b'\n_START_ARTICLE_\nConducta del cavall\n_START_SECTION_\nEl cavall com a animal gregari\n_START_PARAGRAPH_\nEls cavalls s\xc3\xb3n animals gregaris que s\'estimen m\xc3\xa9s de viure en grup. Aquest instint social dels cavalls fou desenvolupat per a millorar les probabilitats de superviv\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_En cada ramat hi ha una jerarquia en funci\xc3\xb3 de la major o menor domin\xc3\xa0ncia de cada integrant del grup. L\'ordre jer\xc3\xa0rquic determina l\'ordre a l\'hora de menjar, beure, aprofitar una ombra o activitats semblants. Aquest comportament s\'est\xc3\xa9n a les seves relacions amb els humans. Un cavall que respecti una persona determinada com "un membre del ramat" amb una jerarquia m\xc3\xa9s alta tindr\xc3\xa0 una actitud m\xc3\xa9s adequada envers altres persones. Contr\xc3\xa0riament, si un cavall est\xc3\xa0 acostumat a comportar-se com a membre dominant sobre una persona, pot adoptar una actitud inadequada amb altres persones._NEWLINE_L\'esperit gregari dels cavalls els indueix a crear vincles amb animals altres que els de la seva pr\xc3\xb2pia especie, \xc3\xa0dhuc els humans. Els cavalls dom\xc3\xa8stics for\xc3\xa7ats a viure a\xc3\xafllats poden patir problemes de comportament i tornar-se dif\xc3\xadcils de manejar. Quan no sigui possible la companyia d\'altres cavalls, un cavall necessita la pres\xc3\xa8ncia d\'un poni, un ruc, un gos, un gat, una ovella... Gaireb\xc3\xa9 qualsevol mam\xc3\xadfer \xc3\xa9s adequat._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia freq\xc3\xbcent amb la persona propiet\xc3\xa0ria o que en tingui cura, si el cavall l\'arriba a considerar com un membre dominant, pot fer minvar i, gaireb\xc3\xa9, eliminar la necessitat del ve\xc3\xafnatge d\'altres animals.\n_START_SECTION_\nComportament en llibertat\n_START_PARAGRAPH_\nEls ramats de cavalls salvatges i cavalls ferals estan formats per petits grups d\'individus que viuen junts i comparteixen un territori. Cadascun d\'aquests petits arments est\xc3\xa0 format per un estal\xc3\xb3 i un grup d\'eugues. El grup est\xc3\xa0 liderat per l\'egua dominant. A m\xc3\xa9s d\'altres eg\xc3\xbces, hi ha els poltres i pollins, i cavalls immadurs d\'ambd\xc3\xb3s sexes. Ocasionalment un o dos mascles adults "no dominants" poden conviure amb el grup de forma marginal._NEWLINE_Les petites bandes, grups o arments indicats acostumen a ser de l\'ordre d\'entre tres o cinc animals, tot i que poden passar de la dotzena en alguns casos. El nombre varia amb el temps. Els mascles que s\'aproximen a l\'edat madura s\xc3\xb3n expulsats del grup pel mascle dominant. Algunes eg\xc3\xbces poden canviar de grup. Es poden formar grups provisionals de mascles joves mentre que esperen una oportunitat per a lluitar i liderar, en cas de vict\xc3\xb2ria, una banda pr\xc3\xb2pia._NEWLINE_S\'estima que el nombre m\xc3\xadnim perqu\xc3\xa8 una poblaci\xc3\xb3 de cavalls o \xc3\xa8quids salvatges (o ferals) sigui viable, (des del punt de vista gen\xc3\xa8tic i en un ecosistema tancat i a\xc3\xafllat com la majoria dels espais en que viuen actualment) \xc3\xa9s de l\'ordre de 150-200 animals.