b'\n_START_ARTICLE_\nGuerra de B\xc3\xb2snia\n_START_SECTION_\nDissoluci\xc3\xb3 de Iugosl\xc3\xa0via\n_START_PARAGRAPH_\nLa guerra a B\xc3\xb2snia i Hercegovina succe\xc3\xafa com a resultat de la dissoluci\xc3\xb3 de Iugosl\xc3\xa0via. La crisi emergia a Iugosl\xc3\xa0via amb la debilitaci\xc3\xb3 del sistema comunista del final de la guerra freda. A Iugosl\xc3\xa0via, el Partit Comunista nacional, oficialment anomenat Lliga de comunistes de Iugosl\xc3\xa0via, estava perdent la seva pot\xc3\xa8ncia ideol\xc3\xb2gica, mentre que les ideologies nacionalistes i separatistes anaven a l\'al\xc3\xa7a durant els \xc3\xbaltims anys 1980. Aix\xc3\xb2 era especialment evident a S\xc3\xa8rbia, Cro\xc3\xa0cia i B\xc3\xb2snia i Hercegovina, i en un menor abast a Eslov\xc3\xa8nia i la Rep\xc3\xbablica de Maced\xc3\xb2nia._NEWLINE_El mar\xc3\xa7 de 1989, la crisi a Iugosl\xc3\xa0via s\'aprofundia despr\xc3\xa9s de l\'adopci\xc3\xb3 d\'esmenes a la constituci\xc3\xb3 s\xc3\xa8rbia. Aix\xc3\xb2 permetia al govern de la Rep\xc3\xbablica de S\xc3\xa8rbia reafirmar el seu poder efica\xc3\xa7 sobre les prov\xc3\xadncies aut\xc3\xb2nomes de Kosovo i Vojvodina que eren aut\xc3\xb2nomes fins aquell moment en la federaci\xc3\xb3 iugoslava. S\xc3\xa8rbia, amb el president Slobodan Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 al capdavant, guanyava control sobre tres dels vuit vots en la presid\xc3\xa8ncia iugoslava. Amb vots addicionals de Montenegro i, ocasionalment, B\xc3\xb2snia i Hercegovina, S\xc3\xa8rbia podia influir en la presa de decisions del govern federal._NEWLINE_Al 14\xc3\xa8 Congr\xc3\xa9s Extraordinari de la Lliga de Comunistes de Iugosl\xc3\xa0via del 20 de gener de 1990, les delegacions de les rep\xc3\xbabliques no es posaren d\'acord amb els principals assumptes de la federaci\xc3\xb3 iugoslava. Com a resultat, els delegats eslovens i croats abandonaven el Congr\xc3\xa9s. La delegaci\xc3\xb3 eslovena, encap\xc3\xa7alada per Milan Ku\xc4\x8dan, demanava canvis democr\xc3\xa0tics i una federaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s lliure, mentre que la delegaci\xc3\xb3 s\xc3\xa8rbia, encap\xc3\xa7alada per Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87, s\'hi oposava. Aix\xc3\xb2 es considera el comen\xc3\xa7ament del final de Iugosl\xc3\xa0via._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, els partits nacionalistes assolien poder en les altres rep\xc3\xbabliques. Entre ells, el croat Franjo Tu\xc4\x91man de la Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica Croata era el m\xc3\xa9s prominent. El 22 de desembre de 1990, el Parlament de Cro\xc3\xa0cia adoptava una nova Constituci\xc3\xb3, prenent alguns drets als serbis. Aix\xc3\xb2 creava l\'espurna per a l\'acci\xc3\xb3 nacionalista entre el serbis ind\xc3\xadgenes de Cro\xc3\xa0cia. A m\xc3\xa9s, Eslov\xc3\xa8nia i Cro\xc3\xa0cia comen\xc3\xa7arien poc despr\xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s cap a la independ\xc3\xa8ncia, que portaria a un conflicte armat curt a Eslov\xc3\xa8nia, i a una guerra a Cro\xc3\xa0cia a les \xc3\xa0rees que tenien una poblaci\xc3\xb3 s\xc3\xa8rbia substancial.