b"\n_START_ARTICLE_\nPortugal a la Primera Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nPortugal va voler mantenir-se neutral a principi de la Primera Guerra Mundial. Per\xc3\xb2 en nom de l'antiga alian\xc3\xa7a luso-brit\xc3\xa0nica, els anglesos van demanar als portuguesos que prenguessin els vaixells alemanys que flotaven en els ports del riu Tajo. Llavors l'entrada a la guerra va ser immediata. Alemanya li va declarar autom\xc3\xa0ticament la guerra a Portugal. El pa\xc3\xads, si b\xc3\xa9 ja havia patit les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de la guerra mentre no hi va intervenir, ara seria objecte de tota la maquin\xc3\xa0ria bel\xc2\xb7licosa d'estat.\n_START_SECTION_\nEntre la neutralitat i la bel\xc2\xb7liger\xc3\xa0ncia\n_START_PARAGRAPH_\nQuan va esclatar la Primera Guerra Mundial, Portugal va mantenir una actitud ambigua entre la neutralitat i la declaraci\xc3\xb3 de guerra. No hi havia cap posici\xc3\xb3 oficial i el pa\xc3\xads no es declarava per d'un costat i per l'altre. Aix\xc3\xb2 va mantenir el pa\xc3\xads al marge de la guerra durant el principi del conflicte. Portugal sortia d'una monarquia i acabava d'entrar en el r\xc3\xa8gim republic\xc3\xa0. El primer govern de la Rep\xc3\xbablica va haver d'encarar els reptes d'un pa\xc3\xads pobre i poc industrialitzat. La situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i social era p\xc3\xa8ssima, tirant cap a m\xc3\xa9s que alarmant. Per exemple, l'any 1914 es compta amb un 43% de mortalitat infantil. Prop del 80% de la poblaci\xc3\xb3 portuguesa viu al camp. Del 20% restant, Lisboa i Porto s\xc3\xb3n les ciutats que concentre el gruix urb\xc3\xa0. El pa\xc3\xads viu una situaci\xc3\xb3 de \xc2\xabtercer m\xc3\xb3n\xc2\xbb, per dir-ho d'alguna manera. La societat \xc3\xa9s encara molt agr\xc3\xadcola i la riquesa la seguia ostentant l'exfam\xc3\xadlia reial. El 71% de la poblaci\xc3\xb3 femenina encara no sap ni llegir ni escriure. La immigraci\xc3\xb3 era la soluci\xc3\xb3 recorrent davant d'aquesta pobresa. Les vagues es va multiplicar, ara que estaven autoritzades per la Rep\xc3\xbablica. Tot i aix\xc3\xad, la repressi\xc3\xb3 policial davant les manifestacions obreres i anarquistes no es van deixar esperar. La Revolta de la Patata (1917) seria la m\xc3\xa9s destacada de totes. Els establiments comercials van ser objecte d'assalts i robatoris, en vista de la revolta popular. Quan Portugal va entrar a la guerra al costat dels Aliats, la situaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica i social del pa\xc3\xads va empitjorar encara m\xc3\xa9s. \xc3\x89s precisament per aquest motiu que va triomfar el cop d'Estat del 1925. La feblesa dels governs republicans va portar a una situaci\xc3\xb3 insostenible i, en ple creixement feixista europeu, l'extrema dreta es va apoderar del pa\xc3\xads i imposar una dictadura que durar\xc3\xa0 fins als anys 1970.\n_START_SECTION_\nL'entrada a la guerra\n_START_PARAGRAPH_\nI malgrat aquesta situaci\xc3\xb3, Portugal es va veure obligat a entrar en la guerra. Els anglesos van apel\xc2\xb7lar a l'antiga alian\xc3\xa7a britanico-portuguesa per sol\xc2\xb7licitar la presa dels vaixells alemanys que sojornaven al riu Tajo. Portugal va accedir-hi i Alemanya li va declarar la guerra. El govern portugu\xc3\xa8s es va comportar autom\xc3\xa0ticament com un agent controlador. Si la situaci\xc3\xb3 no era gens bona abans que esclat\xc3\xa9s la guerra, ara seria terrible. En cap moment el govern va crear un ministeri expr\xc3\xa9s de la Guerra, com si havia passat en altres pa\xc3\xafsos. Ni tampoc es va encarregar de crear un ministeri que gestion\xc3\xa9s l'economia del pa\xc3\xads. Tot i aix\xc3\xad, el Ministeri de Foment i de Finances P\xc3\xbabliques van ser els responsables de racionalitzar, fixar els preus i la venda. Si abans de la guerra el govern tenia por d'intervenir en la pa\xc3\xads per no influenciar sobre els principis b\xc3\xa0sics d'una economia de lliurecanvi, ara feia tot el contrari.