\n_START_SECTION_\nJerarquia\n_START_PARAGRAPH_\nLa jerarquia dins d\'un ramat augmenta les probabilitats de superviv\xc3\xa8ncia en facilitar les relacions dins del grup. _NEWLINE_En general la jerarquia \xc3\xa9s lineal o absoluta. Si el cavall A \xc3\xa9s dominant sobre B, i B \xc3\xa9s dominant sobre C, aleshores A \xc3\xa9s dominant sobre C. En certs casos puntuals, per\xc3\xb2, C pot ser dominant sobre A a l\'hora de competir per a un recurs en particular. La domin\xc3\xa0ncia dep\xc3\xa8n de molts factors, tamb\xc3\xa9 de la necessitat d\'un individu en un moment particular. En aquest sentit la jerarquia pot variar en el decurs del temps. Malgrat aix\xc3\xb2 hi ha cavalls que s\xc3\xb3n dominants sempre, en tots els recursos. I animals que se sotmeten sempre._NEWLINE_Les lluites per la jerarquia poden ser molt perilloses. Un guitza ben etzibada pot malmetre una pota i deixar l\'animal incapacitat, gaireb\xc3\xa9 condemnat a mort. Un cop establerta la domin\xc3\xa0ncia els comportaments agressius s\xc3\xb3n m\xc3\xadnims i sovint es limiten a petites accions de control per part de l\'estal\xc3\xb3 i l\'egua dominat envers els altres membres del grup. Aix\xc3\xb2 estalvia el perill de lluites innecess\xc3\xa0ries._NEWLINE_El lloc m\xc3\xa9s segur en cas de perill o m\xc3\xa9s confortable en condicions meteorol\xc3\xb2giques extremes \xc3\xa9s el centre del grup. Una forma de c\xc3\xa0stig \xc3\xa9s l\'expulsi\xc3\xb3 temporal o permanent, fora del grup, d\'un membre problem\xc3\xa0tic._NEWLINE_Els poltres mascles i femelles romanen en el ramat fins a l\'edat d\'uns dos anys. Segons estudis realitzats, l\'estal\xc3\xb3 l\xc3\xadder els expulsa de la banda un cop arriben a la maduresa sexual. Aix\xc3\xb2 evita la reproducci\xc3\xb3 consangu\xc3\xadnia. _NEWLINE_Les femelles s\'uneixen f\xc3\xa0cilment en un altre arment. Els mascles hauran de lluitar per a formar el seu propi grup. De forma temporal \xc3\xa9s f\xc3\xa0cil de veure arment de joves estalons "solters" que s\'ajunten per seguretat.\n_START_SECTION_\nPaper de l\'egua dominant\n_START_PARAGRAPH_\nContr\xc3\xa0riament a l\'estereotip tradicional (de l\'estal\xc3\xb3 dominant com a cap del ramat), la veritable l\xc3\xadder de la banda \xc3\xa9s l\'egua dominant (egua alfa). Normalment es tracta d\'una egua d\'una edat relativament avan\xc3\xa7ada i amb experi\xc3\xa8ncia, amb un bon coneixement del territori i els seus recursos. \xc3\x89s la responsable de la seguretat de l\'arment de forma general. Quan el grup es despla\xc3\xa7a marxa al davant (en sentit figurat; no necess\xc3\xa0riament de forma estricta). Decideix la ruta a seguir, el moment de marxar i \xc3\xa9s la primera que beu en arribar a un abeurador. Tamb\xc3\xa9 tria el millor lloc per a pasturar.\n_START_SECTION_\nEl rol de l\'estal\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl domini del guar\xc3\xa0, la seva \xc3\xa0rea de treball, \xc3\xa9s a la part exterior del ramat. Per a lluitar amb altres mascles que vinguin a disputar-li el lideratge o amb depredadors que vulguin atacar l\'arment._NEWLINE_Quan el grup es despla\xc3\xa7a, l\'estal\xc3\xb3 marxa a la saga vigilant. Procurant mantenir el grup unit i curant de la seva seguretat._NEWLINE_En \xc3\xa8poca de cubrici\xc3\xb3 els estalons mostren un comportament m\xc3\xa9s agressiu, amatents que cap egua no s\'escapi. Fora d\'aquesta temporada, l\'estal\xc3\xb3 est\xc3\xa0 molt m\xc3\xa9s relaxat. La forma de controlar el grup \xc3\xa9s marcant el territori amb les seves deposicions i miccions._NEWLINE_La vida d\'un estal\xc3\xb3 \xc3\xa9s prou dura i m\xc3\xa9s exposada que la dels altres membres. En qualsevol moment pot ser substitu\xc3\xaft per un mascle m\xc3\xa9s fort o m\xc3\xa9s h\xc3\xa0bil. A vegades tolera la pres\xc3\xa8ncia d\'un mascle jove en una posici\xc3\xb3 perif\xc3\xa8rica i marginal, com una mena de successor seu. Sempre corrent el risc que li prengui el paper de l\xc3\xadder.