b'\n_START_ARTICLE_\nHist\xc3\xb2ria de Cuba\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de Cuba \xc3\xa9s anterior al desembarcament de Crist\xc3\xb2for Colom a l\'illa durant el seu primer viatge del descobriment, el 28 d\'octubre del 1492. L\'evid\xc3\xa8ncia arqueol\xc3\xb2gica suggereix que, abans de l\'arribada de Colom, els ind\xc3\xadgenes guanajatabey, que havien habitat l\'illa durant segles, van ser expulsats cap a l\'oest de Cuba per l\'arribada de dues onades successives d\'immigrants, els ta\xc3\xadnos i siboneyes. Aquests pobles, de vegades referits com les nacions neo-ta\xc3\xadnos, havien emigrat cap al nord al llarg de la cadena d\'illes del Carib._NEWLINE_Els ta\xc3\xadnos i siboneyes eren part d\'un grup cultural comunament anomenat Arawak, que es va estendre molt a Am\xc3\xa8rica del Sud. Al principi, els nouvinguts van habitar la zona oriental de Baracoa, abans d\'expandir-se per tota l\'illa. El viatge del clergue i escriptor dominic\xc3\xa0 Bartolom\xc3\xa9 de las Casas estima que la poblaci\xc3\xb3 neo-taino de Cuba havia arribat als 350.000 a finals del segle XV. Els ta\xc3\xadnos conreaven l\'arrel de iuca, collida i enfornada per produir pa de iuca. Tamb\xc3\xa9 va cr\xc3\xa9ixer el cot\xc3\xb3 i el tabac, i s\'alimentaven fonamentalment de blat de moro i moniato. Segons B. de las Casas, tenien "tot el que necessitaven per viure, tenien molts cultius, ben organitzats"._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'arribada de Colom, Cuba es va convertir en una col\xc3\xb2nia espanyola, governada per un governador espanyol a l\'Havana. El 1762, l\'Havana va ser ocupada breument pel Regne de la Gran Bretanya, abans de ser retornat a Espanya a canvi de Florida. Una s\xc3\xa8rie de rebel\xc2\xb7lions durant el segle XIX no va posar fi a la dominaci\xc3\xb3 espanyola. No obstant aix\xc3\xb2, l\'augment de les tensions entre Espanya i els Estats Units, que va culminar en la Guerra Hispano-estatunidenca, finalment va conduir a la retirada espanyola el 1898, i el 1902 Cuba va obtenir la seva independ\xc3\xa8ncia formal._NEWLINE_En els anys que van seguir a la seva independ\xc3\xa8ncia, Cuba va veure un important desenvolupament econ\xc3\xb2mic, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 la corrupci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica i una successi\xc3\xb3 de l\xc3\xadders desp\xc3\xb2tics, que va culminar amb l\'enderrocament del dictador Fulgencio Batista pel comunista revolucionari Fidel Castro durant la Revoluci\xc3\xb3 Cubana 1953-9. Cuba ha estat governat pel Partit Comunista de Cuba de Castro, encara que el mateix Castro formalment va renunciar com a l\xc3\xadder el 2008, per a ser reempla\xc3\xa7at pel seu germ\xc3\xa0 Ra\xc3\xbal Castro.\n_START_SECTION_\nDescobriment\n_START_PARAGRAPH_\nCuba fou la primera de les Grans Antilles descobertes per Crist\xc3\xb2for Colom, apropant-se a la costa nord, al capvespre del 27 d\'octubre de 1492. Des de la bocana del riu M\xc3\xa1ximo segu\xc3\xad el litoral vers Occident, el 31 penetr\xc3\xa0 en el riu Caonao Grande, examin\xc3\xa0 el grup de cales i illots, que anomen\xc3\xa0 Jardines del Rey, i ancor\xc3\xa0 alguns dies en les badies de Santa Catalina i del Pr\xc3\xadncipe, que conserven la seva primitiva denominaci\xc3\xb3. Enviats dos emissaris a l\'interior, parlaren amb el cacic Camag\xc3\xbcey, confirmant-se en l\'opini\xc3\xb3 de pobresa dels seus habitants, doncs solament portaren algunes mostres de cot\xc3\xb3 i resina a canvi dels cascavells i bagatel\xc2\xb7les que els hi donaren. Per indicaci\xc3\xb3 dels naturals, foren a la recerca de l\'illa de Boh\xc3\xado, avui (Hait\xc3\xad), on deien que hi abundava l\'or i altres riqueses.\n_START_SECTION_\nSegon viatge\n_START_PARAGRAPH_\nEn el segon viatge el gran descobridor reconegu\xc3\xa9 la costa meridional de Cuba des de la punta de Mais\xc3\xad, es va aturar als ports que avui s\'anomenen Guant\xc3\xa1namo, Santiago de Cuba i Jagua, i en aquest \xc3\xbaltim punt i en pres\xc3\xa8ncia d\'un gran nombre d\'ind\xc3\xadgenes organitz\xc3\xa0 la primera missa que se celebr\xc3\xa0 a Cuba, i reb\xc3\xa9 la felicitaci\xc3\xb3 d\'un sacerdot indi per haver adorat al Totpoder\xc3\xb3s. En aquelles aig\xc3\xbces reconegu\xc3\xa9 les badies voreres de la costa, i les anomen\xc3\xa0 els Jardins de la Reina. Despr\xc3\xa9s segu\xc3\xad penosament el seu viatge lluitant contra el temps dolent i la manca de queviures, entrant en la mar lliure per entre el laberint de cales i illes costaneres fins a ultrapassar la rada de Bataban\xc3\xb3. Si hagu\xc3\xa9s continuat vorejant la resta de la costa, en el pr\xc3\xb2xim cap de San Antonio, s\'hauria conven\xc3\xa7ut de qu\xc3\xa8 Cuba era una illa en comptes d\'una part del continent asi\xc3\xa0tic, com ho creia, i error amb el qual mor\xc3\xad.