b"\n_START_ARTICLE_\nJuan Ram\xc3\xb3n Ezeiza\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nEn la seva joventut va ser un petit estancier de la seva prov\xc3\xadncia natal. Va destacar com a oficial de l'ex\xc3\xa8rcit provincial en les lluites contra Buenos Aires. Va acompanyar al cabdill Eusebio Here\xc3\xb1\xc3\xba en la seva defecci\xc3\xb3 de 1818, i es va incorporar a l'ex\xc3\xa8rcit de la prov\xc3\xadncia de Buenos Aires fins al 1822, en qu\xc3\xa8 en va obtenir la baixa._NEWLINE_Va aprofitar la llei d'emfiteusi del govern de Mart\xc3\xadn Rodr\xc3\xadguez per comprar una estancia en el partit de Dolores, l'Estancia del Durazno. Va tenir un important desenvolupament ramader i va arribar a ser molt ric i influent. Era jutge de pau del Partido de Mar Chiquita al moment de produir-se el bloqueig franc\xc3\xa8s al Riu de la Plata, l'any 1838. Com als altres ramaders, aix\xc3\xb2 li va causar alguns problemes econ\xc3\xb2mics; d'altra banda, la pressi\xc3\xb3 moral exercida pels oficials federals el va dur a l'oposici\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nRevoluci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEs va unir a la revoluci\xc3\xb3 dels Libres del Sur, dirigida per Pedro Castelli, Ambrosio Cr\xc3\xa1mer i Manuel Rico, i va conv\xc3\xa8ncer als seus peons de que anessin a lluitar en defensa de Rosas, amb la qual cosa va reunir a Dolores una gran quantitat de gautxos, entre empleats seus i ve\xc3\xafns. Amb ells es va traslladar, al costat de la resta de l'ex\xc3\xa8rcit, fins a Chascom\xc3\xbas, on van ser atacats per tropes del govern. Abans d'iniciar-se la Batalla de Chascom\xc3\xbas, el cap enemic es va identificar com Prudencio Rosas, germ\xc3\xa0 del Restaurador, i molts gautxos van abandonar l'ex\xc3\xa8rcit. Van ser completament derrotats._NEWLINE_Ezeiza va fugir del camp de batalla acompanyant al coronel Castelli, que es va aturar a descansar al costat de la Llacuna del Durazno, on estava l'estada. All\xc3\xad va ser atrapat i decapitat per una partida federal, mentre Ezeiza salvava la seva vida per casualitat. Va fugir a l'Uruguai tornant a la seva estancia anys m\xc3\xa9s tard, i no va ser molestat fins al final del govern de Rosas._NEWLINE_Va donar suport a la revoluci\xc3\xb3 de l'11 de setembre de 1852 i a la segregaci\xc3\xb3 de l'Estat de Buenos Aires. Va recolzar militar i econ\xc3\xb2micament a les forces portenyes que van recolzar al govern contra les forces d'Hilario Lagos, i va participar en la Batalla de San Gregorio, derrota portenya, en la qual va ser pres presoner. Durant tot el setge de Buenos Aires va romandre pres a Flores. Als anys seg\xc3\xbcents es va exiliar a Entre R\xc3\xados, i va tornar a Buenos Aires despr\xc3\xa9s de la Batalla de Cepeda i del Pacte de San Jos\xc3\xa9 de Flores._NEWLINE_Va morir a Buenos Aires el 1864."