\n_START_SECTION_\nProporci\xc3\xb3 entre eg\xc3\xbces i estalons\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de vista biol\xc3\xb2gic i a efectes reproductius, n\'hi hauria prou amb un estal\xc3\xb3 per a cada 10-20 eg\xc3\xbces, sempre que les condicions ambientals fossin favorables. La majoria dels arments s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s petits. Un estal\xc3\xb3 dom\xc3\xa8stic ben portat pot cobrir m\xc3\xa9s eg\xc3\xbces que en estat salvatge. Els cavalls llavorers de la ra\xc3\xa7a Pura sang m\xc3\xa9s sol\xc2\xb7licitats cobreixen entre 40 i 60 eg\xc3\xbces cada any emprant el sistema tradicional. Amb l\'auxili de t\xc3\xa8cniques m\xc3\xa9s modernes, algun estal\xc3\xb3 ha cobert m\xc3\xa9s de 200 eg\xc3\xbces en una temporada (fent coincidir cada cobriment amb el moment m\xc3\xa9s favorable del cicle estral de cada egua). En teoria la inseminaci\xc3\xb3 artificial permet milers de cobriments anuals per a un semental. Per raons econ\xc3\xb2miques mai no s\'arriba a aquestes xifres.\n_START_SECTION_\nEstalons dom\xc3\xa8stics\n_START_PARAGRAPH_\nEl sistema d\'alguns criadors \xc3\xa9s deixar un estal\xc3\xb3 i un grup d\'eg\xc3\xbces pasturant lliurement en condicions gaireb\xc3\xa9 naturals perqu\xc3\xa8 es reprodueixin per cobriment natural. Els avantatges s\xc3\xb3n considerables: els cavalls lliures estan m\xc3\xa9s sans des del punt de vista psicol\xc3\xb2gic i la m\xc3\xa0 d\'obra humana es redueix molt. D\'altra banda el risc de lesions \xc3\xa9s m\xc3\xa9s gran que amb altres sistemes. Un estal\xc3\xb3 valu\xc3\xb3s pot quedar incapacitat i pot passar el mateix amb les eg\xc3\xbces. Especialment si hi ha animals forasters incorporats al ramat en data recent. En casos particulars de proximitat amb algun estal\xc3\xb3 ali\xc3\xa8 als projectes de cria hi pot haver algun cas de paternitat dubtosa._NEWLINE_Un altre sistema emprat \xc3\xa9s mantenir l\'estal\xc3\xb3 a\xc3\xafllat en un tancat adequat (amb una tanca alta i forta que impedeixi possibles fugides). Si hi ha dos estalons que es poden veure i tocar, separats per una tanca inadequada, \xc3\xa9s probable que provin de lluitar i prenguin mal. La millor opci\xc3\xb3 \xc3\xa9s evitar el contacte visual entre estalons. Si aix\xc3\xb2 no \xc3\xa9s possible cal evitar el contacte f\xc3\xadsic (per exemple, amb una doble tanca i un espai de separaci\xc3\xb3 enmig)._NEWLINE_Els cavalls estabulats tendeixen a adquirir vicis. En alguns casos d\xc3\xb3na bons resultats la companyia d\'altres animals. com ara un gos, una cabra o un ruquet crestat. El fam\xc3\xb3s semental "Godolphin Arabian" tenia per amic un gat. Hi ha exemples de bona companyonia entre un estal\xc3\xb3 i un cavall castrat. (Entre "Seabiscuit" i "Pumpkin", sense anar m\xc3\xa9s lluny). O entre un cavall adult i un poltre._NEWLINE_Entre els cavalls ferals hi ha ramats de joves estalons "solters" que conviuen pac\xc3\xadficament i sense problemes temporades llargues. Hi ha casos particulars de cavalls dom\xc3\xa8stics en els quals es permet un cert contacte i proximitat entre sementals. Per exemple, a l\'Escola Espanyola de Viena els estalons viuen en estables propers, s\'entrenen junts i viatgen en companyia. Hom acostuma en els estables a separar els animals m\xc3\xa9s dominants amb estalons menys dominants i tranquils._NEWLINE_Un estal\xc3\xb3 acostumat a viure sol no s\'adapta f\xc3\xa0cilment a aquest sistema.