\n_START_SECTION_\n1508, l\'exploraci\xc3\xb3 definitiva\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s ja no fou visitada l\'illa, ni per Colom ni pels espanyols, nom\xc3\xa9s uns n\xc3\xa0ufrags que la tempesta llen\xc3\xa7\xc3\xa0 al seu litoral, venint de Dari\xc3\xa9n. Foren emparats pels indis de Macaca, poble proper al cap Cruz, i els hi prestaren pirag\xc3\xbces per a traslladar-se a Santo Domingo. En 1508 Sebasti\xc3\xa1n de Ocampo sort\xc3\xad d\'aquesta ciutat per a renovar l\'exploraci\xc3\xb3 de Cuba. Recorregu\xc3\xa9 la costa Nord fins al port de l\'Havana, restant encantat de la bellesa del lloc i al mateix temps pogu\xc3\xa9 carenar les seves dues embarcacions, valent-se d\'un betum o petroli natural, que trob\xc3\xa0 tocant a un rierol del fons d\'una badia. Despr\xc3\xa9s d\'aquesta parada, trenc\xc3\xa0 el cap de San Antonio, deixant aclarit el fet de ser una illa aquesta nova terra. Tres anys despr\xc3\xa9s i a c\xc3\xb2pia d\'ordres repetides de la corona espanyola s\'inicia la colonitzaci\xc3\xb3 de Cuba, prenent-la a c\xc3\xa0rrec seu el capit\xc3\xa0 Diego Vel\xc3\xa1zquez, un dels companys de Colom i dels m\xc3\xa9s acreditats i rics colons de l\'Espa\xc3\xb1ola o Santo domingo, on havia fundat cinc viles. L\'acompanyaren en les seves tres caravel\xc2\xb7les 300 espanyols, alguns dels quals noms ha perpetuat la hist\xc3\xb2ria, figurant en primera l\xc3\xadnia els de Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s, Alvarado, Portocarrero, Cristob\xc3\xa1l de Olid, Vel\xc3\xa1zquez de Le\xc3\xb3n, Juan de Grijalba, Bartolom\xc3\xa9 de las Casas i molts d\'altres._NEWLINE_Una vegada trencada la punta Mais\xc3\xad, feren parada en el primer port de bona aparen\xc3\xa7a que trobaren en la costa septentrional, perqu\xc3\xa8 els convenia restar propers a l\'Espa\xc3\xb1ola per proveir als primers pobladors. All\xc3\xad es fund\xc3\xa0 a finals de l\'any 1511 la primera poblaci\xc3\xb3 de Cuba, servant el nom ind\xc3\xadgena de Baracoa, amb l\'additament, Nuestra Se\xc3\xb1ora de la Asunci\xc3\xb3n.\n_START_SECTION_\nFama i progr\xc3\xa9s de la col\xc3\xb2nia\n_START_PARAGRAPH_\nLa fama i el progr\xc3\xa9s d\'aquesta primera col\xc3\xb2nia va atraure molts altres espanyols, entre ells en P\xc3\xa1nfilo de Narv\xc3\xa1ez, Juan Ponce de Le\xc3\xb3n i Francisco Fern\xc3\xa1ndez de Cordoba. El primer vingu\xc3\xa9 de Jamaica, el segon vingu\xc3\xa9 a preparar la que seria la seva desgraciada expedici\xc3\xb3 a la Florida i el tercer era un fugitiu de Costa ferma amb 100 individus, disgustat de la tirania de Pedrarias. Un cacic pr\xc3\xb2fug de l\'Espa\xc3\xb1ola, anomenat Hatney, vingu\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 a aquesta illa esvalotant els \xc3\xa0nims dels indis, per\xc3\xb2 aquests foren ven\xc3\xa7uts i el cacic ajusticiat. _NEWLINE_El 1512 Vel\xc3\xa1zquez organitz\xc3\xa0 una expedici\xc3\xb3 de l\'illa composta per 100 espanyols, menats per Narv\xc3\xa1ez i acompanyat del pare Bartolom\xc3\xa9 de las Casas. Aquesta excursi\xc3\xb3 dur\xc3\xa0 prop d\'un any i pogueren alliberar dues captives castellanes que havien naufragat en el lloc que s\'anomen\xc3\xa0 Matanzas, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aquesta cat\xc3\xa0strofe. L\'historiador que d\xc3\xb3na m\xc3\xa9s detalls vers els ind\xc3\xadgenes de l\'illa, \xc3\xa9s Gonz\xc3\xa1lo de Oviedo. La seva constituci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica era semblant en tot als de les altres illes i encara del continent, de les quals indubtablement procedien; eren id\xc3\xb2latres, viciosos i indolents, m\xc3\xa9s tard es mostraren cruels, quan es veieren perseguits. L\'illa estava dividida en comarques, on residien les diferents tribus. El ge\xc3\xb2graf Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada de la Torre cita les seg\xc3\xbcents: Bagua, Baiquitiri, Bani, Barajagua, Bayamo, Boyuca, Camag\xc3\xbcey, Cayaguaya, Cubanac\xc3\xa1n, Cueiba, Guanacabibes, Guaniguanico, Habana, Hanabana, Jagua, Macaca, Mais\xc3\xad, Mang\xc3\xb3n, Maniab\xc3\xb3n, Mari\xc3\xa9n, Mayve, Ornafay, Quamuhaya, Quaimaros, Quaynaya i Sabaneque._NEWLINE_Mentrestant