b'\n_START_ARTICLE_\nHumbert Torres i Barber\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill d\'un metge republic\xc3\xa0, el 1881 es trasllad\xc3\xa0 a Lleida amb tota la seva fam\xc3\xadlia. Es llicenci\xc3\xa0 en medicina a la Universitat de Barcelona el 1902, particip\xc3\xa0 en els Congressos de Metges de Llengua Catalana des de 1913, i present\xc3\xa0 al congr\xc3\xa9s internacional d\'aquesta ci\xc3\xa8ncia celebrat a Lieja el 1922 una pon\xc3\xa8ncia sobre la immortalitat. Public\xc3\xa0 treballs sobre educaci\xc3\xb3 sexual i tractament de la s\xc3\xadfilis i dirig\xc3\xad la revista Informaci\xc3\xb3 M\xc3\xa8dica de Lleida, i el 1936 particip\xc3\xa0 en el Diccionari de Medicina del doctor Manuel Corachan. Per influ\xc3\xa8ncia de la seva mare, que era m\xc3\xa8dium, tamb\xc3\xa9 es va interessar per la parapsicologia i l\'espiritisme, fet que el va portar a traduir al catal\xc3\xa0 diverses obres d\'espiritistes internacionals i a escriure Defensa de la metaps\xc3\xadquica (1929) i el manuscrit Mi libro de metaps\xc3\xadquica. Los puntos cruciales (1946-1948). _NEWLINE_Com a pol\xc3\xadtic, la seva amistat amb Francesc Layret el va engrescar a col\xc2\xb7laborar activament a L\'Opini\xc3\xb3 i La Humanitat, i junt amb Alfred Perenya, Llu\xc3\xads Companys, Pere Mias i Codina, Marcel\xc2\xb7l\xc3\xad Armengol i Josep Maria Espanya, fundaren l\'Associaci\xc3\xb3 Escolar Republicana, que m\xc3\xa9s tard es transform\xc3\xa0 en Joventut Republicana de Lleida (que presid\xc3\xad el 1908 i el 1913). El 1915 es va unir al Bloc Republic\xc3\xa0 Autonomista i el 1917 al Partit Republic\xc3\xa0 Catal\xc3\xa0. Des de 1905 fou paer de Lleida i paer en cap el 1917-1920, c\xc3\xa0rrec que aprofit\xc3\xa0 per a dur a terme una important reforma municipal. Tamb\xc3\xa9 fou membre del Centre Excursionista de Lleida._NEWLINE_Durant la dictadura de Primo de Rivera es dedic\xc3\xa0 a l\'activitat m\xc3\xa8dica. Quan es proclam\xc3\xa0 la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola fou membre d\'Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), diputat a les corts constituents, on defens\xc3\xa0 l\'estatut de N\xc3\xbaria i al Parlament de Catalunya per Lleida, on form\xc3\xa0 part de diverses comissions parlament\xc3\xa0ries i particip\xc3\xa0 en l\'elaboraci\xc3\xb3 de legislaci\xc3\xb3 sanit\xc3\xa0ria. Malgrat la seva bona relaci\xc3\xb3 amb el "grup de L\'Opini\xc3\xb3", intent\xc3\xa0 evitar l\'escissi\xc3\xb3 del Partit Nacionalista Republic\xc3\xa0 d\'Esquerra i es mantingu\xc3\xa9 fidel a ERC. Tanmateix, no secund\xc3\xa0 i desaprov\xc3\xa0 els Fets del sis d\'octubre de 1934._NEWLINE_Durant la Guerra civil espanyola no particip\xc3\xa0 directament en pol\xc3\xadtica i va viure a Lleida. En acabar marx\xc3\xa0 a l\'exili, on va col\xc2\xb7laborar a El Poble Catal\xc3\xa0 de Par\xc3\xads i a Quaderns de l\'exili de Perpiny\xc3\xa0. El 1945 fou assessor del president Irla, per\xc3\xb2 el 1953 torn\xc3\xa0 a Barcelona, on va morir._NEWLINE_Fou pare del pol\xc3\xadtic V\xc3\xadctor Torres i Perenya i del poeta M\xc3\xa0rius Torres i Perenya.'