b"\n_START_ARTICLE_\nEmiliano Iglesias Ambrosio\n_START_SECTION_\nJoventut\n_START_PARAGRAPH_\nEstudi\xc3\xa0 batxillerat a Pontevedra, on el 1894 fou cap de les joventuts del Partit Republic\xc3\xa0 Democr\xc3\xa0tic Federal. Es llicenci\xc3\xa0 en dret a la Universitat de Santiago de Compostel\xc2\xb7la i despr\xc3\xa9s torn\xc3\xa0 a Pontevedra a exercir d'advocat, alhora que dirigia el diari La Uni\xc3\xb3n Republicana. El 1904 va signar un manifest juntament amb Joaqu\xc3\xadn Poza Cobas, del diari El Grito del Pueblo i per Sebasti\xc3\xa1n Maquieira del Casino Republicano. Arran d'aquest manifest es va convocar un m\xc3\xadting a Pontevedra on va con\xc3\xa8ixer Alejandro Lerroux, qui el va conv\xc3\xa8ncer de traslladar-se amb ell a Barcelona._NEWLINE_Juntament amb Lerroux va fundar el Partit Republic\xc3\xa0 Radical, que dirigia de facto degut a les perllongades abs\xc3\xa8ncies del seu cap, sobretot arran del seu exili a Fran\xc3\xa7a el 1908. Des del 1906 tamb\xc3\xa9 seria el director de l'\xc3\xb2rgan del partit, El Progreso i president de l'Ateneu de Concentraci\xc3\xb3 Republicana Radical del VI Districte de Barcelona. El 1907 assol\xc3\xad un cert ress\xc3\xb2 gr\xc3\xa0cies a la seva defensa de Francesc Ferrer i Gu\xc3\xa0rdia quan aquest fou implicat en l'intent d'assassinat d'Alfons XIII per Mateu Morral. Tamb\xc3\xa9 destac\xc3\xa0 pels seus atacs a Solidaritat Catalana, a l'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica i a l'ex\xc3\xa8rcit arran de la Guerra del Marroc. Des del 1908 tamb\xc3\xa9 s'enfront\xc3\xa0 a la Societat de l'Art d'Imprimir de la Solidaritat Obrera per tal de disputar-li el control sobre la classe obrera catalana.\n_START_SECTION_\nMaduresa\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions municipals de 1909 fou escollit regidor de l'ajuntament de Barcelona pel Partit Radical, i durant la seva gesti\xc3\xb3 fou acusat d'irregularitats administratives i conegut tant per la seva ast\xc3\xbacia pol\xc3\xadtica com per la seva forma d'actuar t\xc3\xa8rbola. Quan esclataren els fets de la Setmana Tr\xc3\xa0gica la seva postura inicial fou mantenir-se al marge, per\xc3\xb2 pressionat pels elements m\xc3\xa9s joves del seu partit (Rafael i Josep Ulled i Altemir) va mantenir contactes amb Francesc Ferrer i Gu\xc3\xa0rdia i Antoni Fabra i Ribas per\xc3\xb2 es neg\xc3\xa0 a signar un manifest de suport a la revolta. Quan extremistes del seu partit i alguns vaguistes el pressionaren perqu\xc3\xa8 proclam\xc3\xa9s la Rep\xc3\xbablica des de l'ajuntament, intent\xc3\xa0 contemporitzar i no es presentava a les cites(fins i tot es va prendre un purgant per no anar a les barricades, ra\xc3\xb3 per la qual fou conegut com l'heroi de la purga) alhora que intentava dissociar el seu partit de la vaga. Tot i aix\xc3\xad, el 31 de juliol de 1909 fou detingut sota l'acusaci\xc3\xb3 d'inducci\xc3\xb3 a la sedici\xc3\xb3 i jutjat juntament amb els radicals Trinitat Alted i Fornet i Luis Zurdo de Olivares, a qui va ajudar a preparar-ne la defensa. El 3 de mar\xc3\xa7 de 1910 fou absolt per falta de proves i pogu\xc3\xa9 presentar-se a les eleccions generals espanyoles de 1910, en les que fou elegit diputat per Barcelona, tot i la seva enemistat amb Solidaritat Obrera arran dels fets de 1909._NEWLINE_El 1914 fou qui va signar en nom del seu partit el Pacte de Sant Gervasi amb la Uni\xc3\xb3 Federal Nacionalista Republicana, per\xc3\xb2 el seu frac\xc3\xa0s electoral va provocar que el 1915 es distanci\xc3\xa9s amb Lerroux, encara que va romandre com a dirigent important del partit. El 1917 fou escollit novament regidor de l'ajuntament de Barcelona i fou detingut durant la vaga general de 1917. Fou escollit novament diputat per Barcelona a les eleccions generals espanyoles de 1920 i 1923. Quan es va proclamar la Dictadura de Primo de Rivera es va haver d'exiliar._NEWLINE_Quan es produ\xc3\xad la proclamaci\xc3\xb3 de la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola a Barcelona el 14 d'abril de 1931, va intentar ocupar-hi la seu del govern civil, per\xc3\xb2 hi fou despla\xc3\xa7at per Llu\xc3\xads Companys. Despr\xc3\xa9s fou elegit diputat per la prov\xc3\xadncia de Pontevedra a les eleccions generals espanyoles de 1931 i 1933. El novembre de 1931 fou expedientat i expulsat de les Corts Espanyoles juntament amb l'empresari mallorqu\xc3\xad Joan March i Ordinas quan es descobr\xc3\xad que Emiliano comunicava March del resultat de les deliberacions de la Comissi\xc3\xb3 de Responsabilitats a canvi d'una suma de diners. Tot i aix\xc3\xb2 fou vicepresident de la comissi\xc3\xb3 que elabor\xc3\xa0 la Constituci\xc3\xb3 espanyola de 1931 i ambaixador a M\xc3\xa8xic entre mar\xc3\xa7 de 1935 i febrer de 1936. A les eleccions generals espanyoles de 1936 no fou escollit."