b'\n_START_ARTICLE_\nCastell-palau de Llutxent\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa construcci\xc3\xb3 de l\'edifici actual data del segle XIV, quan els senyors del lloc, els Pr\xc3\xb2xida, decidiren construir un nou castell que substitu\xc3\xafra la fortificaci\xc3\xb3 existent aleshores, el castell de Xiu, d\'\xc3\xa8poca isl\xc3\xa0mica. L\'any 1277 els Pr\xc3\xb2xida, nissaga d\'origen sicili\xc3\xa0, concretament Joan de Pr\xc3\xb2xida (fill d\'un notari de Salern i exiliat a la cort catalanoaragonesa), prengueren possessi\xc3\xb3 de la nova pobla de Llutxent, en proc\xc3\xa9s de reconstrucci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s de la seua destrucci\xc3\xb3 a mans d\'Al-\xc3\x80zraq. Aquest primer bar\xc3\xb3 i el seu hereu Tom\xc3\xa0s (1306-1319) visitarien poques vegades la poblaci\xc3\xb3, ja que estaven ocupats al servei del rei en les seues campanyes militars arreu de la Mediterr\xc3\xa0nia._NEWLINE_Fou el tercer bar\xc3\xb3 Francesc de Pr\xc3\xb2xida (mort el 1327) qui va decidir quedar-se a Llutxent els \xc3\xbaltims anys de la seua vida, a causa de la seua salut prec\xc3\xa0ria. Mort aquest, la baronessa v\xc3\xaddua, Maria de Vidaure, va continuar vivint a Llutxent fins al 1335. Tot fa pensar que fou Francesc, que des de l\'any 1321 posse\xc3\xafa la plena jurisdicci\xc3\xb3 sobre els seus vassalls a t\xc3\xadtol vitalici, el promotor de l\'edificaci\xc3\xb3 del nou castell, aleshores una modesta fortalesa quadrada, sense finestres i refor\xc3\xa7ada per quatre torres als cantons i coronament de merlets. Aquest model edificatori el trobem en altres castells de colonitzaci\xc3\xb3 feudal d\'aquestes comarques, fets en els segles XIII i XIV, com ara el palau Comtal de Cocentaina, el d\'Ontinyent o el de B\xc3\xa8lgida; el castell de Forna o el pr\xc3\xb2xim castell de Montitxelvo edificat el 1358 per Vidal de Vilanova. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 i, davant la manca de dades m\xc3\xa9s precises, que la construcci\xc3\xb3 del palau-castell se situaria en la d\xc3\xa8cada de 1320 (c. 1322-1327)._NEWLINE_L\'any 1487 Pere Ma\xc3\xa7a de Li\xc3\xa7ana va adquirir la baronia, i amb ella el palau, moment en el qual es procedeix a la remodelaci\xc3\xb3 de l\'edifici. Es tracta d\'una reforma important que modifica substancialment l\'aspecte interior de l\'edifici, afegint noves estances i incorporant nous elements decoratius m\xc3\xa9s d\'acord amb els gustos de l\'\xc3\xa8poca. Si b\xc3\xa9 l\'aspecte exterior tot just \xc3\xa9s objecte de canvis substancials en el seu interior la decoraci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia de l\'estil g\xc3\xb2tic flam\xc3\xadger deixa en un segon pla l\'austera arquitectura del per\xc3\xadode anterior. _NEWLINE_El castell servia de refugi, era l\'\xc3\xbanic lloc segur on resguardar-se i protegir els b\xc3\xa9ns m\xc3\xa9s valuosos en temps de guerra. Aquesta funci\xc3\xb3 protectora es va posar de manifest en distintes ocasions, com ara durant la Guerra de la Uni\xc3\xb3 (1348-1349), possiblement en les guerres amb Castella, per\xc3\xb2 sobretot durant les Germanies. Cap al final de la guerra, els agermanats de X\xc3\xa0tiva atacaren simult\xc3\xa0niament Albaida i Llutxent el 1522. A Albaida, les tropes virregnals resistiren el setge darrere de les muralles del Clos de la Vila i els agermanats es conformaren a saquejar el raval extramurs. A Llutxent en canvi, els agermanats no trobaren defenses s\xc3\xb2lides, exceptuant el castell, on s\'havia refugiat la poblaci\xc3\xb3 mentre esperava la vinguda de tropes comandades pel senyor de la baronia. El castell va resistir a l\'atac agermanat tot el dia, per\xc3\xb2 va sofrir a la part superior del parament de l\'edifici, reconstru\xc3\xaft posteriorment. Des de llavors el seu aspecte no va haver de variar molt fins a l\'actualitat, ja que els posteriors titulars del senyoriu no van mostrar massa inter\xc3\xa9s per aquesta propietat._NEWLINE_En morir Brianda Ma\xc3\xa7a sense successi\xc3\xb3, la baronia va passar a Ramon Lladr\xc3\xb3, Senyor de Castalla. El 1575 es va fer c\xc3\xa0rrec d\'ella Pere Ma\xc3\xa7a Lladr\xc3\xb3, marqu\xc3\xa8s de Terranova, primer Duc de Mandas. Va passar el 1729 als marquesos de Dos Aig\xc3\xbces, els quals el van vendre a finals del segle XIX; concretament fou Vicent Das\xc3\xad qui el va vendre a Francesc Benavent i Ortol\xc3\xa0, conegut com a Quico Aurora. Aquest va posar en venda les terres adjacents al palau com a solars on edificar noves cases i va llogar les diferents estances fins a instal\xc2\xb7lar-hi nou fam\xc3\xadlies._NEWLINE_L\'any 1996 l\'edifici fou adquirit per l\'ajuntament i durant els anys 1998-2000 ha estat sotm\xc3\xa9s a un proc\xc3\xa9s de rehabilitaci\xc3\xb3 integral. El 2010 Es va tornar a obrir al p\xc3\xbablic despr\xc3\xa9s de la restauraci\xc3\xb3 de les cobertes de les ales nord i est i l\'enderrocament d\'una casa adossada.