s\'anaven fundant noves col\xc3\xb2nies i viles: Trinidad, per Sebastian de Ocampo; Sancti Sp\xc3\xadritus i Port-au-Prince, per Vasco de Figueroa; Bayamo i Santiago de Cuba, l\'Havana es fund\xc3\xa0 el 1515, no en el seu lloc actual, sin\xc3\xb3 a tres lleg\xc3\xbces de la platja de Bataban\xc3\xb3, per\xc3\xb2 els insectes i formigues obligaren a traslladar-se al seu empla\xc3\xa7ament definitiu, engrandint-se r\xc3\xa0pidament, pels seus singulars avantatges orogr\xc3\xa0fics. _NEWLINE_Durant el govern de Vel\xc3\xa1zquez sortiren diverses expedicions de conquesta al Yucat\xc3\xa1n i M\xc3\xa8xic, entre elles la d\'Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s, que empr\xc3\xa0 tot el seu cabal i cr\xc3\xa8dit a armar una llu\xc3\xafda expedici\xc3\xb3 que sort\xc3\xad el 18 de novembre de 1518 abans que Vel\xc3\xa1zquez, penedit de la seva elecci\xc3\xb3 del cap, pogu\xc3\xa9s impedir-ho.\n_START_SECTION_\nMort de Vel\xc3\xa1zquez\n_START_PARAGRAPH_\nAl cap de poc de rebre Vel\xc3\xa1zquez el nomenament d\'Adelantado de totes les terres que descobr\xc3\xads i fes descobrir i empr\xc3\xa0 recursos en armar una altra expedici\xc3\xb3 capa\xc3\xa7 de reduir en Cort\xc3\xa9s, composta de 18 vaixells amb 1.000 combatents, menats per P\xc3\xa1nfilo de Narv\xc3\xa1ez, que sort\xc3\xad de Santiago, el Mar\xc3\xa7 de 1520. Sabut \xc3\xa9s que en desembarcar a Veracruz fou sorpr\xc3\xa8s una nit dormint per Cort\xc3\xa9s i que aquest refor\xc3\xa7 de Vel\xc3\xa1zquez nom\xc3\xa9s serv\xc3\xad per ajudar-lo a la conquesta de M\xc3\xa8xic. Per arribar a organitzar-la havia restat Cuba sense armes, sense diners i a penes sense gent que tingues cura de l\'agricultura. Mor\xc3\xad Vel\xc3\xa1zquez el 1524 i s\'encarreg\xc3\xa0 interinament del govern de l\'illa l\'alcalde de Santiago, Manuel de Rojas._NEWLINE_Aquest s\'acredit\xc3\xa0 com un bon governant. La dist\xc3\xa0ncia de les col\xc3\xb2nies obliga al govern d\'Espanya a enviar jutges especials per les actes i conducta dels Adelantats i governadors, motiu pel qual es vingueren dient, judicis de resid\xc3\xa8ncia a aquesta classe de procediments. L\'o\xc3\xafdor Alfonso Zuazo ja havia vingut en vida de Vel\xc3\xa1zquez, i quan succe\xc3\xad la seva mort arrib\xc3\xa0 el llicenciat Juan Vadillo, que impos\xc3\xa0 multes i condemnes als hereus d\'aquell. El govern de Rojas s\'empr\xc3\xa0 en aquietar disc\xc3\xb2rdies en les viles i perseguir els indis que s\'al\xc3\xa7aven fugint a les muntanyes. Sort\xc3\xad indemne en els molts judicis de resid\xc3\xa8ncia en qu\xc3\xa8 va restar interessat, fins que deix\xc3\xa0 el manament. Les comunicacions que dirig\xc3\xad al rei vers l\'estat de l\'illa, les causes de la despoblaci\xc3\xb3 i els mitjans per posar-hi remei s\xc3\xb3n documents importants per la hist\xc3\xb2ria i que realcen la seva figura. _NEWLINE_Gonzalo de Guzman, que el succe\xc3\xad dues vegades, la primera el 1525 i la segona el 1537, no mostr\xc3\xa0 el mateix tacte, sovintejaren les disc\xc3\xb2rdies entre els ve\xc3\xafns, al\xc3\xa7ant-se cont\xc3\xadnuament els indis i despoblant-se el pa\xc3\xads, perqu\xc3\xa8 molts espanyols es traslladaren a M\xc3\xa8xic i al Per\xc3\xba, que oferien m\xc3\xa9s riqueses per a explotar. Entre ells el mateix Rojas emigr\xc3\xa0, malgrat ser un dels m\xc3\xa9s acabalats colons de l\'illa.\n_START_SECTION_\nAtacs estrangers\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1537 dos bucs francesos es presentaren a l\'Havana i prengueren tres vaixells carregats de g\xc3\xa8neres. Un altre corsari franc\xc3\xa8s es present\xc3\xa0 a Santiago i s\'apoder\xc3\xa0 d\'un bergant\xc3\xad que sortia vers l\'Espa\xc3\xb1ola, per\xc3\xb2 fou ven\xc3\xa7ut per Diego P\xc3\xa9rez, amo d\'una caravel\xc2\xb7la del port, despr\xc3\xa9s de tres dies de combat. Per aquests esdeveniments es pot entendre que els ports es trobaven completament desprevinguts contra qualsevol atac. Una nova expedici\xc3\xb3 a la Florida, organitzada a Espanya, arrib\xc3\xa0 a Santiago el 7 de juny de 1538, entregant-li Guzm\xc3\xa1n el comandament de Cuba mentre es feien els preparatius de conquesta. El seu cap era Hernando de Soto, que mor\xc3\xad a les vores del Mississip\xc3\xad, i el rei nomen\xc3\xa0 per succeir-lo al jove llicenciat Juanes D\xc3\xa1vila, el 1544. _NEWLINE_Des de les temptatives dels corsaris s\'havia previst que els vaixells que anaven i venien d\'Am\xc3\xa8rica sortissin junts en certes \xc3\xa8poques. D\xc3\xa1vila port\xc3\xa0 les noves ordenances que suprimien les comandes d\'indis, que malgrat ser escasses, tractats amb benignitat es quedaren volunt\xc3\xa0riament en algunes d\'elles. Les comandes havien donat mal resultat: el seu fi era civilitzar als ind\xc3\xadgenes i convertir-los al catolicisme, per\xc3\xb2 la majoria de vegades foren v\xc3\xadctimes de l\'explotaci\xc3\xb3, carregant-los amb un treball excessiu. Els indis al\xc3\xa7ats en les muntanyes de l\'Oest de l\'illa, en saber la seva emancipaci\xc3\xb3, organitzaren un poble prop de l\'Havana, que despr\xc3\xa9s s\'anomen\xc3\xa0 Guanabacoa.