\n_START_SECTION_\nLa Situaci\xc3\xb3 de preguerra a B\xc3\xb2snia i Hercegovina\n_START_PARAGRAPH_\nA les primeres eleccions multipartit que tenien lloc el novembre de 1990 a B\xc3\xb2snia i Hercegovina, vencien els tres partits \xc3\xa8tnics m\xc3\xa9s grans: el Partit Bosni\xc3\xa0 d\'Acci\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica, el Partit Democr\xc3\xa0tic de S\xc3\xa8rbia i la Uni\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica Croata._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de les eleccions, formaren un govern de coalici\xc3\xb3. La motivaci\xc3\xb3 principal darrere aquesta uni\xc3\xb3 era de mantenir una atmosfera d\'harmonia i toler\xc3\xa0ncia i promoure el seu objectiu com\xc3\xba de governar com a alternativa democr\xc3\xa0tica al govern Socialista que els precedia._NEWLINE_Els partits dividien el poder entre les diferents \xc3\xa8tnies de manera que el president de la Rep\xc3\xbablica Socialista de B\xc3\xb2snia i Hercegovina era bosni\xc3\xa0, el president del Parlament era bosni\xc3\xa0 serbi i el primer ministre era croat.\n_START_SECTION_\nRefer\xc3\xa8ndum d\'independ\xc3\xa8ncia a B\xc3\xb2snia i Hercegovina\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s que Eslov\xc3\xa8nia i Cro\xc3\xa0cia declaressin la independ\xc3\xa8ncia de la Rep\xc3\xbablica Federal Socialista de Iugosl\xc3\xa0via el 1991, B\xc3\xb2snia i Hercegovina organitzava tamb\xc3\xa9 un refer\xc3\xa8ndum sobre la independ\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Malgrat el boicot dels bosnians serbis, la participaci\xc3\xb3 va ser del 67% i el vot era en un 99,43% a favor de la independ\xc3\xa8ncia que es declarava el 5 de mar\xc3\xa7 de 1992 prop del parlament. El refer\xc3\xa8ndum i l\'assassinat d\'un membre serbi el dia abans del refer\xc3\xa8ndum era utilitzat pels l\xc3\xadders pol\xc3\xadtics serbis com a excusa per comen\xc3\xa7ar els bloqueigs de carreteres.\n_START_SECTION_\nEstabliment de la "Rep\xc3\xbablica S\xc3\xa8rbia de B\xc3\xb2snia i Hercegovina"\n_START_PARAGRAPH_\nEls diputats serbis de B\xc3\xb2snia, pertanyents principalment al Partit Democr\xc3\xa0tic Serbi, abandonen el parlament bosni\xc3\xa0, i formen l\'Assemblea de la Gent s\xc3\xa8rbia de B\xc3\xb2snia i Hercegovina el 24 d\'octubre de 1991, marcant el final de la coalici\xc3\xb3 tri\xc3\xa8tnica que governava despr\xc3\xa9s de les eleccions el 1990. Aquesta assemblea establia la Rep\xc3\xbablica S\xc3\xa8rbia de B\xc3\xb2snia i Hercegovina el 9 de febrer de 1992, que esdevindria la Rep\xc3\xbablica de S\xc3\xa8rbia (Republika Srpska) a l\'agost del mateix any. El prop\xc3\xb2sit oficial d\'aquest acte, manifestat en el text original de la seva Constituci\xc3\xb3, era conservar la federaci\xc3\xb3 iugoslava.