b'\n_START_ARTICLE_\nVannevar Bush\n_START_SECTION_\nCarnegie Institution for Science\n_START_PARAGRAPH_\nEl maig de 1938, Bush va acceptar un nomenament de prestigi com a president de la Carnegie Institution of Washington (CIW), que s\'havia fundat a Washington DC. Tamb\xc3\xa9 coneguda com a Carnegie Institution for Science, tenia un patrimoni de 33 milions de d\xc3\xb2lars, i invertia un mili\xc3\xb3 i mig de d\xc3\xb2lars anuals en recerca, la major part en vuit laboratoris principals. Bush n\'esdevenia el president l\'u de gener de 1939, amb un sou de 25.000 d\xc3\xb2lars. Ara podia influir en la pol\xc3\xadtica de recerca dels Estats Units al nivell m\xc3\xa9s alt, i podia aconsellar informalment el govern en assumptes cient\xc3\xadfics. Bush va adonar-se aviat que el CIW tenia problemes financers seriosos, i va haver de demanar finan\xc3\xa7ament addicional a la Carnegie Corporation._NEWLINE_Bush va tenir conflictes pel lideratge de l\'institut amb Cameron Forbes, el president del consell de CIW, i amb el seu predecessor, John Merriam, que continuava donant consells sense que li demanessin. Una vergonya important per a tots ells tot va ser Harry H. Laughlin, el cap de l\'Oficina de Registre de l\'Eugen\xc3\xa8sia, les activitats de la qual Merriam havia intentat d\'aturar sense \xc3\xa8xit. Bush va convertir en una prioritat fer-lo plegar, ja que el considerava un frau cient\xc3\xadfic, i un dels seus primers actes va ser demanar una revisi\xc3\xb3 de la feina de Laughlin. El juny de 1938, Bush va demanar a Laughlin que es retir\xc3\xa9s, oferint-li una pensi\xc3\xb3 anual, que Laughlin va acceptar de mala gana. L\'Oficina de Registre de l\'Eugen\xc3\xa8sia va ser rebatejada com a Oficina de Registre de la Gen\xc3\xa8tica, el seu finan\xc3\xa7ament es va retallar dr\xc3\xa0sticament, i el 1944 es va tancar definitivament. El senador Robert Reynolds va intentar recuperar Laughlin per a la feina, per\xc3\xb2 Bush va informar la junta que una investigaci\xc3\xb3 a Laughlin "demostraria que era f\xc3\xadsicament incapa\xc3\xa7 de dirigir una oficina, i una investigaci\xc3\xb3 de la seva estatura cient\xc3\xadfica seria igual de concloent."_NEWLINE_Bush volia que l\'institut es concentr\xc3\xa9s en ci\xc3\xa8ncia dura. Va destruir el programa d\'arqueologia de Carnegie, fent retrocedir aquest camp molts anys als Estats Units. Veia poc valor en les Humanitats i les ci\xc3\xa8ncies socials, i va retallar el finan\xc3\xa7ament d\'Isis, una revista dedicada a la hist\xc3\xb2ria de la ci\xc3\xa8ncia i la tecnologia i la seva influ\xc3\xa8ncia cultural. Bush va explicar m\xc3\xa9s endavant que "tinc una reserva gran sobre aquests estudis on alg\xc3\xba surt i entrevista un grapat de persones i llegeix molt material i escriu un llibre i el posa damunt un prestatge i ning\xc3\xba no el llegeix mai m\xc3\xa9s."\n_START_SECTION_\nNational Advisory Committee for Aeronautics\n_START_PARAGRAPH_\nEl 23 d\'agost de 1938, Bush va ser nomenat al Comit\xc3\xa8 Consultiu Nacional per Aeron\xc3\xa0utica (NACA), el predecessor de la NASA. El seu president Joseph Sweetman Ames va emmalaltir, i Bush, com a vice-president, aviat va haver de substituir-lo. El desembre de 1938, NACA va demanar 11 milions de d\xc3\xb2lars per establir un laboratori de recerca aeron\xc3\xa0utica nou a Sunnyvale, Calif\xc3\xb2rnia, per suplementar el ja existent Langley Memorial Aeronautical Laboratory. La ubicaci\xc3\xb3 de Calif\xc3\xb2rnia va ser escollida per la seva proximitat a alguns de les empreses d\'aviaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s grans. La decisi\xc3\xb3 va tenir el suport del cap del Cos de l\'Aire de l\'Ex\xc3\xa8rcit dels Estats Units, el general major Henry H. Arnold, i pel cap de l\'ag\xc3\xa8ncia aeron\xc3\xa0utica de l\'armada, contraalmirall Arthur B. Cook, que tenien previst de gastar entre tots dos 225 milions de d\xc3\xb2lars en aeronaus noves en l\'any seg\xc3\xbcent. Tanmateix, el Congr\xc3\xa9s no va quedar conven\xc3\xa7ut del seu valor, i Bush va haver de compar\xc3\xa8ixer davant del Comit\xc3\xa8 d\'Apropiacions del Senat el 5 d\'abril de 1939. Va ser una experi\xc3\xa8ncia frustrant per a Bush, que fins llavors no havia hagut d\'apar\xc3\xa8ixer mai davant del Congr\xc3\xa9s, i no va aconseguir conv\xc3\xa8ncer els senadors. Va caldre m\xc3\xa9s feina de lobbying fins que es va aprovar el finan\xc3\xa7ament del nou centre, conegut finalment com a Ames Research Center. Llavors, la guerra ja havia comen\xc3\xa7at a Europa, i la inferioritat dels motors d\'avi\xc3\xb3 americans era evident, en particular l\'Allison V-1710 que tenia molt mal rendiment en altituds elevades i va haver de treure\'s del P-51 Mustang a favor del motor brit\xc3\xa0nic Rolls-Royce Merlin. El NACA va demanar finan\xc3\xa7ament per construir un tercer centre a Ohio, que va convertir-se en el Glenn Research Center. Despr\xc3\xa9s de la jubilaci\xc3\xb3 d\'Ames l\'octubre 1939, Bush va convertir-se en president del NACA, amb George J. Mead com el seu ajudant. Bush va quedar-se al NACA fins al novembre de 1948.