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xa1vila residenciat\n_START_PARAGRAPH_\nAcusat d\'abusos i injust\xc3\xadcies D\xc3\xa1vila, fou residenciat per l\'Audi\xc3\xa8ncia de Santo Domingo, el 1546, succeint-lo Antonio de Chaves, el qual nomenament confirm\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s el rei. Chaves remet\xc3\xa9 pres en D\xc3\xa1vila a disposici\xc3\xb3 de l\'Audi\xc3\xa8ncia i procur\xc3\xa0 que es compl\xc3\xads la llei d\'Indies. La seva integritat l\'enemist\xc3\xa0 les voluntats, pel que el substitu\xc3\xad el 1550, Gonzalo P\xc3\xa9rez de Angulo. La seva \xc3\xa8poca s\'inici\xc3\xa0 amb l\'explotaci\xc3\xb3 de les mines de coure de la Sierra Maestra i foment de la instrucci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica. Descuid\xc3\xa0 la defensa de les costes, deixant als francesos saquejant Santiago de Cuba i l\'Havana. Aquests esdeveniments li comportaren la deposici\xc3\xb3, succeint-lo Diego de Mazariegos, el 21 de mar\xc3\xa7 de 1556. Aquest trob\xc3\xa0 l\'illa perduda, amb escassos pobladors i sense ind\xc3\xadgenes per treballar als camps.\n_START_SECTION_\nMazariegos un bon gestor\n_START_PARAGRAPH_\nL\'administraci\xc3\xb3 de Mazariegos fou favorable a l\'illa amb molts anys de pau, creant una armada a les ordres de Pedro Men\xc3\xa9ndez Barca per a guardar la carrera de les Indies, perseguint als corsaris i pirates. L\'Havana fou declarada capital de l\'illa. Les expedicions franceses a la Louisiana i Les Florides, dirigides per protestants, no respectaren els drets dels espanyols, emprenguen llurs pirateries contra els vaixells a\xc3\xafllats, i a m\xc3\xa9s de robar-los, llen\xc3\xa7aven a la mar les tripulacions._NEWLINE_L\'historiador Jacobo de la Pezuela, conta un episodi d\'aquesta lluita de la qual en fou l\'heroi el mateix Mazariegos. Quan retornava a Espanya, despr\xc3\xa9s de deixar el comandament a Francisco Garc\xc3\xada Osorio (1565), fou apressat junt amb els seus fills. L\'esperan\xc3\xa7a del rescat li salv\xc3\xa0 la vida permetent-li el corsari escriure a Cuba, per\xc3\xb2 en lloc de diners, deman\xc3\xa0 forces per alliberar-lo. Aquestes arribaren tan a temps, en dues embarcacions, que apressaren al corsari i els redimiren.\n_START_SECTION_\nNeteja de pirates i corsaris\n_START_PARAGRAPH_\nFelip II envi\xc3\xa0 una altra expedici\xc3\xb3 a la Florida a les ordres de Pedro Men\xc3\xa9ndez de Avil\xc3\xa9s, que fund\xc3\xa0 la ciutat de San Agust\xc3\xadn i s\'apoder\xc3\xa0 dels establiments protestants. Osorio, en lloc d\'ajudar a aquest conquistador, li pos\xc3\xa0 tota mena de dificultats negant-se a donar-li queviures i gent. Retorn\xc3\xa0 el conquistador a la Pen\xc3\xadnsula i feu cam\xc3\xad cap a l\'Havana amb amples facultats, residenci\xc3\xa0 al governador (1568) i es dedica a fortificar les col\xc3\xb2nies nord-americanes de San Agust\xc3\xadn, Tequesta i San Mateo. Aquest fam\xc3\xb3s mariner, en els set anys que reg\xc3\xad l\'illa, netej\xc3\xa0 les aig\xc3\xbces de pirates i corsaris, estudi\xc3\xa0 cient\xc3\xadficament les costes i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a construir el castell de la Fuerza en la capital. Men\xc3\xa9ndez mor\xc3\xad a Santander per a dol d\'Espanya, mentre s\'afanyava a organitzar l\'armada invencible, per enc\xc3\xa0rrec del rei._NEWLINE_Des d\'aquesta \xc3\xa8poca, lliure de perills de pirates, la hist\xc3\xb2ria es presenta escassa d\'incidents. Les cont\xc3\xadnues disc\xc3\xb2rdies entre municipis i governadors obligaren a la Reial Audi\xc3\xa8ncia de Santo Domingo a promulgar les Ordenances municipals, que regiren a Cuba des de 1575 fins a principis del segle XIX. En Gabriel Montalvo, que havia substitu\xc3\xaft a Men\xc3\xa9ndez, va cometre abusos d\'autoritat que ocasionaren el seu relleu, reempla\xc3\xa7ant-lo el capit\xc3\xa0 Francisco de Carre\xc3\xb1o, sevill\xc3\xa0 