b"\n_START_ARTICLE_\nFerm\xc3\xadn Caballero\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill de pagesos acabalats. Va estudiar filosofia al Col\xc2\xb7legi-Seminari Conciliar de Sant Juli\xc3\xa1n de Conca, i despr\xc3\xa9s teologia a la Universitat de Saragossa. El 1820 abandona el seminari per dedicar-se a estudiar dret a Alcal\xc3\xa1 de Henares i Madrid. S'inicia a la capital d'Espanya en agricultura, bot\xc3\xa0nica i geografia. El 1822 \xc3\xa9s nomenat professor inter\xc3\xad de geografia i cronologia a la Universitat de Madrid. En aquells dies va casar amb Paula Heredero, de la que no va tenir fills. Emigra despr\xc3\xa9s de la reacci\xc3\xb3 de 1823, per ser liberal. A l'any seg\xc3\xbcent interv\xc3\xa9 com a advocat entre el marqu\xc3\xa8s de Malpica i els pobles de les seves propietats. Despr\xc3\xa9s de la mort de Ferran VII va tornar a Madrid i va fundar el Bolet\xc3\xadn de Comercio, anomenat despr\xc3\xa9s El Eco del Comercio, peri\xc3\xb2dic liberal exaltat i del que va ser redactor principal. En 1834 publica Nomenclatura geogr\xc3\xa1fica de Espa\xc3\xb1a. M\xc3\xa9s endavant \xc3\xa9s membre de la Comissi\xc3\xb3 de Divisi\xc3\xb3 Territorial; comissionat per proposar un Pla de Cens de Poblaci\xc3\xb3, i per a l'arranjament dels Cinc Gremis; adjunt de l'Ajuntament de Madrid; vocal de la Comissi\xc3\xb3 d'Estad\xc3\xadstica General d'Espanya, i cap de Secci\xc3\xb3 del Ministeri de la Governaci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 ser\xc3\xa0 Procurador a Corts per Conca i Madrid de l'Estatut Reial de 1834, diputat progressista i senador. No obstant aix\xc3\xb2, a causa dels seus atacs contra el govern va sofrir noves persecucions, en part pel seu car\xc3\xa0cter polemista i combatiu._NEWLINE_En general, l'obra liter\xc3\xa0ria de Ferm\xc3\xadn Caballero ha estat elogiada per la propietat del seu llenguatge, el seu inter\xc3\xa8s per la narraci\xc3\xb3 i l'actitud cr\xc3\xadtica que sempre la presideix. Altres obres seves que podr\xc3\xadem destacar s\xc3\xb3n: El sepulturero de los peri\xc3\xb3dicos (1834), peri\xc3\xb2dic que va escriure amb el pseud\xc3\xb2nim d'Eduardo Foncillas i que imitava a La periodicoman\xc3\xada del Trienni Liberal. M\xc3\xa9s endavant va ser alcalde de Madrid, realitzant diversos projectes, entre els quals sobresurten el de la nova divisi\xc3\xb3 de la capital i la realitzaci\xc3\xb3 d'un cens. Tamb\xc3\xa9 va aixecar un pl\xc3\xa0nol topogr\xc3\xa0fic de la poblaci\xc3\xb3, detallant tot l'observat en la seva obra Noticias topogr\xc3\xa1ficas estad\xc3\xadsticas de Madrid. Seguidament, el 1843, va entrar en la coalici\xc3\xb3 contra la reg\xc3\xa8ncia d'Espartero, i publicaria Los espa\xc3\xb1oles pintados por s\xc3\xad mismos, un volum col\xc2\xb7lectiu de quadres de costums. Un any despr\xc3\xa9s va accedir al c\xc3\xa0rrec de ministre de la Governaci\xc3\xb3, posat en el qual va elaborar un projecte de Museu Hist\xc3\xb2ric, un altre de llei electoral i una Mem\xc3\xb2ria sobre els rams del seu Ministeri. Poc despr\xc3\xa9s, despr\xc3\xa9s de la caiguda del seu amic Joaqu\xc3\xadn Mar\xc3\xada L\xc3\xb3pez L\xc3\xb3pez, les obres completes del qual va editar, abandonaria la pol\xc3\xadtica. El 1857, en atenci\xc3\xb3 a aquest, publicaria Vida del Excm. Sr. D. Joaqu\xc3\xadn Mar\xc3\xada L\xc3\xb3pez que precedeix als seus escrits. Finalment, tres mesos abans de la seva mort (ocorreguda a Madrid en 1876), Caballero