b'\n_START_ARTICLE_\nArquitectura de la informaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Arquitectura de la informaci\xc3\xb3 (AI) es centra a organitzar, estructurar i etiquetar continguts de forma efectiva i sostenible. Segons Peter Morville, el principal prop\xc3\xb2sit de l\'arquitectura de la informaci\xc3\xb3 i dels sistemes d\'organitzaci\xc3\xb3, cerca i navegaci\xc3\xb3 que en resulten \xc3\xa9s el d\'ajudar als usuaris a trobar all\xc3\xb2 que busquen, a completar tasques a la xarxa i a entendre all\xc3\xb2 que han recuperat._NEWLINE_Garrett afirma que, de fet, "l\'arquitectura de la informaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una nova idea, per\xc3\xb2 una pr\xc3\xa0ctica antiga\xe2\x80\x94fins i tot podr\xc3\xadem dir que \xc3\xa9s tan antiga com la comunicaci\xc3\xb3 humana. Des que les persones necessiten transmetre informaci\xc3\xb3 han hagut de triar com estructuren la informaci\xc3\xb3 per tal que la resta de persones la puguin entendre i usar."_NEWLINE_Generalment, es tracta d\xe2\x80\x99un model o concepte d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3 utilitzat i aplicat a les activitats que requereixen detalls expl\xc3\xadcits dels complexos sistemes d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3. Aquestes activitats inclouen sistemes de biblioteques i desenvolupament de bases de dades._NEWLINE_Hist\xc3\xb2ricament, el terme \xe2\x80\x9carquitecte de la informaci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d s\xe2\x80\x99atribueix a Richard Saul Wurman, i ara hi ha una xarxa cada vegada major d\xe2\x80\x99especialistes en AI actius que componen l\xe2\x80\x99\xe2\x80\x9cInformation Architecture Institute\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme d\'arquitectura de la informaci\xc3\xb3 s\'utilitza per primera vegada en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit de la inform\xc3\xa0tica l\xe2\x80\x99any 1962, en un treball de Frederik P. Brook et al. d\'IBM. Per\xc3\xb2 cal esperar fins al 1970, quan Xerox va reunir a un grup de cient\xc3\xadfics de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit de les Ci\xc3\xa8ncies de la Informaci\xc3\xb3 (Bibliotecologia) i les Ci\xc3\xa8ncies naturals als quals va encarregar la creaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una \xe2\x80\x9cArquitectura de la Informaci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_El terme no va generalitzar-se fins al 1998, amb la publicaci\xc3\xb3 del llibre "Information Architecture for the World Wide Web" de Louis Rosenfeld i Peter Morville (Masters en bibliotecologia). Van adoptar el terme extrapolant-lo a l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit del disseny de llocs web i van sistematitzar per primera vegada els principis de la disciplina.\n_START_SECTION_\nArquitectura de la Informaci\xc3\xb3 com a abstracci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99AI no tracta de l\xe2\x80\x99establiment d\xe2\x80\x99un conjunt de passos o guies predefinides, sin\xc3\xb3 del disseny intel\xc2\xb7ligent que subjau darrere d\xe2\x80\x99una interf\xc3\xadcie o espai d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3. Tracta de maximitzar les sinergies que es produeixen entre interactivitat, navegaci\xc3\xb3 i contingut amb l\xe2\x80\x99objectiu d\xe2\x80\x99aconseguir una integraci\xc3\xb3 sist\xc3\xa8mica amb el cervell de l\xe2\x80\x99usuari aconseguint un fenomen de persuasi\xc3\xb3, coneixement o informaci\xc3\xb3 simbi\xc3\xb2tica que traspassa d\xe2\x80\x99un sistema d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3 a un altre._NEWLINE_D\xe2\x80\x99aquesta forma, les accions de buscabilitat, trobabilitat i recuperabilitat dels continguts es realitzen en un context \xc3\xb2ptim en ambd\xc3\xb3s aspectes del sistema d\xe2\x80\x99informaci\xc3\xb3 (interf\xc3\xadcie i usuari), interaccionen iniciant-se un proc\xc3\xa9s de comunicaci\xc3\xb3 que els enriqueix m\xc3\xbatuament. D\xe2\x80\x99una banda, la interf\xc3\xadcie compleix amb el seu objectiu i pot ser millorada i, per un altre, l\xe2\x80\x99usuari troba el que cerca, ho assimila amb facilitat i ho utilitza.'