b'\n_START_ARTICLE_\nDam\xc3\xb3 (poeta)\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nEra fill de  Damonides i va viure al segle V dC. Pertanyia al districte o (\xce\xb4\xe1\xbf\x86\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82) d\'O\xc4\x93 (de vegades escrit "Oa"). Va ser mestre i despr\xc3\xa9s conseller de P\xc3\xa8ricles. es diu que va ser per consell de Dam\xc3\xb3 que P\xc3\xa8ricles va establir com a norma el pagament dels membres del jurat pel seu servei. Aquesta mesura va ser molt criticada i potser fos un dels motius pels que Dam\xc3\xb3 va ser condemnat a l\'ostracisme probablement en el darrer ter\xc3\xa7 del segle V.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbasic\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que era un expert music\xc3\xb2leg._NEWLINE_Plat\xc3\xb3 esmenta a Dam\xc3\xb3 diverses vegades a la seva obra La Rep\xc3\xbablica com un ent\xc3\xa8s en m\xc3\xbasica a qui adre\xc3\xa7ar-se per a fer consultes sobre educaci\xc3\xb3 musical.  En una altra obra, Laques, es diu que Dam\xc3\xb3 havia estat alumne de Pr\xc3\xb2dic de Queosi d\'Agatocles. El primer era un sofista desvergonyit, mentre que de l\'altre se\'n diu al Di\xc3\xa0leg de Prot\xc3\xa0gores que havia fet servir els seus coneixements de m\xc3\xbasica per millorar els seus discursos (La m\xc3\xbasica pot ajudar a transmetre emocions, donar un cop d\'efecte en un punt donat del discurs oral, etc.) i aix\xc3\xad destacar com a sofista._NEWLINE_Alguns estudis de Dam\xc3\xb3 es van centrar harmoniai, classificant i descrivint les diferents harmonies.  Alguns autors el fan creador de les categories hiper i  hipo (com en l\'escala Hipofr\xc3\xadgia)._NEWLINE_El nom Hipofr\xc3\xadgia t\xc3\xa9 el seu origen en un tipus d\'octaves (\xce\xb5\xe1\xbc\xb6\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82 \xcf\x84\xce\xbf\xe1\xbf\xa6 \xce\xb4\xce\xb9\xe1\xbd\xb0 \xcf\x80\xce\xb1\xcf\x83\xe1\xbf\xb6\xce\xbd, o tamb\xc3\xa9  \xcf\x83\xcf\x87\xe1\xbf\x86\xce\xbc\xce\xb1 \xcf\x84\xce\xbf\xe1\xbf\xa6 \xce\xb4\xce\xb9\xe1\xbd\xb0 \xcf\x80\xce\xb1\xcf\x83\xe1\xbf\xb6\xce\xbd) que \xc3\xa9s una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'intervals (ditons, interval de tercera menor, tons complets, semitons de diverses mides, o quarts de to) formant una octava completa El concepte va tornar a estar de moda en la m\xc3\xbasica medieval i durant el Renaixement.\n_START_SECTION_\nPoesia i \xc3\x88tica\n_START_PARAGRAPH_\nEl mateix va fer amb la m\xc3\xa8trica en poesia.  M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\'aquest aspecte t\xc3\xa8cnic, el seu treball es va centrar en les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies socials i pol\xc3\xadtiques de la m\xc3\xbasica a trav\xc3\xa9s del que va anomenar Teoria \xc3\xa8tica. Va ser el primer a estudiar els efectes dels diferents tipus de m\xc3\xbasica sobre l\'estat d\'\xc3\xa0nim de les persones. Segons Robert Wallace  Pericles es va interessar per aquest estudi, que aquest pol\xc3\xadtic hauria encaminat cap a un \xc3\xbas per a controlar la gent. Per a Wallace aquest tamb\xc3\xa9 hauria estat motiu per a la condemna a l\'ostracisme de Dam\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDamonides\n_START_PARAGRAPH_\nAls textes aristot\xc3\xa8lics conservats a l\'Athenaion Poleteia  s\'esmenta Damonides com un conseller de P\xc3\xa8ricles.  Aquesta menci\xc3\xb3 de "Damonides" es considera avui dia una errada d\'escriptura i que en realitat es referia a  "Dam\xc3\xb3". Aquesta teoria est\xc3\xa0 recolzada per algunes inscripcions trobades en ostrakon que diuen "Dam\xc3\xb3 fill de Damonides".'