b'\n_START_ARTICLE_\nDolmen de Soto\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria des del descobriment fins a l\'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nVa ser descobert a la finca "La Lobita" l\'any 1923 per Armando de Soto, i immediatament es varen iniciar les excavacions, que van durar vora els tres anys. Les excavacions van concloure amb un estudi d\'Hugo Obermaier. L\'any 1931 va ser declarat monument nacional. El dolmen es troba en bon estat de conservaci\xc3\xb3 tot i que va ser espoliat. Durant les excavacions es van trobar vuit cossos a l\'interior del dolmen, disposats en posici\xc3\xb3 fetal._NEWLINE_Des de l\'any 1987 \xc3\xa9s de titularitat p\xc3\xbablica, dependent de la Delegaci\xc3\xb3 Provincial de la Consejeria de Cultura de la Junta de Andaluc\xc3\xada. L\'any 2008 es va concloure la primera fase de la posada en valor del monument, despr\xc3\xa9s d\'unes investigacions que el van situar, degut al seu anell, com una de les construccions megal\xc3\xadtiques m\xc3\xa9s grosses d\'Europaoccidental. Durant aquest estudi es va poder fixar (mitjan\xc3\xa7ant carboni 14), l\'edat de construcci\xc3\xb3 vora finals del tercer mil\xc2\xb7lenni aC\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nEs tracta d\'un dolmen que pertany a la fam\xc3\xadlia dels dolmens del "corredor llarg" (un conjunt de dolmens juxtaposats), sent el m\xc3\xa9s gros trobat a la prov\xc3\xadncia de Huelva. Presenta una longitud de fins a 21m, amb una amplada variable que oscil\xc2\xb7la des dels 0,82 m a la porta fins als 3,10 m a la cambra._NEWLINE_Es troba orientat de llevant a ponent, de tal forma que els primers raigs de Sol dels equinoccis, entren pel passad\xc3\xads i es projecten a la cambra durant uns minuts, en un ritual que s\'interpreta com que els difunts renaixien a partir de la interacci\xc3\xb3 amb la llum solar.\n_START_SECTION_\nCercles de pedra previs\n_START_PARAGRAPH_\nEn excavacions arqueol\xc3\xb2giques recents s\'ha documentat l\'exist\xc3\xa8ncia de cercles de pedra o cromlecs del Neol\xc3\xadtic (5000-4000 aC) d\'una mida i tra\xc3\xa7at similar a la de l\'anell peristal\xc3\xadtic. Aquest cercle, tindria un di\xc3\xa0metre d\'uns 60 m i estava compost de pedres de diferents mides, formes i composicions: menhirs i blocs de calcarenita, grauvaca i conglomerat. Aquest cercle podria haver estat un santuari per al culte a la mort, adoraci\xc3\xb3 de divinitats i mem\xc3\xb2ria dels avantpassats. Es creu que se li va donar \xc3\xbas fins a l\'Edat del Coure.\n_START_SECTION_\nArt rupestre\n_START_PARAGRAPH_\nUn bon nombre d\'ortostats i de lloses de coberta presenten abundants i diversos tipus de grafies caracter\xc3\xadstics de l\'art rupestre del sud de la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica. Aquestes grafies van ser fetes amb diferents m\xc3\xa8todes: incisi\xc3\xb3, piquetejat, abrasi\xc3\xb3 i baix relleu entre d\'altres. Tamb\xc3\xa9 s\'hi troben pintures amb motius figuratius. Moltes d\'aquestes grafies podien haver estat creades per als cercles de pedra previs i haurien estat reutilitzades per a bastir el dolmen actual. Aquestes manifestacions art\xc3\xadstiques representen la cosmologia d\'aquestes societats, els seus mites, llegendes, rituals associats a la vida i la mort i les pr\xc3\xa0ctiques rituals que connectaven aquest m\xc3\xb3n i el dels esperits, on creien que habitaven els avantpassats.'