molt actiu i honrat. Envi\xc3\xa0 a Cadis fustes precioses per la f\xc3\xa0brica de El Escorial, assort\xc3\xad de carns i vitualles a les flotes que anaven i venien de Veracruz a Espanya i va soc\xc3\xb3rrer els establiments de la Florida, atengu\xc3\xa9 als pagaments de la tropa i cobr\xc3\xad la despesa p\xc3\xbablica. tot i que la recaptaci\xc3\xb3 del pa\xc3\xads era molt escassa. Acab\xc3\xa0 el castell de l\'Havana amb els planells que havia deixat Men\xc3\xa9ndez. La ramaderia prengu\xc3\xa9 molt d\'increment en la seva \xc3\xa8poca, deixant grans guanys al pa\xc3\xads. El seu afany a impedir els maneigs immorals li costaren la vida, perqu\xc3\xa8 fou enverinat el dia del seu sant (1579) per un mestre d\'obres obligat a restituir 1.000 ducats usurpats a hisenda.\n_START_SECTION_\nSuccessi\xc3\xb3 de Carre\xc3\xb1o\n_START_PARAGRAPH_\nLi succe\xc3\xad el noble madrileny Francisco de Luj\xc3\xa1n el 1580, que defens\xc3\xa0 l\'Havana contra les considerables forces de Drake, que es preparava a saquejar-la al davant d\'una esquadra de 20 vaixells i 3.000 homes de desembarcament. Organitz\xc3\xa0 les mil\xc3\xadcies amb voluntaris de l\'Havana i fins i tot amb indis i mulats residents a Guanabacoa. En veure els anglesos, que el governador restava ben previngut, desistiren en l\'intent, sortint-ne aquesta ciutat millor lliurada que Sant Domingo, que pag\xc3\xa0 rescat a Drake, i Cartagena d\'Indies, que fou saquejada. El substitu\xc3\xad Juan de Tejada, rellevat despr\xc3\xa9s per Juan Maldonado el 1594. Aquest governador proteg\xc3\xad el cultiu de la canya de sucre. De llavors daten els primers enginys a l\'illa per elaborar el suc de la canya. _NEWLINE_L\'11 de mar\xc3\xa7 de 1596 l\'esquadra de Drake, que havia mort en l\'istme de Panam\xc3\xa0, comandada pel seu segon, fou derrotada pels espanyols entre Cuba i l\'illa de Los Pinos. Els corsaris estrangers des d\'aquesta \xc3\xa8poca foren prenent increment, dedicant-se al contraban o a la pirateria, segons les circumst\xc3\xa0ncies. Per a la defensa es fongueren canons a l\'Havana amb el coure extret de les mines de Santiago de Cuba.\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 de Cuba (1607-1762)\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1607 es divid\xc3\xad Cuba en dues jurisdiccions civils depenent militarment de la capitania general de l\'Havana. La l\xc3\xadnia divis\xc3\xb2ria estava a l\'altura de Port-au-Prince._NEWLINE_Des del principi de la conquesta havia estat Santiago la seu d\'un bisbe i la seva catedral \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s antiga de Cuba. El primer capit\xc3\xa0 general fou Gaspar Ruiz de Pereda, el qual es dedic\xc3\xa0 a perseguir als corsaris. L\'illa contava llavors amb uns 20.000 habitants de totes classes, dels quals 10.000 a la capital, 3.000 a Bayamo i un miler en cadascuna de les ciutats de Santiago, Port-au-Prince i Sanctu Sp\xc3\xadritus. _NEWLINE_El 1616 rellev\xc3\xa0 en Pereda el governador de Caracas, Sancho de Alquizar, comandament que s\'assenyal\xc3\xa0 amb l\'augment del contraban i la cat\xc3\xa0strofe de Bayamo. Aquest poble, situat a la bocana del Cauto, el riu m\xc3\xa9s gran de l\'illa, sofr\xc3\xad una terrible inundaci\xc3\xb3 submergint-se 30 vaixells, i des de llavors rest\xc3\xa0 obstru\xc3\xafda la llera del riu. Alquizar introdu\xc3\xad gent de ra\xc3\xa7a negra en les hortes de Vuelta Abajo. Mor\xc3\xad el 1619, succeint-lo Francisco de Venegas, que forma un judici de resid\xc3\xa8ncia contra el difunt, perseguint als seus afavorits per causa del contraban que feien. Organitz\xc3\xa0 una petita flota que va fer fugir les hosts angleses i holandeses de les aig\xc3\xbces de l\'illa. El 1622 la flota de galions que sortia de Veracruz naufrag\xc3\xa0 a causa d\'un temporal, perdent alguns vaixells i 1.000 homes. A la mort de Venegas, ocorreguda el 1624, segueix un per\xc3\xadode de rivalitats i desavinences entre el govern civil i militar de l\'illa. _NEWLINE_El 1726 el capit\xc3\xa0 general Lorenzo de Cabrera, veter\xc3\xa0 de Lepant i Flandes, amb el seu en\xc3\xa8rgic car\xc3\xa0cter es f\xc3\xa9u obeir per tothom. Refor\xc3\xa7\xc3\xa0 el castell de l\'Havana, agregant-li quatre companyies de milicians. Els holandesos manats per Pitt Hein amb llur esquadra i 3.000 homes de desembarcament, es dedicaren a esperar les flotes que retornaven de les col\xc3\xb2nies espanyoles, assolint apressar les de Veracruz i Hondures despr\xc3\xa9s de renyida lluita. l\'any