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl castell, pertany al g\xc3\xb2tic valenci\xc3\xa0 amb una tipologia similar (encara que de cronologia diferent) als castells d\'Albalat dels Sorells, B\xc3\xa9tera, Forna i Alaqu\xc3\xa0s. El castell fou constru\xc3\xaft "ex novo", amb la tradicional planta quadrada (27 x 28 metres) i quatre torres a les cantonades, emmerletades en el seu origen, i un parament al voltant d\'un espai lleugerament rectangular que configura un pati central (11 x 11 metres) amb un aljub subterrani._NEWLINE_L\'edifici t\xc3\xa9 dues plantes, i un cos m\xc3\xa9s les torres dels cantons. La fa\xc3\xa7ana principal est\xc3\xa0 orientada a Llevant i t\xc3\xa9 un acc\xc3\xa9s adovellat al centre, del segle XIV, i dos parells de finestres coronelles obertes a la planta noble sense els mainells. La fa\xc3\xa7ana posterior t\xc3\xa9 al nivell superior una galeria de finestres de mig punt semblant a les dels palaus, com el de Castell\xc3\xb3 de Rugat (desaparegut), el palau dels Mil\xc3\xa0 i Arag\xc3\xb3 d\'Albaida, el palau del Marqu\xc3\xa9s de Sant Josep d\'Otos, o diverses cases de X\xc3\xa0tiva, Benig\xc3\xa0nim o Quatretonda. El pis superior albergava les depend\xc3\xa8ncies noblesi a la planta baixa es destinava a cavalleries, magatzems i serveis._NEWLINE_El seu aspecte en un primer moment seria similar al castell de Forna. Els seus murs s\xc3\xb3n de t\xc3\xa0pia i els forjats estan conformats a la planta baixa per voltes i en les plantes superiors per teginats de fusta. La disposici\xc3\xb3 de les espitlleres, aix\xc3\xad com escorrentius i buits de pas en els murs de t\xc3\xa0pia donen una aproximaci\xc3\xb3 dels primers nivells d\'utilitzaci\xc3\xb3 de la fortalesa. Durant els segles XIV-XV deixa de tenir sentit l\'\xc3\xbas com a fortalesa i es realitzen una s\xc3\xa8rie de reformes tendents a la seua rehabilitaci\xc3\xb3 com a resid\xc3\xa8ncia palatina, deixant de tenir \xc3\xbas les espitlleres i sent en molts casos tapades. _NEWLINE_Dels elements decoratius es poden esmentar les portes de carreus amb arc de mig punt tant del pati com de la primera planta, aix\xc3\xad com les finestres coronelles b\xc3\xadfores i fonamentalment el fris decoratiu de la sala d\'honor. Aquestes pintures estarien dins de l\'anomenat g\xc3\xb2tic lineal i podrien haver estat realitzades entre els anys 1320 i 1360. Altres elements serien els cans que discorren al llarg dels paraments tant en la primera com a la segona planta que corresponen a la fase inicial de l\'edifici i que defineixen un tipus de forjat caracter\xc3\xadstic del m\xc3\xb3n g\xc3\xb2tic del que encara es conserven alguns trams en l\'actual palau. _NEWLINE_Com a elements decoratius caracter\xc3\xadstics de la reforma de finals del segle XV, caldria assenyalar la proliferaci\xc3\xb3 del guix en la realitzaci\xc3\xb3 dels marcs de portes i finestres, tant conopials com carpanells i de mig punt, la incorporaci\xc3\xb3 en el sistema constructiu d\'arcs rebaixats de ma\xc3\xb3, com a elements que permeten obrir grans buits i, alhora, com a elements portants, en alguns casos amb un pilar central donant suport a la clau. A la torre davantera de la dreta hi ha una finestra amb motlures pr\xc3\xb2pies del g\xc3\xb2tic flam\xc3\xadger. Una altra pe\xc3\xa7a que caldria situar en aquest per\xc3\xadode \xc3\xa9s l\'escala g\xc3\xb2tica que des del pati central duu a la planta noble, amb el seu porxo sostingut per pilars octogonals i coberta de fusta original. La torre sud-oest mant\xc3\xa9 un aspecte similar a la primera fase amb modificacions a la primera planta amb la incorporaci\xc3\xb3 de la volta aresta i l\'eliminaci\xc3\xb3 del forjat que cobria la tercera planta que es despla\xc3\xa7a a una cota superior recolzant directament sobre la part superior dels merlets els vans ser paredats.'