\n_START_SECTION_\nComit\xc3\xa8 de Recerca de Defensa nacional (NDRC)\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Primera Guerra Mundial, Bush s\'havia adonat de la mala cooperaci\xc3\xb3 entre els cient\xc3\xadfics civils i els militars. Preocupat per la manca de coordinaci\xc3\xb3 entre la recerca cient\xc3\xadfica i els requisits de mobilitzaci\xc3\xb3 de defensa, Bush va proposar la creaci\xc3\xb3 d\'una ag\xc3\xa8ncia dirigent general en el govern federal, de la qual en va parlar amb els seus col\xc2\xb7legues. Va fer que el secretari de NACA prepar\xc3\xa9s un esborrany del Comit\xc3\xa8 de Recerca de Defensa nacional proposat perqu\xc3\xa8 el presentessin al Congr\xc3\xa9s, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 de Fran\xc3\xa7a pels alemanys el maig de 1940, Bush va decidir que calia accelerar-ho i parlar-ne directament amb el president Franklin D. Roosevelt. A trav\xc3\xa9s de l\'oncle del President, Frederic Delano, Bush va aconseguir la reuni\xc3\xb3 amb Roosevelt el 12 de juny de 1940, i li va portar un \xc3\xbanic full  de paper amb la descripci\xc3\xb3 de l\'ag\xc3\xa8ncia. Roosevelt va aprovar la proposta en 15 minuts, escrivint "OK \xe2\x80\x93 FDR" en el full._NEWLINE_Amb Bush com a president, el NDRC funcionava fins i tot abans que l\'ag\xc3\xa8ncia s\'hagu\xc3\xa9s establert oficialment per ordre del Consell de Defensa Nacional el 27 de juny de 1940. L\'organitzaci\xc3\xb3 funcionava financerament de forma prec\xc3\xa0ria amb el suport monetari del fons d\'emerg\xc3\xa8ncia del President. Bush va nomenar quatre cient\xc3\xadfics capdavanters al NDRC: Karl T. Compton (President del MIT), James B. Conant (President de Harvard), Frank B. Jewett (President de l\'Acad\xc3\xa8mia Nacional de Ci\xc3\xa8ncies i president de la Junta directiva dels Laboratoris Bell), i Richard C. Tolman (Deg\xc3\xa0 de l\'escola de graduats a Caltech); El contraalmirall Harold G. Bowen, Sr. i el general de brigada George V. Strong representaven l\'ex\xc3\xa8rcit. Els civils ja es coneixien b\xc3\xa9 entre ells, cosa que va permetre que l\'organitzaci\xc3\xb3 comenc\xc3\xa9s a funcionar de seguida. El NDRC es va establir en l\'edifici d\'administraci\xc3\xb3 de la Carnegie Institution of Washington. Cada membre del comit\xc3\xa8 tenia assignada una \xc3\xa0rea de responsabilitat, mentre que Bush s\'encarregava de la coordinaci\xc3\xb3. Un nombre petit de projectes depenien d\'ell directament, com la secci\xc3\xb3 S-1 sobre urani. L\'ajudant de Compton, Alfred Loomis, va dir que "dels homes la mort dels quals a l\'estiu de 1940 hauria estat la calamitat m\xc3\xa9s gran per Am\xc3\xa8rica, el President \xc3\xa9s primer, i Bush seria segon o tercer."_NEWLINE_A Bush li agradava dir que "si va fer alguna contribuci\xc3\xb3 important a l\'esfor\xc3\xa7 de guerra, va ser aconseguir que l\'Ex\xc3\xa8rcit i l\'Armada s\'expliquessin qu\xc3\xa8 feien." Va establir una relaci\xc3\xb3 cordial amb el Secretari de Guerra Henry L. Stimson, i l\'ajudant de Stimson, Harvey H. Bundy, que va trobar Bush "impacient" i "vanit\xc3\xb3s", per\xc3\xb2 va dir sigui "un dels homes m\xc3\xa9s importants i competents que mai he conegut". la relaci\xc3\xb3 de Bush  amb l\'armada era m\xc3\xa9s turbulenta. Bowen, el director del Laboratori de Recerca Naval (NRL), veia el NDRC com a rival burocr\xc3\xa0tic, i va recomanar abolir-lo. Una s\xc3\xa8rie de batalles burocr\xc3\xa0tiques van acabar amb el NRL col\xc2\xb7locat sota l\'Ag\xc3\xa8ncia de Vaixells, i amb el Secretari de l\'Armada Frank Knox col\xc2\xb7locant un informe sobre capacitat insatisfact\xc3\xb2ria a l\'expedient personal de Bowen. Despr\xc3\xa9s de la guerra, Bowen un altre cop intentaria crear un rival al NDRC dins l\'armada._NEWLINE_El 31 d\'agost de 1940, Bush es va reunir amb Henry Tizard, i va arranjar una s\xc3\xa8rie de reunions entre el NDRC i la Missi\xc3\xb3 Tizard, una delegaci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica brit\xc3\xa0nica. En una reuni\xc3\xb3 el 19 de setembre de 1940, els americans van descriure la recerca en microones de Loomis i Compton. Tenien un radar experimental d\'ona curta de 10 cm de longitud d\'ona, per\xc3\xb2 va admetre que no tenia prou pot\xc3\xa8ncia