b'\n_START_ARTICLE_\nCarmen D\xc3\xadaz Fern\xc3\xa1ndez\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFilla d\'una fam\xc3\xadlia humil i tradicional composta d\'un fill primog\xc3\xa8nit i quatre filles, la Carmen n\'era la tercera. Sense gaire temps d\'escolaritzaci\xc3\xb3 comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a treballar en el servei dom\xc3\xa8stic als 12 anys. El seu germ\xc3\xa0 militava al PCE i va portar propaganda a casa, a partir de la qual la Carmen va comen\xc3\xa7ar a prendre consci\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica. _NEWLINE_Durant la guerra civil espanyola va estar responsable del grup de dones del PCE a Cartagena. Va treballar a la f\xc3\xa0brica de munici\xc3\xb3 on la producci\xc3\xb3 corria majorit\xc3\xa0riament a c\xc3\xa0rrec de les dones.  M\xc3\xa9s endavant el partit l\'encarrega la responsabilitat de l\'organitzaci\xc3\xb3 de dones de tota la prov\xc3\xadncia de M\xc3\xbarcia que assumeix fins al final de la guerra. Retorn\xc3\xa0 a Cartagena com a secret\xc3\xa0ria general del PCE a la prov\xc3\xadncia, fet que hom la conegu\xc3\xa9s com "la Cartagenera".  Va participar en un m\xc3\xadting amb "La Pasion\xc3\xa1ria" en un cinema a Cartagena. Durant aquest per\xc3\xadode va con\xc3\xa8ixer a Matias, que va estar el seu company, responsable del Partit Comunista de M\xc3\xbarcia que fou torturat i assassinat a l\'acabament de la guerra civil._NEWLINE_"L\'abril de 1939, va arribar al port d\'Alacant, on hi havia milers d\'homes i dones esperant poder embarcar en vaixells que no arribaren mai, van acabar en camps de concentraci\xc3\xb3, i moltes persones torturades i afusellades. Carmen fou confinada en un camp de concentraci\xc3\xb3 de dones durant 10 anys". En sortir es trasllad\xc3\xa0 a Val\xc3\xa8ncia on torna a ser detinguda durant dos anys. Despr\xc3\xa9s va marxar a Sevilla, C\xc3\xb2rdova i Granada. "Es tractava de localitzar i crear canals de comunicaci\xc3\xb3 entre militants del partit, acollir els qui estaven al carrer, transportar i distribuir propaganda clandestina, etc. Fins que, movent-se en aquests afers la repressi\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 li arribava a ella i havia de marxar i tornar a comen\xc3\xa7ar"_NEWLINE_Es trasllad\xc3\xa0 a Barcelona i va participar en la Vaga de tramvies de 1951.  M\xc3\xa9s endavant es reagrup\xc3\xa0 amb la seva nova parella, tamb\xc3\xa9 militant del PCE, i s\'instal\xc2\xb7laren al barri de Collblanc de l\'Hospitalet de Llobregat i definitivament a la ciutat entre els anys 1972-73. A partir de la detenci\xc3\xb3 de la seva filla, per repartir propaganda pol\xc3\xadtica, es van reinstal\xc2\xb7lar al barri de Pubilla Casas.\n_START_SECTION_\nActivisme a L\'Hospitalet\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop va contactar amb els militants del PSUC de la ciutat, com Jos\xc3\xa9 Carrasco, va contribuir al creixement de l\'Associaci\xc3\xb3 de Ve\xc3\xafns de Pubilla Casas, participant com activista del moviment ve\xc3\xafnal, suport a les vagues de SEAT i m\xc3\xa9s endavant amb l\'Asociaci\xc3\xb3n Cultural Rumbo i el Casal i Escola de Dones de La Florida. Els darrers anys va col\xc2\xb7laborar amb l\'Associaci\xc3\xb3 de Jubilats i Pensionistes de Pubilla Casas de l\'Hospitalet._NEWLINE_Va participar en la lluita per les llibertats dels empresonats, les mobilitzacions per la legalitzaci\xc3\xb3 del partit i les lluites pels carrers de Barcelona i l\'Hospitalet per la llibertat, amnistia i Estatut d\'Autonomia, per la consecuci\xc3\xb3 d\'una democr\xc3\xa0cia.'