b"\n_START_ARTICLE_\nBovalar de Sant Jordi\n_START_SECTION_\nPaisatge\n_START_PARAGRAPH_\nCal assenyalar que el paratge s'emmarca en una zona de transici\xc3\xb3 entre els relleus calcaris situats m\xc3\xa9s a l'oest, amb majors pendents i car\xc3\xa0cter m\xc3\xa9s forestal, i la plana al\xc2\xb7luvial costanera, ocupada per cultius de sec\xc3\xa0. La conca visual \xc3\xa9s \xc3\xa0mplia, amb una bona perspectiva de l'entorn, que compr\xc3\xa8n des dels relleus de les imponents muntanyes de la zona del Ports i la Tinen\xc3\xa7a, fins a la l\xc3\xadnia de la costa, la qual cosa ofereix als visitants la possibilitat de gaudir d'atractives panor\xc3\xa0miques.\n_START_SECTION_\nAspectes geol\xc3\xb2gics\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de vista geol\xc3\xb2gic, l'\xc3\xa0rea considerada s'emmarca en la plana al\xc2\xb7luvial plioquatern\xc3\xa0ria de Vinar\xc3\xb2s-Pen\xc3\xadscola (Plana de Vinar\xc3\xb2s), conformada a partir de l'erosi\xc3\xb3 dels relleus mesozoics carbonatats adjacents, per mitj\xc3\xa0 del desenvolupament dels ventalls al\xc2\xb7luvials del riu C\xc3\xa9rvol, rambla de Cervera, barranc d'Aiguaoliva, barranc del Surrac i altres. Els materials s\xc3\xb3n conglomerats, graves, arenes i argiles rogenques de finals del terciari (neogen\\plioc\xc3\xa9) i principis del quaternari, amb predomini dels materials calcaris.\n_START_SECTION_\nVegetaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa vegetaci\xc3\xb3 clim\xc3\xa0cica pr\xc3\xb2pia de la zona considerada correspondria a boscos de l'associaci\xc3\xb3 Rubio longifoliae-Quercetum rotundi-foliae, vegetaci\xc3\xb3 de carrascar term\xc3\xb2fil, amb predomini de faner\xc3\xb2fits esclerofil\xc2\xb7les. La vegetaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 constitu\xc3\xafda per etapes de Regressi\xc3\xb3 vegetal d'aquests boscos, i est\xc3\xa0 dominada per matolls esclerofil\xc2\xb7les de l'associaci\xc3\xb3 Querco cocciferae-Lentiscetum, formada per esp\xc3\xa8cies m\xc3\xa9s representatives com el coscoll (Quercus coccifera) i el llentiscle (Pistacia lentiscus), a m\xc3\xa9s de les etapes de regressi\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pies d'aquest matoll, corresponents a l'alian\xc3\xa7a Rosmarino-Ericion, amb el romer (Rosmarinus officinalis) i el bruc d'hivern (Erica multiflora) com les esp\xc3\xa8cies m\xc3\xa9s representatives i amb la intercalaci\xc3\xb3 de llistonars de l'alian\xc3\xa7a Phlomido-Brachypodion. La major part del paratge presenta una coberta arb\xc3\xb2ria formada per una pineda secund\xc3\xa0ria de pi blanc (Pinus halepensis) procedent de repoblaci\xc3\xb3 amb un sotabosc de matoll mediterrani term\xc3\xb2fil._NEWLINE_Cal destacar que en aquest espai es presenten dos h\xc3\xa0bitats naturals d'inter\xc3\xa9s en el marc de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, relativa a la conservaci\xc3\xb3 dels h\xc3\xa0bitats naturals i de la fauna i flora silvestre. Aquests s\xc3\xb3n, concretament, el definit pel codi UE 5330 Querco cocciferae-Lentiscetum i el 6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum. Aquest \xc3\xbaltim es considera un h\xc3\xa0bitat prioritari i engloba un grup d'herbassars i pastos que creixen majorit\xc3\xa0riament sobre s\xc3\xb2ls calcaris. En el cas del paratge Bovalar de Sant Jordi, es tracta d'herbassars pseudoest\xc3\xa8pics dominats per gram\xc3\xadnies perennes de dimensi\xc3\xb3 redu\xc3\xafda del g\xc3\xa8nere Brachypodium.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nLa fauna est\xc3\xa0 caracteritzada per la pres\xc3\xa8ncia majorit\xc3\xa0ria d'esp\xc3\xa8cies adaptades a mitjans antropitzats, amb zones de cultius i \xc3\xa0rees de matoll i pineda. Aix\xc3\xad i tot, \xc3\xa9s possible trobar esp\xc3\xa8cies d'inter\xc3\xa9s per a la conservaci\xc3\xb3, amb estatus d'esp\xc3\xa8cie protegida pel Cat\xc3\xa0leg valenci\xc3\xa0 d'esp\xc3\xa8cies amena\xc3\xa7ades. Entre l'herpetofauna destaca la pres\xc3\xa8ncia del fardatxo (Lacerta lepida), entre les aus el gaig (Garrulus glandarius) i el cruixidell (Emberiza calandra). Entre els mam\xc3\xadfers es troba la musaranya comuna (Crocidura russula), l'eri\xc3\xa7\xc3\xb3 com\xc3\xba (Erinaceus europaeus), la fagina (Martes foina), el teix\xc3\xb3 (Meles meles) i la mostela (Mussola nivalis). A m\xc3\xa9s d'aquestes esp\xc3\xa8cies m\xc3\xa9s notables, s'hi poden trobar altres esp\xc3\xa8cies d'inter\xc3\xa9s. Aix\xc3\xad, entre les aus trobem les busqueretes (Sylvia Melanocephala, S. Undata, S. cantillans), el bitxac com\xc3\xba (Saxicola torcuata), la marellenga carbonera (Parus major), el capsot (Lanius senator), la cadernera (Carduelis carduelis), el verderol (C. chloris) i el gafarr\xc3\xb3 (Serinus serinus). Els mam\xc3\xadfers estan representats per esp\xc3\xa8cies com el ratol\xc3\xad de bosc (Apodemus sylvaticus), la musaranya nana (Suncus etruscus), el conill (Oryctolagus cuniculus) i, ocasionalment, l'esquirol (Sciurus vulgaris).\n_START_SECTION_\nPres\xc3\xa8ncia humana\n_START_PARAGRAPH_\nPel que fa al patrimoni cultural, cal assenyalar la pres\xc3\xa8ncia de tres antics forns per a la fabricaci\xc3\xb3 de cal\xc3\xa7, elements de gran inter\xc3\xa9s etnol\xc3\xb2gic."