i que estaven en un cul de sac. Taffy Bowen i John Cockcroft de la Missi\xc3\xb3 Tizard van ensenyar llavors un magnetr\xc3\xb3 de cavitat, un dispositiu molt m\xc3\xa9s avan\xc3\xa7at que qualsevol cosa que els americans havien vist mai, amb una pot\xc3\xa8ncia de sortida al voltant de 10 KW a 10\xc2\xa0cm, suficient per detectar el periscopi d\'un submar\xc3\xad emergit a la nit des d\'una aeronau. Per explotar l\'invent, Bush va decidir crear un laboratori especial. El NDRC va destinar al laboratori nou un pressupost de 455.000 d\xc3\xb2lars per al seu primer any. Loomis va suggerir que el laboratori hauria de ser gestionat per la Carnegie Institution, per\xc3\xb2 Bush el va conv\xc3\xa8ncer que era preferible que fos a c\xc3\xa0rrec del MIT. El Laboratori de Radiaci\xc3\xb3, com es va acabar anomenant, va provar el seu radar aeri des d\'un B-18 de l\'Ex\xc3\xa8rcit el 27 de mar\xc3\xa7 de 1941. Cap a mitjans de 1941, havia desenvolupat el radar SCR-584, un sistema de control de foc m\xc3\xb2bil amb radar per a  canons antiaeris._NEWLINE_El setembre de 1940, Norbert Wiener va proposar a Bush construir un ordinador digital. Bush va negar-se a donar-li finan\xc3\xa7ament del NDRC perqu\xc3\xa8 no creia que fos possible completar-lo abans del final de la guerra. Els proponents dels ordinadors digitals van quedar decebuts per la decisi\xc3\xb3, que van atribuir a una prefer\xc3\xa8ncia per la tecnologia anal\xc3\xb2gica obsoleta. El juny de 1943, l\'Ex\xc3\xa8rcit va proporcionar 500.000 d\xc3\xb2lars per a construir l\'ordinador, que es va anomenar ENIAC, el primer ordinador electr\xc3\xb2nic de prop\xc3\xb2sit general. Havent-ne retardat el finan\xc3\xa7ament, la predicci\xc3\xb3 de Bush va ser certa, perqu\xc3\xa8 l\'ENIAC no va ser completat fins al desembre de 1945, quan la guerra ja havia acabat. Els seus cr\xc3\xadtics van veure la seva actitud com a falta de visi\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nOficina de Recerca i Desenvolupament Cient\xc3\xadfics\n_START_PARAGRAPH_\nEl 28 de juny de 1941, Roosevelt va establir l\'Oficina de Recerca i Desenvolupament Cient\xc3\xadfics (OSRD) amb la signatura de l\'Ordre Executiva\xc2\xa08807. Bush esdevenia director de l\'OSRD mentre que Conant el succe\xc3\xafa com a president del NDRC, que quedava com a subsidiari de l\'OSRD. L\'OSRD tenia un finan\xc3\xa7ament molt m\xc3\xa9s segur que el NDRC, perqu\xc3\xa8 el rebia directament del Congr\xc3\xa9s, i tenia recursos i autoritat per desenvolupar  armes i tecnologies amb l\'ex\xc3\xa8rcit o sense. A m\xc3\xa9s, l\'OSRD tenia un mandat m\xc3\xa9s ampli que el NDRC, estenent-se a \xc3\xa0rees addicionals com la recerca m\xc3\xa8dica i la producci\xc3\xb3 massiva de penicil\xc2\xb7lina i sulfamides. L\'organitzaci\xc3\xb3 va cr\xc3\xa9ixer a 850 empleats de dedicaci\xc3\xb3 plena, i va produir entre 30.000 i 35.000 informes. L\'OSRD va estar implicat en uns 2.500 contractes, per valor de m\xc3\xa9s de 536 milions de d\xc3\xb2lars._NEWLINE_El sistema de gesti\xc3\xb3 de Bush a l\'OSRD era dirigir la pol\xc3\xadtica global, delegant la supervisi\xc3\xb3 de les divisions a col\xc2\xb7legues qualificats i deixant-los fer la seva feina sense interfer\xc3\xa8ncia. Intentava interpretar el mandat de l\'OSRD de la forma m\xc3\xa9s restringida possible per evitar sobrecarregar la seva organitzaci\xc3\xb3 i per no duplicar l\'esfor\xc3\xa7 d\'altres ag\xc3\xa8ncies. Bush sovint preguntava: "ajudar\xc3\xa0 a guanyar una guerra; aquesta guerra?" Altres reptes van implicar obtenir fons adequats del President i el Congr\xc3\xa9s i determinar el repartiment de la recerca entre les instal\xc2\xb7lacions del govern, acad\xc3\xa8miques, i industrials. Els seus problemes m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils, i tamb\xc3\xa9 els \xc3\xa8xits m\xc3\xa9s grans, van ser mantenir la confian\xc3\xa7a de l\'ex\xc3\xa8rcit, que no confiava en la capacitat dels civils de complir els controls de seguretat i enginyar solucions pr\xc3\xa0ctiques, i oposar-se al reclutament de cient\xc3\xadfics joves per a les forces armades. Aix\xc3\xb2 \xc3\xbaltim fou especialment dif\xc3\xadcil a partir de la crisi de personal de l\'ex\xc3\xa8rcit que es va agreujar el 1944. Globalment, l\'OSRD va demanar retards per uns 9.725 empleats de contractistes de l\'OSRD, dels quals tots menys 63 es van concedir. En la seva necrol\xc3\xb2gica, The New York Times va descriure Bush mentre "un mestre eludint obstacles, tant t\xc3\xa8cnics com pol\xc3\xadtics com generals i almiralls de cap calent."