\n_START_SECTION_\nEstabliment de la "Comunitat Croata de d\'Herceg-Bosnia"\n_START_PARAGRAPH_\nEl 18 de novembre de 1991 el croats d\'Hercegovina, formen la Comunitat Croata d\'Herceg-B\xc3\xb2snia (Hrvatska Zajednica Herceg-Bosna) com a mitj\xc3\xa0 de d\'auto-organitzaci\xc3\xb3 de la gent croata a B\xc3\xb2snia i Hercegovina. El 28 d\'agost de 1993, aquesta comunitat declarava la Rep\xc3\xbablica Croata d\'Herceg-B\xc3\xb2snia, despr\xc3\xa9s de la divisi\xc3\xb3 de B\xc3\xb2snia i Hercegovina en tres entitats \xc3\xa8tniques en les xerrades a Ginebra, enmig de la guerra entre croats i bosnians.\n_START_SECTION_\nEl pla Carrington-Cutileiro\n_START_PARAGRAPH_\nEl pla de pau Carrington-Cutileiro, anomenat aix\xc3\xad pels seus creadors Lord Peter Carrington i l\'ambaixador portugu\xc3\xa8s Jos\xc3\xa9 Cutileiro, era el resultat de la confer\xc3\xa8ncia de pau organitzada per la UE i celebrada el setembre de 1991 en un intent d\'evitar que B\xc3\xb2snia i Hercegovina acab\xc3\xa9s en una guerra. Proposava el repartiment de poder \xc3\xa8tnic en tots els nivells administratius i la devoluci\xc3\xb3 del govern central a comunitats \xc3\xa8tniques locals. Inicialment el pla era acceptat pels tres costats per\xc3\xb2 finalment Alija Izetbegovi\xc4\x87, musulm\xc3\xa0 bosni\xc3\xa0 l\xc3\xadder i president de la Rep\xc3\xbablica Socialista de B\xc3\xb2snia i Hercegovina i del partit Acci\xc3\xb3 Democr\xc3\xa0tica amb majoria musulmana, retirava el seu consentiment.\n_START_SECTION_\n1992\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera v\xc3\xadctima a B\xc3\xb2snia \xc3\xa9s un punt de disputa entre serbis i Bosnians. Els serbis afirmen que el primer va ser Nikola Gardovi\xc4\x87, el pare d\'un nuvi assassinat en un casament serbi el primer dia del refer\xc3\xa8ndum, el 29 de febrer de 1992 a la ciutat vella de Sarajevo Ba\xc5\xa1\xc4\x8dar\xc5\xa1ija. Per contra, els bosnians consideren que la primera v\xc3\xadctima de la guerra \xc3\xa9s Suada Dilberovi\xc4\x87, morta d\'un tret durant una marxa per la pau el 5 d\'abril._NEWLINE_Realment aquest no era de fet el comen\xc3\xa7ament de les activitats b\xc3\xa8l\xc2\xb7liques al territori de B\xc3\xb2snia i Hercegovina. El 30 de setembre de 1991, l\'ex\xc3\xa8rcit Popular Iugoslau destru\xc3\xafa un petit poble de Ravno situat a Hercegovina, habitat per croats, durant el curs del seu setge de la ciutat de Dubrovnik. El 19 de setembre, el JNA movia algunes tropes extres a l\'\xc3\xa0rea al voltant de la ciutat de Mostar, que fou p\xc3\xbablicament protestat pel govern municipal._NEWLINE_Durant els mesos de mar\xc3\xa7 a maig del 1992 fero\xc3\xa7os atacs tenen lloc a la part oriental i nord-occidental del pa\xc3\xads. El mar\xc3\xa7, atacs perpetrats pels l\xc3\xadders del SDS, juntament amb oficials del Segon Comandament Militar de les JNA, es dirigien a la part oriental del pa\xc3\xads amb l\'objectiu de prendre posicions estrat\xc3\xa8giques i per bloquejar la comunicaci\xc3\xb3. Els atacs fets ocasionaven un gran nombre de morts i ferits civils._NEWLINE_L\'ex\xc3\xa8rcit serbi bosni\xc3\xa0 ocupava m\xc3\xa9s d\'un 70% del pa\xc3\xads durant aquests mesos. Estaven molt millor armats i organitzats