b'\n_START_ARTICLE_\nEtimologia popular\n_START_PARAGRAPH_\nUna Etimologia popular, en sentit b\xc3\xa0sic, es refereix a establir l\'origen d\'una paraula basant-se en les creences i opinions de gent no especialitzada en la ci\xc3\xa8ncia etimol\xc3\xb2gica._NEWLINE_Les etimologies populars acostumen a ser falses etimologies per\xc3\xb2 sovint queden recollides oficialment. Per exemple l\'escut de Calaf deriva d\'una etimologia popular: CA (gos) quan en realitat deriva de la paraula \xc3\xa0rab Calat que vol dir "castell". Un altre exemple \xc3\xa9s melmelada (terme normatiu en catal\xc3\xa0) que sembla derivar de la mel, un dels ingredients principals abans de la difusi\xc3\xb3 del sucre, per\xc3\xb2 que deriva de Marmelo, el nom portugu\xc3\xa8s del codony, que en canvi ha donat derivats fidels a l\'origen portugu\xc3\xa8s en la majoria d\'idiomes marmalade en angl\xc3\xa8s mermelada en castell\xc3\xa0, marmelada en \xc3\xa8uscar. etc. Algunes etimologies s\xc3\xb3n totalment inversemblants i s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s aviat acudits com el que fa derivar orxata de "Tens or, xata", o el cognom Granullas de les paraules de Jaume I: Gran ull has (tens un gran ull) dirigida a un vigilant que seria l\'origen del cognom. _NEWLINE_Les etimologies populars es donen en la majoria dels idiomes inclosos ideogrames xinesos com el que significa crisi (w\xc4\x93ij\xc4\xab) que popularment es creu que es compon de dues parts que signifiquen perill i oportunitat quan en realitat el segon, "j\xc4\xab", no significa oportunitat. _NEWLINE_En ling\xc3\xbc\xc3\xadstica hist\xc3\xb2rica l\'etimologia popular es refereix, en un sentit m\xc3\xa9s t\xc3\xa8cnic a la variaci\xc3\xb3 (en pronunciaci\xc3\xb3, transliteraci\xc3\xb3, etc.) d\'una paraula al llarg del temps.\n_START_SECTION_\nFont i influ\xc3\xa8ncia de les etimologies falses\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n diverses les raons que expliquen l\'exist\xc3\xa8ncia d\'etimologies populars. Algunes s\xc3\xb3n interpretacions raonables de proves que resulten falses. En molts casos l\'origen d\'una paraula est\xc3\xa0 en una llengua que els parlants actuals desconeixen. Els especialistes sovint proposen diversos or\xc3\xadgens plausibles per a una paraula que amb el temps es van aclarint o no.'