xc3\xafda pel prior Masdevall el 20 de juliol del 1804, any en qu\xc3\xa8 la col\xc2\xb7legiata hi fou traslladada. No queden, pr\xc3\xa0cticament, restes de la can\xc3\xb2nica medieval. Extingida la col\xc2\xb7legiata, l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria rest\xc3\xa0 com a parroquial d'Ull\xc3\xa0, quedant sense culte l'antiga parr\xc3\xb2quia de Sant Andreu.\n_START_SECTION_\nEsgl\xc3\xa9sia parroquial\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un temple d'una nau for\xc3\xa7a \xc3\xa0mplia, amb capelles laterals, transsepte amb c\xc3\xbapula central i cap\xc3\xa7alera rectangular: planta de creu llatina. Les voltes s\xc3\xb3n de llunetes i tenen cornises motllurats. El presbiteri cont\xc3\xa9 un cambril en el qual s'exposa i es venera la imatge rom\xc3\xa0nica de la Verge de la Fossa._NEWLINE_En el frontis hi ha la portada d'arc rebaixat, pilastres i capitells j\xc3\xb2nics simulats, entaulament amb motllures i pinacles amb semiesferes i al centre una gran forn\xc3\xadcula -ara sense imatge- sobre la qual hi ha gravat l'any 1792. M\xc3\xa9s amunt s'obre un roset\xc3\xb3 i a la part alta un \xc3\xb2cul. El contorn superior de la fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s sinu\xc3\xb3s i t\xc3\xa9 pinacles amb esferes de pedra. Sobre l'angle nord-oest de l'edifici es dre\xc3\xa7a el campanar de planta quadrada que rest\xc3\xa0 inacabat a l'altura dels pilars._NEWLINE_La fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s constru\xc3\xafda amb carreus escairats; els altres murs amb grans pedres sense tallar i carreus angulars; l'interior \xc3\xa9s cobert d'arrebossats.\n_START_SECTION_\nCan\xc3\xb2nica\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n vestigis d'un conjunt d'edificaci\xc3\xb3 religiosa. Fragment d'un mur, \xc3\xbanica resta arquitect\xc3\xb2nica avui visible a l'indret on s'aixec\xc3\xa0 la primitiva Can\xc3\xb2nica de Santa Maria d'Ull\xc3\xa0, a uns 300 m al sud-oest del nucli de la poblaci\xc3\xb3, a l'altre costat de la carretera, en el cam\xc3\xad dit de l'Esgl\xc3\xa9sia Vella. El mur, que limita l'Hort del Capell\xc3\xa0, es conserva en uns 20 m de llargada i t\xc3\xa9 nom\xc3\xa9s uns 0,70 m d'al\xc3\xa7ada. \xc3\x89s fet amb pedres desbastades, barrejades amb carreus, travat amb morter; en un tram hi predominen els carreus escairats de calc\xc3\xa0ria, que s'hi afilaren."