\n_START_SECTION_\nDetonador de proximitat\n_START_PARAGRAPH_\nL\'agost de 1940, el NDRC va comen\xc3\xa7ar a treballar en un detonador de proximitat, un detonador dins un ob\xc3\xbas d\'artilleria que explot\xc3\xa9s quan s\'acost\xc3\xa9s al seu objectiu. Un radar, juntament amb les seves bateries, es va miniaturitzar per que cab\xc3\xa9s dins de l\'ob\xc3\xbas, i les seves v\xc3\xa0lvules de buit de vidre es van dissenyar per suportar l\'acceleraci\xc3\xb3 de 20.000 g en ser disparat i les 500 rotacions per segon durant el vol. A difer\xc3\xa8ncia del radar normal, el detonador de proximitat enviava un senyal continu en comptes de polsos curts. El NDRC va crear una Secci\xc3\xb3 especial anomenada T presidida per Merle Tuve del CIW, amb el comandant William S. Parsons com ajudant especial de Bush i enlla\xc3\xa7 entre el NDRC i l\'ag\xc3\xa8ncia de municions de l\'Armada. Un de membres de personal del CIW que Tuve va reclutar per a la Secci\xc3\xb3 T el 1940 era James Van Allen. L\'abril de 1942, Bush va col\xc2\xb7locar la Secci\xc3\xb3 T directament sota l\'OSRD, dirigida per Parsons. La recerca va mantenir-se sota la responsabilitat de Tuve per\xc3\xb2 es va traslladar al laboratori de F\xc3\xadsica Aplicada de la Universitat Johns Hopkins, on Parsons era el representant de l\'ag\xc3\xa8ncia de municions. L\'agost de 1942, es va fer un prova amb foc real amb el creuer nou USS\xc2\xa0Cleveland; tres vehicles aeris no tripulats van ser abatuts successivament._NEWLINE_Per conservar el secret del detonador de proximitat, el seu \xc3\xbas era perm\xc3\xa8s inicialment nom\xc3\xa9s sobre mar, on un projectil que no hagu\xc3\xa9s explotat no podia caure en mans de l\'enemic. A finals de 1943, l\'Ex\xc3\xa8rcit va aconseguir perm\xc3\xads per utilitzar l\'arma sobre terra. El detonador de proximitat va ser especialment efica\xc3\xa7 contra la bomba V-1 a Anglaterra, i m\xc3\xa9s endavant Anvers, el 1944. Tamb\xc3\xa9 se\'n va desenvolupar una versi\xc3\xb3 per \xc3\xbas amb obusos contra objectius de terra. Bush va reunir-se amb l\'Estat Major l\'octubre 1944 per advocar pel seu \xc3\xbas, argumentant que els alemanys serien incapa\xc3\xa7os de copiar i produir-lo abans que la guerra acab\xc3\xa9s. Finalment, l\'Estat Major va permetre\'n l\'\xc3\xbas a partir de 25 de desembre. En resposta a l\'Ofensiva alemanya de les Ardenes del 16 de desembre de 1944, es va autoritzar l\'\xc3\xbas immediat del detonador de proximitat, i va entrar en acci\xc3\xb3 amb efectes letals. Cap a finals de 1944, els detonadors sortien de les l\xc3\xadnies de producci\xc3\xb3 a un ritme de 40.000 per dia. "Si hom mira el programa del detonador de proximitat globalment," va escriure l\'historiador James Phinney Baxter III, "la magnitud i complexitat de l\'esfor\xc3\xa7 el col\xc2\xb7loquen entre els tres o quatre \xc3\xa8xits cient\xc3\xadfics m\xc3\xa9s extraordinaris de la guerra."_NEWLINE_La bomba alemanya V-1 va demostrar una omissi\xc3\xb3 seriosa en el cat\xc3\xa0leg d\'OSRD\xc2\xa0: els m\xc3\xadssils guiats. Encara que l\'OSRD va tenir algun \xc3\xa8xit desenvolupant coets no guiats, no tenia res comparable amb el V-1, el V-2 o la bomba guiada planejadora aire-contra-vaixell Henschel Hs 293. Tot i que els Estats Units anaven per darrere dels alemanys i els japonesos en diverses \xc3\xa0rees, aix\xc3\xb2 representava un camp sencer que havia quedat per l\'enemic. Bush no va buscar el consell de Robert H. Goddard. Goddard acabaria sent considerat el pioner dels coets americans, per\xc3\xb2 molts contemporanis el consideraven un sonat. Abans de la guerra, Bush havia declarat p\xc3\xbablicament, "no entenc com un cient\xc3\xadfic seri\xc3\xb3s o un enginyer poden anar jugant amb coets", per\xc3\xb2 el maig de 1944, va haver de viatjar a Londres per advertir el general Dwight Eisenhower del perill plantejat pel V-1 i V-2. Bush nom\xc3\xa9s podia recomanar que els llocs de llan\xc3\xa7ament es bombardegessin, i aix\xc3\xad es va fer.\n_START_SECTION_\nProjecte Manhattan\n_START_PARAGRAPH_\nBush va jugar un paper cr\xc3\xadtic per persuadir el govern dels Estats Units que emprengu\xc3\xa9s un programa de xoc per crear una bomba at\xc3\xb2mica. Quan es va formar el NDRC, se\'n va fer dependre el Comit\xc3\xa8 sobre l\'urani, informant directament a Bush. Bush va reorganitzar el comit\xc3\xa8, enfortint-ne el component cient\xc3\xadfic afegint-hi Tuve, George B. Pegram, Jesse W. Beams, Ross Gunn i Harold Urey. Quan es va formar l\'OSRD el juny de 1941, el Comit\xc3\xa8 sobre l\'Urani es va tornar a col\xc2\xb7locar directament sota la responsabilitat de Bush. Per motius de seguretat, el nom es va canviar a Secci\xc3\xb3 S-1._NEWLINE_Bush es va reunir amb Roosevelt i el vicepresident Henry A. Wallace