seg\xc3\xbcent tornaren comandats per Cornelio Jolls amb el mateix objectiu, per\xc3\xb2 els vaixells espanyols, avisats a temps, no sortiren dels seus ports. Llavors intentaren atacar l\'Havana sense \xc3\xa8xit._NEWLINE_Acusat Cabrera pels seus enemics d\'abusos, especialment d\'haver manat pel seu conte carregaments de tabac a Can\xc3\xa0ries i portat ind\xc3\xadgenes negres al retorn, el rei el f\xc3\xa9u residenciar, i fou rem\xc3\xa8s pres a Cadis el 1630, succeint-lo l\'almirall Juan Bitrian de Viamonte, que acab\xc3\xa0 d\'organitzar les mil\xc3\xadcies i persegu\xc3\xad als partidaris del seu antecessor amb tan poc de tacte que fou pres a la vegada i encausat. Una altra volta intentaren els holandesos d\'atacar l\'Havana, per\xc3\xb2 hagueren de desistir del seu intent. Tamb\xc3\xa9 s\'al\xc3\xa7\xc3\xa0 un castell a l\'entrada del port de Santiago per assegurar aquesta ciutat. El 1634 fou nomenat capit\xc3\xa0 general el mestre de camp Francisco de Ria\xc3\xb1o y Gamboa amb enc\xc3\xa0rrec de perseguir el contraban, que trob\xc3\xa0 tan arrelat que tingu\xc3\xa9 de limitar-se a prendre contes endarrerits i als empleats d\'Hisenda, variant el personal. L\'holand\xc3\xa8s Cornelius Jolls, Peu de Pal, aliat amb els filibusters, atac\xc3\xa0 la flota que sortia de Cartagena envers l\'Havana el 31 d\'agost de 1638, i malgrat tenir forces superiors, tingu\xc3\xa9 1.000 baixes i rest\xc3\xa0 molt mal ferit._NEWLINE__NEWLINE_Succe\xc3\xad a Ria\xc3\xb1o Alvaro de Luna, que fortific\xc3\xa0 les platges de Charrea i Coj\xc3\xadmar. _NEWLINE_ El 1640, Cornelio Jolls, al capdavant d\'una esquadra molt superior a les anteriors, romangu\xc3\xa9 una setmana amena\xc3\xa7ant la capital. Es preg\xc3\xa0 en els temples i prepararen la gent per al combat. Un oport\xc3\xba temporal (11 de setembre) dispers\xc3\xa0 les naus enemigues i n\'estavell\xc3\xa0 algunes a la costa, recollint els cubans 261 presoners, 67 canons i molta munici\xc3\xb3. Aquests presoners foren intercanviats nou dies despr\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nUna epid\xc3\xa8mia arrasa\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1647 succe\xc3\xad en el comandament Diego de Villalba y Toledo, temps en el qual una epid\xc3\xa8mia arrabass\xc3\xa0 la tercera part dels ve\xc3\xafns, restant el mateix Villalva proper a ser v\xc3\xadctima d\'ella. Una expedici\xc3\xb3 de filibusters francesos saquej\xc3\xa0 San Juan de los Remedios (1652). Residenciat per abusos, el succe\xc3\xad Francisco Xelder (1653), m\xc3\xa9s bon militar que pol\xc3\xadtic, mort el 1664 que no es lliura la seva mem\xc3\xb2ria de ser residenciat, els quals c\xc3\xa0rrecs principals foren contraban i abusos. Despr\xc3\xa9s d\'un govern inter\xc3\xad turbulent exerc\xc3\xad el comandament Juan Monta\xc3\xb1o Bl\xc3\xa1quez, quan un cos 10.000 anglesos, en ple per\xc3\xadode de pau, es llen\xc3\xa7\xc3\xa0 sobre els indefensos colons de Jamaica, ocupant l\'illa. Monta\xc3\xb1o organitzava una expedici\xc3\xb3 contra ells, per\xc3\xb2 el sorprengu\xc3\xa9 la mort el 1656, i el governador de Santiago respongu\xc3\xa9 a la Cort de l\'\xc3\xa8xit de l\'empresa si se li enviava tan sols 2.000 homes. Aquestes explicacions, doncs, no tingueren \xc3\xa8xit per l\'escassetat de gent, i el governador de Santiago, Pedro Bayona, no tingu\xc3\xa9 temps m\xc3\xa9s que d\'organitzar la defensa de les costes, i despr\xc3\xa9s fou promogut al govern de Paraguai. _NEWLINE_El 1656 comen\xc3\xa7a a governar Juan de Salamanca, que aprov\xc3\xa0 totes les prevencions que s\'havien pres. Es preocupa de reprimir la llic\xc3\xa8ncia de costums i desordres dels cubans, i es diu que per intentar aturar els esc\xc3\xa0ndols p\xc3\xbablics mor\xc3\xad emmetzinat el bisbe Juan Montiel. El seu successor en la mitra, Pedro Reina, no va viure prou temps per veure realitzar les seves idees moralitzadores. Salamanca propag\xc3\xa0 el cultiu del tabac i refus\xc3\xa0 als anglesos, que havien assaltat per sorpresa Santiago de Cuba. Cridat a Espanya per a la guerra de Portugal. Fou substitu\xc3\xaft per Rodrigo de Flores 1663), promogut el govern de Yucat\xc3\xa0n (1664) i reempla\xc3\xa7at per Francisco D\xc3\xa1vila Ovej\xc3\xb3n, un dels governadors m\xc3\xa9s actius que mai ha tingut Cuba. Envolt\xc3\xa0 l\'Havana de reductes de terra i fossats amb tant d\'encert que els enginyers que vingueren despr\xc3\xa9s a fortificar-la amb muralles hi feren molt poques modificacions als seus trets. Tamb\xc3\xa9 