havia estat nomenat president de la Societat Geogr\xc3\xa0fica de Madrid, recentment creada, i de la qual, per tant, seria el primer nomenat per a aquest c\xc3\xa0rrec. _NEWLINE_En vida va ser catedr\xc3\xa0tic de Cronologia i Geografia de la Universitat Central, membre de la Comissi\xc3\xb3 Mixta de divisi\xc3\xb3 territorial i rectificaci\xc3\xb3 de l\xc3\xadmits provincials, President de l'Associaci\xc3\xb3 per a l'ensenyament popular, Diputat des de 1834 a 1842, Senador, Alcalde de Madrid i Ministre de la Governaci\xc3\xb3 en el Gabinet L\xc3\xb3pez-Caballero; havia fundat el Eco del Comercio, primer diari important de l'Espanya contempor\xc3\xa0nia; deixava posada la seva signatura al peu de l'acta que com a Notari major del Regne va aixecar del solemne acte anunciador de la majoria d'Isabel II, i tamb\xc3\xa9 de l'aprovaci\xc3\xb3 del projecte del primer ferrocarril i de l'ordre per a la formaci\xc3\xb3 del mapa d'Espanya._NEWLINE_Durant la D\xc3\xa8cada Ominosa va escriure La Turqu\xc3\xada, teatro de la guerra (1826); Mapa exacto de la guerra de Turqu\xc3\xada (1828); Correcci\xc3\xb3n fraterna al presb\xc3\xadtero doctor don Sebasti\xc3\xa1n Mi\xc3\xb1ano, autor d'un Diccionario geogr\xc3\xa1fico estad\xc3\xadstico de Espa\xc3\xb1a y Portugal (1828); La Turqu\xc3\xada victoriosa (1829); Cuadro pol\xc3\xadtico de las cinco partes del mundo (1829); A\xc3\xb1adur\xc3\xadas a la correcci\xc3\xb3n fraterna (1830); El dique contra el torrente (1830); La cordobada (1830); Noticias sobre Turqu\xc3\xada (1830); Apuntamiento de historia (1831). Despr\xc3\xa9s de la mort de Ferran VII, Ep\xc3\xadtome y vocabulario de bot\xc3\xa1nica (1834); Manual de lengua inglesa (1834); lnterrogatorio para la descripci\xc3\xb3n de los pueblos (1834); Las m\xc3\xa1ximas de agricultura para los labradores de Barajas (1836); Fisonom\xc3\xada de los procuradores a Cortes (1836); El Gobierno y las Cortes del Estatuto (1837); Ferm\xc3\xadn Caballero a sus detractores (1837); Voz de alerta a los espa\xc3\xb1oles constitucionales 1839); Casamiento de do\xc3\xb1a Mar\xc3\xada Cristina con don Fernando Mu\xc3\xb1oz (1840), i Manual de Geograf\xc3\xada (1843)._NEWLINE_El 1844 va publicar el seu Manual geogr\xc3\xa1fico-administrativo de Espa\xc3\xb1a, i el 1848 Sinopsis geogr\xc3\xa1fica, o toda la Geograf\xc3\xada en un cuadro. El 1855 mor\xc3\xad la seva esposa i cinc anys m\xc3\xa9s tard es casa en segones n\xc3\xbapcies amb Felisa Asuero tenint com a hereu Felis Caballero. Per la seva gran labor va obtenir el premi de la Reial Acad\xc3\xa8mia de Ci\xc3\xa8ncies Morals i Pol\xc3\xadtiques a l'autor de la millor Memoria sobre el fomento de la poblaci\xc3\xb3n rural (1863- 1864). Altres obres seves s\xc3\xb3n: Rese\xc3\xb1a geogr\xc3\xa1fica de Espa\xc3\xb1a para la Exposici\xc3\xb3n de Par\xc3\xads (1867); La imprenta en Cuenca (1869); Noticias del doctor Don Nicol\xc3\xa1s Herrero (1868); Pericia geogr\xc3\xa1fica de Miguel de Cervantes Saavedra, demostrada en la historia de D. Quijote de la Mancha. En els darrers anys es dedic\xc3\xa0 a treballs bibliogr\xc3\xa0fics sobre la prov\xc3\xadncia de Conca, escrivint-ne una s\xc3\xa8rie de biobibliografies en quatre volumes amb el t\xc3\xadtol general de Conquenses ilustres; el primer tom el consagr\xc3\xa0 a Lorenzo Herv\xc3\xa1s y Panduro i els altres a Melchor Cano, al jurista Alonso D\xc3\xadaz de Montalvo i els darrers als germans Alonso i Juan de Vald\xc3\xa9s."