el 9 d\'octubre de 1941, per parlar del projecte. Va informar Roosevelt sobre Tube Alloys, el projecte at\xc3\xb2mic brit\xc3\xa0nic i el Comit\xc3\xa8 Maud, que havien concl\xc3\xb2s que una bomba at\xc3\xb2mica era factible, i sobre el projecte d\'energia nuclear alemany, del qual se\'n sabia poc. Roosevelt va aprovar i va accelerar el programa at\xc3\xb2mic. Per controlar-lo, va crear un Grup Pol\xc3\xadtic Suprem que consistia en ell mateix\xe2\x80\x94tot i que no va assistir mai a cap reuni\xc3\xb3\xe2\x80\x94Wallace, Bush, Conant, Stimson i el Cap de l\'Estat Major de l\'Ex\xc3\xa8rcit, el general George Marshall. Seguint el consell de Bush, Roosevelt va decidir que l\'ex\xc3\xa8rcit gestion\xc3\xa9s el projecte en comptes de l\'Armada, tot i que l\'Armada hi havia mostrat molt m\xc3\xa9s inter\xc3\xa8s, i ja estava fent recerca d\'energia at\xc3\xb2mica per propulsar vaixells. Les experi\xc3\xa8ncies negatives de Bush  amb l\'Armada l\'havien conven\xc3\xa7ut que no escoltarien el seu consell, i no podrien gestionar projectes de construcci\xc3\xb3 a gran escala._NEWLINE_El mar\xc3\xa7 de 1942, Bush va enviar un informe a Roosevelt que explicava la feina de Robert Oppenheimer sobre la secci\xc3\xb3 efica\xc3\xa7 nuclear de l\'urani 235. Els c\xc3\xa0lculs d\'Oppenheimer, que Bush va fer comprovar per George Kistiakowsky, van estimar que la massa cr\xc3\xadtica d\'una esfera d\'urani 235 estava entre 2.5 i 5 quilograms, amb un poder destructiu d\'unes 2.000 tones de TNT. A m\xc3\xa9s, semblava que el plutoni podia ser encara m\xc3\xa9s f\xc3\xadssil. Despr\xc3\xa9s de consultar amb el general de brigada Lucius D. Clay sobre els requisits de construcci\xc3\xb3, Bush va preparar una sol\xc2\xb7licitud de 85 milions de d\xc3\xb2lars per l\'any fiscal 1943 per a quatre plantes pilot, que va enviar a Roosevelt el 17 de juny de 1942. Amb l\'Ex\xc3\xa8rcit implicat, Bush va moure\'s per optimitzar la supervisi\xc3\xb3 del projecte per l\'OSRD, substituint la Secci\xc3\xb3 S-1 per un nou Comit\xc3\xa8 Executiu S-1._NEWLINE_Bush aviat va manifestar el seu descontentament amb les dilacions del projecte, amb les indecisions sobre la selecci\xc3\xb3 de llocs per a les plantes pilot. El preocupava especialment l\'assignaci\xc3\xb3 d\'una prioritat AA-3, cosa que retardaria la conclusi\xc3\xb3 de les plantes pilot tres mesos. Bush es va queixar sobre aquests problemes a Bundy i el sots-secretari de guerra Robert P. Patterson. El general major Brehon B. Somervell, comandant dels serveis d\'intend\xc3\xa8ncia de l\'ex\xc3\xa8rcit, va nomenar el general de brigada Leslie R. Groves com a director de projecte el setembre. Pocs dies despr\xc3\xa9s de prendre possessi\xc3\xb3, Groves va aprovar el lloc proposat a Oak Ridge, Tennessee, i va obtenir una prioritat d\'AAA. En una reuni\xc3\xb3 a l\'oficina de Stimson el 23 de setembre on van assistir Bundy, Bush, Conant, Groves, Marshall Somervell i Stimson, Bush va presentar la seva proposta per dirigir el projecte amb un comit\xc3\xa8 petit que respongu\xc3\xa9s al Grup Pol\xc3\xadtic Suprem. La reuni\xc3\xb3 va estar d\'acord amb Bush, i va crear un Comit\xc3\xa8 de Pol\xc3\xadtica Militar presidit per ell, amb el cap de personal de Somervell, el general de brigada Wilhelm D. Styer, com a representant de l\'Ex\xc3\xa8rcit, i el contraalmirall William R. Purnell representant l\'Armada._NEWLINE_A la reuni\xc3\xb3 amb Roosevelt el 9 d\'octubre de 1941, Bush defensava la cooperaci\xc3\xb3 amb el Regne Unit, i va comen\xc3\xa7ar a parlar-ne amb el seu equivalent brit\xc3\xa0nic, Sir John Anderson. Per\xc3\xb2 l\'octubre de 1942, Conant i Bush van acordar que un projecte conjunt plantejaria riscos de seguretat i seria m\xc3\xa9s complicat de gestionar. Roosevelt va aprovar una recomanaci\xc3\xb3 del Comit\xc3\xa8 de Pol\xc3\xadtica Militar que declarava que la informaci\xc3\xb3 que es don\xc3\xa9s als brit\xc3\xa0nics hauria de ser limitada a les tecnologies en qu\xc3\xa8 estiguessin treballant activament i no hauria d\'estendre\'s a desenvolupaments per la postguerra. El juliol de 1943, en una visita a Londres per con\xc3\xa8ixer els progressos brit\xc3\xa0nics en tecnologia antisubmarins, Bush, Stimson i Bundy van trobar-se amb Anderson, Lord Cherwell i Winston Churchill al 10 de Downing Street. A la reuni\xc3\xb3, Churchill va pressionar en\xc3\xa8rgicament per una renovaci\xc3\xb3 de l\'intercanvi, mentre que Bush va defensar la pol\xc3\xadtica del moment. Nom\xc3\xa9s quan va retornar a Washington  va descobrir que Roosevelt estava d\'acord amb els brit\xc3\xa0nics. L\'Acord de Quebec va fusionar els dos projectes de bomba nuclear, creant el