que el bosnians i croats bosnians. Els atacs tamb\xc3\xa9 inclo\xc3\xafen \xc3\xa0rees de composici\xc3\xb3 \xc3\xa8tnica mixta. Doboj, Foca, Rogatica, Vlasenica, Bratunac, Zvornik, Prijedor, Sanski Most, Kljuc, Brcko, Derventa, Modrica, Bosanska Krupa, Bosanski Brod, Bosanski Novi, Glamoc, Bosanski Petrovac, Bijeljina, Vi\xc5\xa1egrad, i part de Sarajevo, s\xc3\xb3n totes les \xc3\xa0rees on els serbis establiren el control tot expulsant bosnians i croats. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa0rees en les quals \xc3\xa8tnicament eren m\xc3\xa9s homog\xc3\xa8nies i on s\'estalviaven els combats com Banja Luka, Bosanska Dubica, Bosanska Gradiska, Bileca, Gacko, Han Pijesak, Kalinovik, Nevesinje, Trebinje, Rudo, que tamb\xc3\xa9 veien les seves poblacions no-s\xc3\xa8rbies expulsades. Similarment, les regions de B\xc3\xb2snia i Hercegovina central (Sarajevo, Zenica, Maglaj, Zavidovici, Bugojno, Mostar, Konjic, etc.) veien com la poblaci\xc3\xb3 s\xc3\xa8rbia havia d\'emigrar a les \xc3\xa0rees afins als serbis de B\xc3\xb2snia i Hercegovina, i a la capital dels serbis, Banja Luka s\'hi van refugiar m\xc3\xa9s de cent mil persones._NEWLINE_El juny de 1992, la For\xc3\xa7a de protecci\xc3\xb3 de les Nacions Unides (UNPROFOR) que s\'havia desplegat originalment a Cro\xc3\xa0cia s\'estenien a B\xc3\xb2snia i Hercegovina, per inicialment protegir l\'Aeroport Internacional de Sarajevo. El setembre, el paper de l\'UNPROFOR s\'expandia per protegir l\'ajut humanitari i per ajudar en la protecci\xc3\xb3 de refugiats civils quan era demanat pel Creu Roja._NEWLINE_L\'octubre del mateix any, els serbis conquerien la ciutat de Jajce i expulsaven la poblaci\xc3\xb3 croata i bosniana. La caiguda de la ciutat era en gran part causada per la manca de cooperaci\xc3\xb3 bosniana-croata per les tensions en els darrers mesos.\n_START_SECTION_\n1993\n_START_PARAGRAPH_\nEl 8 de gener de 1993 el serbis maten el primer ministre de B\xc3\xb2snia Hakija Turajli\xc4\x87 despr\xc3\xa9s d\'aturar el comboi de les NU que l\'estava portant de l\'aeroport. El 16 de maig, un 96% de s\xc3\xa8rbis rebutgen el pla Vance-Owen._NEWLINE_Aquest any va estar dominat per la guerra croata-bosniana que comen\xc3\xa7ava el mar\xc3\xa7 de 1993, tot i que hi ha haver uns quants incidents el 1992 com el 20 de juny, amb atacs croats contra Gornji Vakuf, i Novi Travnik i el 23 d\'octubre, que ataquen Prozor i expulsen els bosnians de la ciutat._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del frac\xc3\xa0s del pla de pau Vance-Owen, que pr\xc3\xa0cticament pretenia dividir el pa\xc3\xads en tres parts \xc3\xa8tniques, salta el conflicte armat entre bosnians i croats pel 30 per cent del territori de B\xc3\xb2snia que tenien. Aix\xc3\xb2 provocava la creaci\xc3\xb3 de m\xc3\xa9s enclavaments \xc3\xa8tnics i m\xc3\xa9s carnisseries._NEWLINE_Mostar tamb\xc3\xa9 va ser envoltada per les forces croates des de tres fronts durant nou mesos, la seva ciutat hist\xc3\xb2rica era pr\xc3\xa0cticament destru\xc3\xafa pels croats incloent-hi el fam\xc3\xb3s Stari Most._NEWLINE_En un intent de protegir els civils, el paper da la UNPROFOR s\'ampliava el 1993 per protegir els "refugis segurs" que havia declarat al voltant d\'un cert nombre de ciutats incloent-hi Sarajevo, Gora\xc5\xbede i Srebrenica.