\n_START_SECTION_\nEl socialisme i l'anarquisme\n_START_PARAGRAPH_\nD'igual manera que a l'Europa aliada, els socialistes, comunistes i anarquistes portuguesos es van declarar en contra de participar en la guerra. Una guerra que qualificaven d'est\xc3\xbapida i innecess\xc3\xa0ria. A Portugal aquest moviment de protesta va ser molt fort. Tant que se celebraven habitualment assemblees populars a diferents ciutats portugueses per condemnar l'entrada de Portugal o la guerra m\xc3\xa9s generalment. L'anarquisme i socialisme portugu\xc3\xa8s acostumaven a enviar cartes de solidaritat a l'anarquisme i socialisme franc\xc3\xa8s. Tot i aix\xc3\xad hi va haver d'anarquistes que es van sumar als favorables a la guerra. Eren anarquistes que creien que calia derrocar les ambicions imperialistes alemanyes. S\xc3\xb3n aquests mateixos els responsables d'haver signat un manifest molt c\xc3\xa8lebre a Portugal, el \xc2\xabManifesto dos Dezasseis\xc2\xbb (el Manifest dels Setze), en qu\xc3\xa8 16 personalitats anarquistes es declaraven en contra d'Alemanya i a favor de la guerra.\n_START_SECTION_\nLa m\xc3\xa0 d'obra femenina\n_START_PARAGRAPH_\nA Europa les dones van haver de sortir de casa per posar-se a treballar en les f\xc3\xa0briques com a substitutes dels homes que van haver de marxar per batallar en els fronts. Aquesta situaci\xc3\xb3 no va tenir lloc al principi de declaraci\xc3\xb3 de guerra a Portugal at\xc3\xa8s que els homes es van oferir per treballar el doble. El pa\xc3\xads encara era molt masclista. Fins i tot davant la guerra les dones havien de quedar-se a casa. Les \xc3\xbaniques que treballaven, en tot cas, eren les infermeres. Malgrat aix\xc3\xb2 hi va haver dones que van treballar i, en aquest sentit, els salaris eren molt inferiors als dels homes. De manera general i sense fer cap distinci\xc3\xb3 de sexe els salaris van ser augmentats durant el conflicte. Per\xc3\xb2 l'augment no es va notar entre la poblaci\xc3\xb3 a causa d'una situaci\xc3\xb3 dram\xc3\xa0tica d'inflaci\xc3\xb3. Per tot plegat el mercat negre va comen\xc3\xa7ar a proliferar. El govern va intentar regular la situaci\xc3\xb3 laboral dels treballadors i treballadores, reduint les hores de treball i aprovant la Llei de Seguretat en el Treball. Per\xc3\xb2 de res varen servir les mesures at\xc3\xa8s que la llei no preveia sanccions en cas de no compliment. Aix\xc3\xad es va fer dif\xc3\xadcil l'aplicaci\xc3\xb3 de les mesures. Al final de la guerra les dones van ser cridades pel govern per reconstruir el pa\xc3\xads i, sobretot, per casar-se amb els militars que havien sobreviscut al conflicte per\xc3\xb2 que havien patit mutilacions i traumes psicol\xc3\xb2gics. S\xc3\xb3n els anomenats \xc2\xabestropiados\xc2\xbb, \xc3\xa9s a dir, soldat molt marcats f\xc3\xadsica i piscol\xc3\xb2gicament pel conflicte. Tamb\xc3\xa9 i com a recompensa pel treball portat per la poblaci\xc3\xb3 femenina, el govern va accedir a donar m\xc3\xa9s drets socials i pol\xc3\xadtics a la dona. Per\xc3\xb2 el sufragi femen\xc3\xad va continuar a l'espera i nom\xc3\xa9s va ser aprovat l'any 1931. En la d\xc3\xa8cada dels 1920 es va encoratjar a les dones de tornar a la llar i permetrar aix\xc3\xad el model de societat masclista.