Comit\xc3\xa8 de Pol\xc3\xadtica Combinada amb Stimson, Bush i Conant com a representants dels Estats Units._NEWLINE_Bush va apar\xc3\xa8ixer en la portada de la revista Time el 3 d\'abril de 1944. Va anar de viatge pel Front Occidental l\'octubre de 1944, i va parlar amb oficials de munici\xc3\xb3, per\xc3\xb2 cap comandant de rang elevat es va voler reunir amb ell. Va poder reunir-se amb Samuel Goudsmit i altres membres de la Missi\xc3\xb3 Alsos, que li van assegurar que no hi hi havia cap perill pel projecte alemany; va traslladar aquesta valoraci\xc3\xb3 al tinent general Bedell Smith. El maig de 1945, Bush va passar a formar part del Comit\xc3\xa8 Inter\xc3\xad que es va formar per aconsellar el president nou, Harry S. Truman, sobre armes nuclears. Va aconsellar que la bomba at\xc3\xb2mica havia de ser utilitzada contra un objectiu industrial dins del Jap\xc3\xb3 el m\xc3\xa9s aviat possible i sense av\xc3\xads previ. Bush era present a la base d\'Alamogordo el 16 de juliol de 1945, per la prova nuclear Trinity, la primera detonaci\xc3\xb3 d\'una bomba at\xc3\xb2mica. Despr\xc3\xa9s de l\'assaig, es va treure el barret davant d\'Oppenheimer._NEWLINE_Abans del final de la Segona Guerra Mundial, Bush i Conant havien previst i intentat evitar una possible carrera armamentista nuclear. Bush va proposar l\'obertura cient\xc3\xadfica internacional i la compartici\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 com a m\xc3\xa8tode d\'autoregulaci\xc3\xb3 per a la comunitat cient\xc3\xadfica, per evitar que cap grup pol\xc3\xadtic aconsegu\xc3\xads un avantatge cient\xc3\xadfic. Abans que la recerca nuclear fos coneguda p\xc3\xbablicament, Bush va utilitzar el desenvolupament d\'armes biol\xc3\xb2giques com a model per a la discussi\xc3\xb3 de problemes simulars, una "falca per obrir". Va tenir menys \xc3\xa8xit promocionant les seves idees en temps de pau amb el President Harry Truman, que no pas en temps de guerra amb Roosevelt._NEWLINE_A "Com Podr\xc3\xadem Pensar", un assaig publicat per l\'Atlantic Monthly el juliol de 1945, Bush va escriure: "Aix\xc3\xb2 no ha estat una guerra d\'un cient\xc3\xadfic; ha estat una guerra en la qual tots han tingut un paper. Els cient\xc3\xadfics, enterrant la seva antiga competici\xc3\xb3 professional per la demanda d\'una causa comuna, han compartit molt i han apr\xc3\xa8s molt. Ha estat emocionant poder treballar amb una associaci\xc3\xb3 efectiva."\n_START_SECTION_\nNational Science Foundation\n_START_PARAGRAPH_\nL\'OSRD va continuar actiu fins algun temps despr\xc3\xa9s del final de les hostilitats, per\xc3\xb2 cap a 1946\xe2\x80\x9347 hi havia quedat redu\xc3\xaft a un personal m\xc3\xadnim encarregat d\'acabar la feina que quedava del per\xc3\xadode de guerra; Bush en demanava el tancament fins i tot abans del final de la guerra. Durant la guerra, l\'OSRD  havia signat contractes com li havia semblat, amb nom\xc3\xa9s vuit organitzacions que rebien la meitat del seu pressupost. El MIT era qui havia rebut m\xc3\xa9s fons, amb les seves connexions \xc3\xb2bvies amb Bush i els seus socis principals. Els esfor\xc3\xa7os per aconseguir una legislaci\xc3\xb3 que deix\xc3\xa9s l\'OSRD exempt dels controls de conflicte d\'interessos habituals al govern van fracassar, deixant Bush i altres caps de l\'OSRD vulnerables judicialment. Bush, per tant, va pressionar perqu\xc3\xa8 l\'OSRD es tanqu\xc3\xa9s com abans millor._NEWLINE_Amb la seva dissoluci\xc3\xb3, Bush i altres esperaven que una ag\xc3\xa8ncia equivalent de recerca i desenvolupament del govern substituiria l\'OSRD en temps de pau. Bush creia que la recerca b\xc3\xa0sica era important per la superviv\xc3\xa8ncia nacional tant per raons militars com comercials, requerint un suport continu del govern per la ci\xc3\xa8ncia i la tecnologia; la superioritat t\xc3\xa8cnica podia ser dissuasiva d\'una possible futura agressi\xc3\xb3 per un enemic. A Science, The Endless Frontier (Ci\xc3\xa8ncia, La Frontera Sense Fi), un informe al president de juliol de 1945, Bush sostenia que la recerca b\xc3\xa0sica "marcava el ritme del progr\xc3\xa9s tecnol\xc3\xb2gic". "Els productes i els processos nous no apareixen acabats", Bush va escriure en l\'informe.  "Es fonamenten en principis nous i concepcions noves, que alhora es desenvolupen amb grans esfor\xc3\xa7os amb recerca en els reialmes m\xc3\xa9s purs de ci\xc3\xa8ncia!" Segons l\'opini\xc3\xb3 de Bush, els "reialmes m\xc3\xa9s purs" eren les ci\xc3\xa8ncies f\xc3\xadsiques i m\xc3\xa8diques; no proposava finan\xc3\xa7ar les ci\xc3\xa8ncies socials. A Science, The Endless Frontier, segons l\'historiador de la ci\xc3\xa8ncia Daniel Kevles, Bush "va insistir en el principi de patrocini federal per l\'aven\xc3\xa7 del coneixement en els Estats Units, una noci\xc3\xb3 que va dominar la pol\xc3\xadtica cient\xc3\xadfica del govern federal despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial."_NEWLINE_El juliol de 1945, la proposta de llei Kilgore va arribar al Congr\xc3\xa9s, proposant que el president nomen\xc3\xa9s i destitu\xc3\xads un administrador \xc3\xbanic de ci\xc3\xa8ncia, amb \xc3\xa8mfasi en la recerca aplicada, i una cl\xc3\xa0usula de patent que afavor\xc3\xads un monopoli de govern. Per contrast, la proposta de llei Magnuson que hi competia era similar a la proposta de Bush de delegar el control en una junta de cient\xc3\xadfics i administradors civils de m\xc3\xa0xim nivell, que nomenessin un director executiu. La llei Magnuson emfasitzava la recerca b\xc3\xa0sica i protegia els drets privats de patent. Una llei de comprom\xc3\xads Kilgore\xe2\x80\x93Magnuson de febrer 1946 va aprovar-se al Senat per\xc3\xb2 va caducar a la Cambra de Representants perqu\xc3\xa8 Bush va afavorir una altra proposta de llei que era un duplicat virtual de la llei Magnuson original. El senat va introduir una llei el febrer de 1947 per crear la National Science Foundation (NSF) per reempla\xc3\xa7ar l\'OSRD. Aquesta proposta afavoria la majoria de les caracter\xc3\xadstiques que defensava Bush, incloent la pol\xc3\xa8mica administraci\xc3\xb3 per una junta aut\xc3\xb2noma de cient\xc3\xadfics. La llei va ser aprovada al Senat i la Cambra de Representats, per\xc3\xb2 Truman la va vetar el 6 d\'agost, adduint que els administradors no eren prou responsables davant del president ni del Congr\xc3\xa9s. L\'OSRD va ser abolit sense cap organitzaci\xc3\xb3 successora el 31 de desembre de 1947._NEWLINE_Sense una Fundaci\xc3\xb3 de Ci\xc3\xa8ncia Nacional, l\'ex\xc3\xa8rcit s\'hi va posar, amb l\'Oficina de Recerca Naval (ONR) omplint el buit. La guerra havia acostumat molts cient\xc3\xadfics a treballar sense les restriccions pressupost\xc3\xa0ries que imposaven les universitats de preguerra. Bush va ajudar a crear la Joint Research and Development Board (JRDB, Junta Conjunta de Recerca i Desenvolupament) de l\'Ex\xc3\xa8rcit i Armada, del qual en va ser president. Amb l\'aprovaci\xc3\xb3 de la Llei de Seguretat Nacional del 26 de juliol de 1947, el JRDB es va convertir en el Research and Development Board (RDB, Junta de Recerca i Desenvolupament). La seva funci\xc3\xb3 era promoure la recerca mitjan\xc3\xa7ant l\'ex\xc3\xa8rcit fins que una llei cre\xc3\xa9s definitivament la Fundaci\xc3\xb3 de Ci\xc3\xa8ncia Nacional. Cap a 1953, el Departament de Defensa gastava 1.600 milions de d\xc3\xb2lars l\'any en recerca; els f\xc3\xadsics passaven el 70 per cent del temps en recerca relacionada amb la defensa, i el 98 per cent dels diners gastats en F\xc3\xadsica venia o del Departament de Defensa o de la Comissi\xc3\xb3 d\'Energia At\xc3\xb2mica (AEC), que havia agafat el relleu del Projecte Manhattan l\'1 de gener de 1947. La legislaci\xc3\xb3 per crear la Fundaci\xc3\xb3 de Ci\xc3\xa8ncia Nacional va ser aprovada finalment pel Congr\xc3\xa9s i Truman la va signar el 1950._NEWLINE_L\'autoritat que Bush tenia com a president del RDB era molt diferent del poder i influ\xc3\xa8ncia de qu\xc3\xa8 havia gaudit com a director de l\'OSRD i de la que hauria tingut amb una ag\xc3\xa8ncia independent de la branca Executiva i del Congr\xc3\xa9s, com havia esperat. No va ser mai feli\xc3\xa7 amb el c\xc3\xa0rrec i va dimitir com a president del RDB al cap d\'un any, per\xc3\xb2 es va quedar al comit\xc3\xa8 de supervisi\xc3\xb3. Va continuar sent esc\xc3\xa8ptic sobre coets i m\xc3\xadssils, escrivint en el seu llibre de 1949, Armes Modernes i Homes Lliures, que els m\xc3\xadssils bal\xc3\xadstics intercontinentals no serien t\xc3\xa8cnicament factibles "durant molt temps\xc2\xa0... si \xc3\xa9s que arriben a ser-ho".\n_START_SECTION_\nVida posterior\n_START_PARAGRAPH_\nAmb Truman de president, homes com John R. Steelman, que fou nomenat president de la President\'s Scientific Research Board (Junta de Recerca Cient\xc3\xadfica del President) l\'octubre de 1946, va passar a primera fila. L\'autoritat de Bush, tant entre cient\xc3\xadfics com amb pol\xc3\xadtics, va declinar r\xc3\xa0pidament, encara que va continuar sent una figura venerada. El setembre de 1949, va ser nomenat per encap\xc3\xa7alar un comit\xc3\xa8 cient\xc3\xadfic que tamb\xc3\xa9 inclo\xc3\xafa Oppenheimer per revisar les proves de la primera prova at\xc3\xb2mica de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica. El comit\xc3\xa8 va concloure que era veritat, i