\n_START_SECTION_\nDomin\xc3\xa0ncia en els ramats dom\xc3\xa8stics\n_START_PARAGRAPH_\nEl fet d\'a\xc3\xafllar els estalons, separant-los dels ramats dom\xc3\xa8stics comporta que tant les eg\xc3\xbces com els cavalls castrats puguin ser dominants. La domin\xc3\xa0ncia va associada a l\'edat i al temperament de cada animal. Els animals m\xc3\xa9s vells acostumen a ser dominants quan les condicions f\xc3\xadsiques s\xc3\xb3n acceptables. Un animal que s\'afebleixi pot perdre la domin\xc3\xa0ncia. Hi ha estudis que semblen indicar que la domin\xc3\xa0ncia podria ser heretada de la mare o "indu\xc3\xafda" (en aquest cas, "imprint" en angl\xc3\xa8s) per la mare als pollins. Un cavall adult tendiria a lluitar per a adquirir el mateix rang que tenia la seva mare quan ell mateix era poll\xc3\xad i poltre._NEWLINE_Hi ha altres estudis que demostrarien un millor equilibri en ramats liderats per una egua que en altres ramats liderats per un cavall castrat (amb pres\xc3\xa8ncia d\'altres castrats i eg\xc3\xbces massa joves per a ser dominants).\n_START_SECTION_\nEls cavalls i els humans\n_START_PARAGRAPH_\nEls cavalls s\xc3\xb3n animals de costums amb una mem\xc3\xb2ria excel\xc2\xb7lent. \xc3\x89s imprescindible que els cavalls dom\xc3\xa8stics rebin un ensinistrament adequat. Un cavall ben ensinistrat des de jove donar\xc3\xa0 un bon servei. Per contra, si un poltre no s\'arega correctament agafar\xc3\xa0 vicis dif\xc3\xadcils d\'eliminar. Un cavall ben domat pot triplicar el preu de compra. \xc3\x89s possible comprar poltres de les millors races no ensinistrats a preus moderats. Un cop aregats i que han demostrat les seves qualitats, els mateixos animals adquireixen el seu valor real._NEWLINE_Els cavalls veuen els humans com a possibles depredadors per\xc3\xb2, a la vegada, la seva curiositat natural els porta a investigar qualsevol cosa -humans inclosos- que no considerin un perill imminent._NEWLINE_Un cavall dom\xc3\xa8stic que s\'hagi relacionat amb els humans -sense experi\xc3\xa8ncies negatives- els considera animals interessants i dignes d\'atenci\xc3\xb3, en principi inofensius. El seu inter\xc3\xa8s rau en la possibilitat que la persona els aporti menjar o els tracti de forma agradable._NEWLINE_S\xc3\xb3n rars els casos de cavalls dom\xc3\xa8stics amb comportaments realment dolents, si no \xc3\xa9s que han estat maltractats o consentits de mala manera. El cas dels estalons \xc3\xa9s especial. Un estal\xc3\xb3 t\xc3\xa9 una agressivitat natural i una tend\xc3\xa8ncia a mostrar actituds dominants. La seva cura s\'ha de reservar a persones expertes._NEWLINE_Cal recordar sempre que un cavall \xc3\xa9s un animal gran i poder\xc3\xb3s. El cavall m\xc3\xa9s manso conserva els instints salvatges i pot reaccionar de forma imprevista i sobtada: arrencant a c\xc3\xb3rrer, mossegant, empenyent o tirant una guitza. Totes les precaucions s\xc3\xb3n necess\xc3\xa0ries. Quan un cavall provoca un accident, encara que sigui involuntari, les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies poden ser molt greus._NEWLINE_La millor manera de treballar amb cavalls \xc3\xa9s la que es basa en la seva curiositat natural i el seu instint gregari i social. La majoria de m\xc3\xa8todes d\'ensinistrament procuren que el cavall accepti l\'hum\xc3\xa0 cop a membre dominant del ramat. Sempre de forma natural, sense usar la for\xc3\xa7a. Cal que el cavall accepti l\'hum\xc3\xa0 com a l\xc3\xadder del ramat. I que confii en ell com a responsable demostrat en totes les ocasions.'