s\'ampli\xc3\xa0 la defensa de Santiago. _NEWLINE_Per contrarestar als pirates que omplien les costes, exped\xc3\xad el governador 15 patents de cors. En aquell temps el pirata Morgan en l\'illa saquejant Port-au-Prince. Ascendit al govern de Vene\xc3\xa7uela, fou rellevat D\xc3\xa1vila per Francisco Rodriguez de Ledesma (1670), que complet\xc3\xa0 les fortificacions amb fons que reb\xc3\xa9 de M\xc3\xa8xic i altres impostos discorreguts pel seu antecessor. Dues expedicions filibusteres sortiren frustrades per aquest temps, una guiada per Franquesnay amb 800 homes a la platja de la Justicia, que una falsa alarma pos\xc3\xa0 en fuga, i una altra del cavaller Grammont, amb 600 homes, que desembarc\xc3\xa0 al Nord de Port-au-Prince castigat durament pels ve\xc3\xafns de Guanaja. Succe\xc3\xad a Ledesma, Jos\xc3\xa9 Fern\xc3\xa1ndez de C\xc3\xb3rdoba (1680), que grav\xc3\xa0 la introducci\xc3\xb3 de vins i aiguardent per recollir fons amb dest\xc3\xad a les fortificacions. Cada nou impost era un est\xc3\xadmul de contraban que es practicava en gran escala. L\'afici\xc3\xb3 al luxe es va estendre per tots els pobles amb la facilitat d\'adquirir g\xc3\xa8neres, ja que el comer\xc3\xa7 el feien els bucs holandesos dels ports de les Antilles. _NEWLINE_Al capit\xc3\xa0 general li fou impossible d\'impedir el tr\xc3\xa0fic, malgrat sorprendre moltes mercaderies. Netej\xc3\xa0 les costes de corsaris i envi\xc3\xa0 200 homes a l\'illa de Siguatey per castigar aquest niu de pirates. Despr\xc3\xa9s d\'arrasar-la sorprengu\xc3\xa9 en el mar alguns contrabans de negres. Mor\xc3\xad el 1685; el rellev\xc3\xa0 el cap del Morro, Andr\xc3\xa9s Minive, i el 1687 s\'encarreg\xc3\xa0 del comandament el general Diego de Viana Hinojosa, amb el que va venir d\'Espanya el fam\xc3\xb3s bisbe Diego Evelino de Compostela. Aquest prelat foment\xc3\xa0 el culte i fund\xc3\xa0 20 noves parr\xc3\xb2quies, aixec\xc3\xa0 esgl\xc3\xa9sies fins als despoblats de Guane i Pinar del Rio, on alguns negres es dedicaven al cultiu del tabac. Fund\xc3\xa0 els col\xc2\xb7legis de San Ambrosio i de San Francisco de Sales, i va atendre la benefic\xc3\xa8ncia p\xc3\xbablica. Tamb\xc3\xa9 envi\xc3\xa0 missioners a la Florida, que depenia de la seva di\xc3\xb2cesi.\n_START_SECTION_\nViana tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s acusat\n_START_PARAGRAPH_\nEl general Viana fou acusat pels seus enemics de contraban i altres abusos, pel que fou deposat el 1689, malgrat que despr\xc3\xa9s se\'l va absoldre. Succeint-lo Severino de Manzaneda, que fund\xc3\xa0 la ciutat de Matanzas (1693) i Santa Clara. Arribaren en aquesta \xc3\xa8poca 400 presoners francesos, procedents de Santo Domingo, que foren destinats a treballar en les fortificacions. _NEWLINE_Viana havia portat amb ell a un jove i presumptu\xc3\xb3s auditor, Francisco Roa que s\'abrog\xc3\xa0 m\xc3\xa9s facultats de les que la seva compet\xc3\xa8ncia li permetia; casat amb una de les principals hereves de l\'Havana, fou un d\'aquells principals acusadors del seu superior. Durant el comandament de Manzaneda fou enviat a Santiago per a destituir el seu governador Villalobos, i ho va fer amb tant poc de tacte, que fou pres a la vegada per ell i rem\xc3\xa8s a Espanya, on mor\xc3\xad a la pres\xc3\xb3. Manzaneda reclam\xc3\xa0 a l\'Audi\xc3\xa8ncia de Santo domingo, que envi\xc3\xa0 un nou governador a Santiago, prenent a Villalobos._NEWLINE_El 1696 arrib\xc3\xa0 el nou capit\xc3\xa0 general, Diego de C\xc3\xb2rdova, marqu\xc3\xa8s del Vado, que augment\xc3\xa0 les mil\xc3\xadcies de la capital, exped\xc3\xad patents de cors als mariners aptes, entre d\'altres el c\xc3\xa8lebre Juan V\xc3\xa1zquez, que es distingiren per la seva auda\xc3\xa7 lluita contra els filibusters. Llu\xc3\xads XIV llavors envi\xc3\xa0 a les Antilles dues esquadres (1696). La que dirigira l\'almirall Pointis, refor\xc3\xa7at a Santo Domingo amb 130 filibusters, s\'apoder\xc3\xa0 de Cartagena, cometent tota classe d\'excessos. Lord Neville, cap de l\'esquadra anglesa, es dedic\xc3\xa0 a perseguir-los, especialment als pirates, que foren quasi exterminats. Pointis va poder salvar-se a Fran\xc3\xa7a amb les despulles arrancades a la infeli\xc3\xa7 ciutat. Els corsaris de l\'Havana i Santiago venjaren el saqueig de Cartagena atacant les col\xc3\xb2nies franceses de les Antilles; aquests i altres esdeveniments influ\xc3\xafren en l\'\xc3\xa0nim del rei de Fran\xc3\xa7a per a concertar el Tractat de Rijswijk (20 de setembre de 1696) que pos\xc3\xa0 