es va comunicar a Truman, que en va fer l\'anunci p\xc3\xbablic. Bush es va indignar quan una audi\xc3\xa8ncia de seguretat va treure a Oppenheimer la seva autoritzaci\xc3\xb3 el 1954; va escriure un atac fero\xc3\xa7 contra els acusadors d\'Oppenheimer al The New York Times. Alfred Friendly va expressar el sentiment de molts cient\xc3\xadfics en declarar que Bush havia esdevingut "El Gran Home Vell de la  Ci\xc3\xa8ncia Americana"._NEWLINE_Bush va continuar servint en el NACA fins 1948 i va expressar el seu enuig amb les empreses aeron\xc3\xa0utiques per retardar el desenvolupament d\'un motor turboreactor a causa de la despesa enorme de recerca i desenvolupament a m\xc3\xa9s de remodelar els vells motors de pist\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 estava decebut amb la ind\xc3\xbastria de l\'autom\xc3\xb2bil, que no va mostrar cap inter\xc3\xa8s en les seves propostes per motors m\xc3\xa9s eficients amb el combustible. General Motors li va dir que "fins i tot si fos un motor millor, [General Motors] no hi estaria interessat". Bush tamb\xc3\xa9 deplorava les tend\xc3\xa8ncies en la publicitat. "Madison Avenue creu," va dir, "que si li dius al p\xc3\xbablic una cosa absurda, per\xc3\xb2  ho fas prou temps, el p\xc3\xbablic acabar\xc3\xa0 registrant-ho en el seu estoc de veritats acceptades."_NEWLINE_De 1947 a 1962, Bush va ser al Consell d\'Administraci\xc3\xb3 d\'American Telephone and Telegraph. Es va retirar com a president de la Carnegie Institution i va tornar a Massachusetts el 1955, per\xc3\xb2 va continuar sent director de Metals and Controls Corporation entre 1952 i 1959, i de Merck & Co. de 1949 a 1962. Bush va ser president del Consell d\'Administraci\xc3\xb3 de Merck despr\xc3\xa9s de la mort de George W. Merck, servint-hi fins al 1962. Va treballar bra\xc3\xa7 a bra\xc3\xa7 amb el president de l\'empresa, Max Tishler, encara que a Bush li preocupava la retic\xc3\xa8ncia de Tishler a delegar responsabilitats. Bush es malfiava de l\'organitzaci\xc3\xb3 de vendes de l\'empresa, per\xc3\xb2 donava suport als esfor\xc3\xa7os en recerca i desenvolupament de Tishler. Va ser a la junta de la Universitat Tufts de 1943 a 1962, de Johns Hopkins de 1943 a 1955, de la Carnegie Corporation of New York de 1939 a 1950, de la Carnegie Institution of Washington de 1958 a 1974, i del George Putnam Fund of Boston de 1956 a 1972, i va ser regent de la Smithsonian Institution de 1943 a 1955._NEWLINE_Bush va rebre la Medalla Edison de l\'AIEE el 1943, "per la seva contribuci\xc3\xb3 a l\'aven\xc3\xa7 de l\'enginyeria el\xc3\xa8ctrica, particularment a trav\xc3\xa9s del desenvolupament d\'aplicacions noves de matem\xc3\xa0tiques a problemes d\'enginyeria, i pel seu servei eminent a la naci\xc3\xb3 guiant el programa de recerca de la guerra." El 1945, Bush va rebre la Medalla de Benestar P\xc3\xbablic de l\'Acad\xc3\xa8mia Nacional de Ci\xc3\xa8ncies. El 1949, va rebre la Medalla d\'IRI de l\'Institut de Recerca Industrial en reconeixement de les seves contribucions com a dirigent de recerca i desenvolupament. El President Truman va atorgar Bush la Medalla del M\xc3\xa8rit amb fulles de roure de bronze el 1948, el President Lyndon Johnson li va atorgar la Medalla Nacional de Ci\xc3\xa8ncia el 1963, i el President Richard Nixon li va donar el Premi de Pioners At\xc3\xb2mics de la Comissi\xc3\xb3 d\'Energia At\xc3\xb2mica el febrer de 1970. Bush tamb\xc3\xa9 fou nomenat Cavaller Comandant de l\'Ordre de l\'Imperi brit\xc3\xa0nic el 1948, i Oficial de la Legi\xc3\xb3 d\'Honor francesa el 1955._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de patir una feridura, Bush va morir a Belmont, Massachusetts, a l\'edat de 84 de pneum\xc3\xb2nia el 28 de juny de 1974. El van sobreviure els seus fills Richard, un cirurgi\xc3\xa0, i John, president de la Millipore Corporation, i per sis n\xc3\xa9ts i la seva germana Edith. La seva dona havia mort el 1969. Va ser enterrat a South Dennis, Massachusetts, despr\xc3\xa9s d\'un funeral privat. En un funeral p\xc3\xbablic que va fer despr\xc3\xa9s el MIT, Jerome Wiesner va declarar "cap altre americ\xc3\xa0 ha tingut m\xc3\xa9s influ\xc3\xa8ncia en el creixement de la ci\xc3\xa8ncia i la tecnologia que Vannevar Bush"._NEWLINE_El 1980, la National Science Foundation va crear el Premi Vannevar Bush en honor a les seves contribucions a servei p\xc3\xbablic. Els arxius de Vannevar Bush estan repartits entre diversos llocs, amb la majoria de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 a la Biblioteca del Congr\xc3\xa9s. Altres arxius es conserven al MIT, la Carnegie Institution, i la National Archives and Records Administration.'