b'\n_START_ARTICLE_\nColbertisme\n_START_PARAGRAPH_\nColbertisme \xc3\xa9s el nom que es d\xc3\xb3na a una doctrina econ\xc3\xb2mica del segle XVII, elaborada per Jean-Baptiste Colbert, Contr\xc3\xb4leur g\xc3\xa9n\xc3\xa9ral des finances (ministre de finances) de Llu\xc3\xads XIV. \xc3\x89s una variant del mercantilisme i \xc3\xa9s considerada un conjunt de pr\xc3\xa0ctiques pol\xc3\xadtiques, m\xc3\xa9s que una teoria econ\xc3\xb2mica. Va ser practicada a Fran\xc3\xa7a entre 1661 i 1683, data de la mort de Colbert. No obstant aix\xc3\xb2 va ser continuada amb algunes modificacions pels seus successors._NEWLINE_Com a pensament econ\xc3\xb2mic suggeria que una de les principals funcions de l\'Estat \xc3\xa9s promoure la producci\xc3\xb3 de riquesa en un pa\xc3\xads a fi de finan\xc3\xa7ar les despeses d\'Estat, mitjan\xc3\xa7ant el foment del desenvolupament econ\xc3\xb2mic nacional. Va ser reempla\xc3\xa7ada al segle XVIII per la fisiocr\xc3\xa0cia i, posteriorment, pel liberalisme econ\xc3\xb2mic.\n_START_SECTION_\nExecuci\xc3\xb3 del projecte\n_START_PARAGRAPH_\nL\'historiador Pablo Aimar assenyala que les ind\xc3\xbastries \xe2\x80\x9cmanufactureres\xe2\x80\x9d esmentades constitueixen realment m\xc3\xa9s una concentraci\xc3\xb3 sota un mateix sostre de tallers artesanals (per\xc3\xb2 \xc3\xb2bviament de summa habilitat) que una organitzaci\xc3\xb3 industrial pr\xc3\xb2piament tal. L\'\xc3\xa8poca d\'or del colbertisme \xc3\xa9s aquella en la qual Colbert centra la seva atenci\xc3\xb3 en la construcci\xc3\xb3 de el \xe2\x80\x9ccanal del Migdia\xe2\x80\x9d en el qual l\'Estat finan\xc3\xa7a el 40% de la construcci\xc3\xb3 i el 75% de les obres van ser efectuades en tres anys, precedint 1670. La resta de la construcci\xc3\xb3 es demora fins a 1690._NEWLINE_Un altre dels grans projectes de la pol\xc3\xadtica va ser la donaci\xc3\xb3 de sis milions de capital a la Compagnie des Indes Occidentales, a fi de desenvolupar el cultiu del tabac a les Antilles. Per\xc3\xb2 d\'aquest projecte per un llarg temps els principals beneficiats van ser els comerciants del tabac holandesos, pa\xc3\xads que en aquella \xc3\xa8poca constitu\xc3\xafa un dels principals competidors de Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_Errors similars es van cometre despr\xc3\xa9s de la mort de Colbert, per exemple, amb la creaci\xc3\xb3 del \xe2\x80\x9cBanc General\xe2\x80\x9d i posterior fusi\xc3\xb3 d\'aquest organisme amb la Compagnie des Indes Occidentals a fi d\'explotar la Louisiana (Nova Fran\xc3\xa7a), la qual cosa - malgrat enriquir a molts (en aquesta \xc3\xa8poca s\'origina el terme "milionaris") va acabar amb la primera gran crisi econ\xc3\xb2mica moderna. (vegeu John Law).\n_START_SECTION_\nNeocolbertisme\n_START_PARAGRAPH_\nA Fran\xc3\xa7a s\'usa el terme \xe2\x80\x9cneocolbertisme\xe2\x80\x9d per referir-se a el \xe2\x80\x9cdirigisme\xe2\x80\x9d que va ser la varietat d\'intervencionisme implementat pel govern franc\xc3\xa8s despr\xc3\xa9s de 1945. Aquest neocolbertisme no va tractar d\'acumular riquesa o subsidiar exportacions per\xc3\xb2 m\xc3\xa9s aviat de finan\xc3\xa7ar estudis cient\xc3\xadfics i de fer emergir una ind\xc3\xbastria nacional capa\xc3\xa7 de recrear i mantenir punt la infraestructura com una economia d\'escala moderna, especialment a trav\xc3\xa9s de promoure la creaci\xc3\xb3 d\'ind\xc3\xbastries que es veuen com a "campions nacionals" en la mesura que aconsegueixen reconeixement internacional._NEWLINE_El neocolbertisme ha estat vist per pol\xc3\xadtics tant a nivell franc\xc3\xa8s com a europeu com una pol\xc3\xadtica per enfrontar al proc\xc3\xa9s de deslocalitzaci\xc3\xb3 que prov\xc3\xa9 del liberalisme modern o neoliberalisme. No compta amb l\'aprovaci\xc3\xb3 general dels economistes. Aix\xc3\xad, per exemple, Phillipe Escande ha escrit: \xe2\x80\x9cAquesta pol\xc3\xadtica dirigista t\xc3\xa9 dos defectes. D\'una banda, dirigeix els diners p\xc3\xbablics, notablement els d\'estudis i desenvolupaments cient\xc3\xadfics, als \xe2\x80\x9ccampions\xe2\x80\x9d que no necess\xc3\xa0riament els necessiten, en detriment de les institucions menors... (...) per l\'altre, protegeix als grans grups (industrials) i limita la competici\xc3\xb3 i, per tant, l\'emerg\xc3\xa8ncia de nous rivals. \xc3\x89s el que l\'economista austr\xc3\xadac Joseph Schumpeter teoritza com a \xe2\x80\x9cdestrucci\xc3\xb3 creativa\xe2\x80\x9d el que permet als innovadors prendre el lloc dels actors actuals\xe2\x80\x9d'