\n_START_SECTION_\n1994\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1994, l\'OTAN s\'hi va veure implicada quan els seus jets disparaven sobre quatre aeronaus s\xc3\xa8rbies a B\xc3\xb2snia central el 8 de febrer en el control de l\'espai aeri durant l\'Operaci\xc3\xb3 Deny Flight per violar les zones prohibides de vol per les Nacions Unides._NEWLINE_El mar\xc3\xa7, els bosnians i croats de B\xc3\xb2snia signaven l\'acords de pau de Washington, establint la Federaci\xc3\xb3 de B\xc3\xb2snia i Hercegovina. Aix\xc3\xb2 feia acabar la guerra entre croats i bosnians.\n_START_SECTION_\n1995\n_START_PARAGRAPH_\nLa guerra continuava a trav\xc3\xa9s de la majoria de l\'any 1995, i amb la presa de Cro\xc3\xa0cia sobre la Rep\xc3\xbablica s\xc3\xa8rbia de Krajina a primers d\'agost, l\'alian\xc3\xa7a bosniana-croata guanyava la iniciativa en la guerra, prenent-li a S\xc3\xa8rbia una bona part de B\xc3\xb2snia occidental. Durant l\'Operaci\xc3\xb3 de For\xc3\xa7a Deliberada entre agost i setembre de 1995, l\'OTAN bombardeja punts estrat\xc3\xa8gics s\xc3\xa8rbis, destruint radars, torres de comunicacions, magatzems de munici\xc3\xb3 i altres objectius. Un Dassault Mirage 2000 \xc3\xa9s destru\xc3\xaft per un m\xc3\xadssil SA7 terra-aire. Durant aquesta operaci\xc3\xb3, un Panavia \xe2\x80\x9cTornado\xe2\x80\x9d es converteix en el primer aparell alemany en entrar en combat des de la Segona Guerra Mundial. En aquell punt, la comunitat internacional pressionava Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87, Tu\xc4\x91man i Izetbegovi\xc4\x87 a negociar el final de la guerra, que acabava amb l\'Acords de Dayton signat el 21 de novembre.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xadctimes\n_START_PARAGRAPH_\nEl peatge de morts per la guerra va ser originalment calculat al voltant de 200.000 persones pel govern bosni\xc3\xa0. Aquesta xifra sovint \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 citada pels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 occidentals. Les ag\xc3\xa8ncies de les Nacions Unides havien calculat pr\xc3\xa8viament 278.000 persones mortes o desaparegudes a B\xc3\xb2snia i Hercegovina. Tamb\xc3\xa9 enregistraven al voltant d\'1.325.000 refugiats i exiliats._NEWLINE_Avui, es calcula generalment al voltant de 100.000 els morts en la guerra. La investigaci\xc3\xb3 feta pel Tribunal Criminal Internacional el 2004 per part de Tibeau i Bijak determinaven un nombre m\xc3\xa9s prec\xc3\xads de 102.000 morts amb la seg\xc3\xbcent distribuci\xc3\xb3: 55.261 civils i 47.360 soldats. Dels civils, 16.700 eren serbis i 38.000 eren bosnians i croats. Dels soldats, 14.000 eren serbis, 6.000 eren croats, i 28.000 eren bosnians._NEWLINE_Uns 320 soldats de la UNPROFOR varen morir en aquest conflicte.'