\n_START_SECTION_\nEspionatge i telecomunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nPortugal tamb\xc3\xa9 va ser objecte d'espionatges per totes bandes. D'igual manera que la resta de pa\xc3\xafsos europeus, les telecomunicacions portugueses es van veure afectades pel conflicte. L'any 1914 els alemanys tenien dues l\xc3\xadnies submarines de tel\xc3\xa8fon a l'illa portuguesa del Faial. Quan va entrar en joc l'alian\xc3\xa7a luso-brit\xc3\xa0nica i que els Alemanys van declarar la guerra a Portugal, les dues l\xc3\xadnies varen ser tallades per l'administraci\xc3\xb3 portuguesa mateixa. Els alemanys que vivien a Portugal van ser expulsats, se'ls van prendre els b\xc3\xa9ns i despr\xc3\xa9s se'ls va donar 5 dies per abandonar el pa\xc3\xads. Els efectes per la tallada de les dues l\xc3\xadnies van afectar i molt les comunicacions internacionals, sobretot pel que fa a les diplom\xc3\xa0tiques. La correspond\xc3\xa8ncia alemanya tamb\xc3\xa9 s'hi va veure afectada.\n_START_SECTION_\nGuerra a l'\xc3\x80frica i Flandes\n_START_PARAGRAPH_\nLa declaraci\xc3\xb3 de guerra cap a Portugal va fer que les col\xc3\xb2nies portugueses es veiessin afectades directament. Mentre s'enviava militars portuguesos a Flandes, Mo\xc3\xa7ambic i Angola rebien atacs alemanys. El govern va crea el CEP (Corpo Expedicion\xc3\xa1rio Portugu\xc3\xaas, \xc3\xa9s a dir, el Cos Expedicionari Portugu\xc3\xa8s), \xc3\xa9s a dir, les tropes portugueses mobilitzades expressament per la guerra. Aquestes van haver d'anar a fer la guerra a Flandes i anar a protegir els A\xc3\xa7ores, la Madeira, Mo\xc3\xa7ambic i Angola. El paper dels portuguesos dins del conflicte es va deixar notar sobretot a \xc3\x80frica, encara que des del front flamenc molts caiguessin a les mans alemanyes. A \xc3\x80frica, precisament, s'hi van crear camps de concentraci\xc3\xb3 que es destinaven als alemanyes presos. Les fotografies que es tenen dels camps mostren en aparen\xc3\xa7a una esp\xc3\xa8cie de \xc2\xabressort\xc2\xbb. Probablement, la propaganda portuguesa volia fer veure als alemanys que els seus ciutadans havien estat ben tractats en els camps portuguesos i, aix\xc3\xad Portugal esperava que els presoners portuguesos dels alemanys rebessin el mateix tracte. Durant la guerra, d'altra banda, el govern va reautoritzar la pena de mort dintre de la Just\xc3\xadcia Militar. L'objectiu era pressionar sobre els soldats que es poguessin negar a participar en el conflicte. La batalla de La Lys \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s important vist al participaci\xc3\xb3 portuguesa.\n_START_SECTION_\nDespr\xc3\xa9s de la Guerra\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la guerra, el pa\xc3\xads va patir encara m\xc3\xa9s els desastres d'una economia gens productiva i en plena crisi. Si abans de la guerra les vagues s'havien multiplicat, ara eren pr\xc3\xa0cticament el pa de cada dia. Per exemple, l'any 1918 es van fer unes 69 vagues a Lisboa. La mis\xc3\xa8ria va continuar i aix\xc3\xb2 va fer que la rep\xc3\xbablica com a r\xc3\xa8gim pol\xc3\xadtic trontoll\xc3\xa9s. En coher\xc3\xa8ncia amb all\xc3\xb2 que succe\xc3\xafa a Europa (feixisme espanyol, itali\xc3\xa0, alemany,...) a Portugal el feixisme tamb\xc3\xa9 va aconseguir la vict\xc3\xb2ria, per\xc3\xb2 sense la necessitat de cap guerra civil, com la viscuda a Espanya. El cop militar del 1925 va instaurar una dictadura d'extrema dreta personificada per Oliveria Salazar. El salazarimse va durar fins al principi de la d\xc3\xa8cada dels 1970, moment en qu\xc3\xa8 la Revoluci\xc3\xb3 dels Clavells va instaurar la II Rep\xc3\xbablica."