fi a les seves empreses. L\'almirall Neville s\'havia presentat a l\'Havana poc temps abans; sabedor del fet que estava refugiada la flota i galions de Chagres i Veracruz (amb 30.000.000 de pesos), en el port, pretenent escortar-la fins a Cadis, al\xc2\xb7leg\xc3\xa0 la seva qualitat d\'aliat i certs tractes amb l\'ambaixador d\'Espanya a Londres, per\xc3\xb2 hagueren de refusar-se les seves ofertes, incompatibles amb les instruccions rebudes._NEWLINE_No tenint enemics per combatre, els corsaris espanyols es dedicaren al contraban. C\xc3\xb2rdova foment\xc3\xa0 el cultiu de la canya i el tabac, i la ramaderia. Va soc\xc3\xb3rrer les col\xc3\xb2nies de la Florida, molt de temps abandonades. Succeint-lo Pedro Benitez el 1702, i a aquest Luis Chac\xc3\xb3n, que va haver de refusar les pretensions de l\'esquadra anglesa (1703) perqu\xc3\xa8 reconegu\xc3\xa9s l\'arxiduc d\'\xc3\x80ustria en lloc de Felip V. _NEWLINE_Els espanyols, aliats als francesos, enviaren des de Santiago de Cuba una expedici\xc3\xb3 a les illes Lucayas, prenent tres vaixells als anglesos, 22 canons i 100 presoners. Per aquest fet Felip V don\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol de molt noble i molt lleial a aquella antiga ciutat. Chac\xc3\xb3n dispos\xc3\xa0 una altra empresa amb 300 granaders francesos i 290 voluntaris de l\'Havana contra les col\xc3\xb2nies angleses de la Carolina, qu\xc3\xa8, despr\xc3\xa9s d\'una breu campanya, retorn\xc3\xa0 atacada per forces superiors. Es present\xc3\xa0 el 19 de mar\xc3\xa7 de 1707 altra volta l\'esquadra anglesa de Walcker davant la capital, amb 22 navilis de guerra, renaixent les seves pretensions. El governador el reb\xc3\xa9 a canonades, i observant l\'enemic els seus preparatius de defensa gira cua el mateix dia._NEWLINE_El 1708 prengu\xc3\xa9 el comandament Laureano de Torres Ayala, marqu\xc3\xa8s de Casa Torres, t\xc3\xadtol que li fou conferit en premi dels seus grans enviaments de tabac a la Pen\xc3\xadnsula. El 19 de febrer de 1716, un temporal va desfer les flotes que anaven de M\xc3\xa8xic a Espanya, a l\'altura de la Florida, perdent-se molts vaixells, vides i riquesa. El marqu\xc3\xa8s intent\xc3\xa0 salvar alguns cascs negats en els coralls de Palmar de Aiz, restes les quals foren disputades pels rapinyaires del mar.\n_START_SECTION_\nMor el bisbe en olor de santedat\n_START_PARAGRAPH_\nMor\xc3\xad en opini\xc3\xb3 de sant el bisbe Compostela (1704, rel-elevat a la mitra per Jer\xc3\xb3nimo Vald\xc3\xa9s, que va seguir estenent el culte i la colonitzaci\xc3\xb3 amb molta voluntat. Fund\xc3\xa0 els pobles de Bejucal i Santiago de las Vegas, repartint solars a molts llauradors, erig\xc3\xad moltes noves parr\xc3\xb2quies, l\'hospital de San L\xc3\xa1zaro i la Casa de la Maternitat. Al seu nom s\'afegiren m\xc3\xa9s tard els principals centres d\'ensenyan\xc3\xa7a; el seminari de Sant Basili a Santiago i la universitat de l\'Havana._NEWLINE_Vicente Raxa substitu\xc3\xad a Casa Torres el 1716 amb el prop\xc3\xb2sit de parar el tabac. Aix\xc3\xb2 motiv\xc3\xa0 l\'al\xc3\xa7ament m\xc3\xa9s aviat pol\xc3\xadtic que popular, obligant al governador a fugir a Espanya. Vingu\xc3\xa9 de successor Gregorio Guazo Calder\xc3\xb3n concedint un indult als sediciosos i refor\xc3\xa7ant les guarnicions en previsi\xc3\xb3 de nous atacs. Aquest governador hagu\xc3\xa9 de lluitar contra els anglesos i francesos fins a les \xc3\xbaltimes col\xc3\xb2nies, assolint molts \xc3\xa8xits. Quan la nova pau amb Fran\xc3\xa7a de 27 de gener de 1720 fou promogut a mariscal de camp. Els anglesos fomentaren el contraban en totes les col\xc3\xb2nies espanyoles d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 que la pau d\'Utrecht els conced\xc3\xad diverses factories en terres espanyoles. El 1720 el governador torn\xc3\xa0 a armar corsaris espanyols que s\'apoderaren de m\xc3\xa9s de 20 bucs anglesos que feien aquest tr\xc3\xa0fic. Els veguers i traficants de tabac tornaren a esvalotar al poble fent-li reclamar que se li abonessin les collites al contat, aquesta sedici\xc3\xb3 esclat\xc3\xa0 amb m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a per motius semblants el 1723._NEWLINE_Succe\xc3\xad a En Guazo, en el comandament de l\'illa, Dionisio Mart\xc3\xadnez de la Vega 1724, que fund\xc3\xa0 les drassanes de l\'Havana, base del c\xc3\xa8lebre arsenal. Un nou trencament amb Anglaterra tingu\xc3\xa9 lloc el 1726 pel seu afany d\'introduir g\xc3\xa8neres en l\'Am\xc3\xa8rica, en temps que la doctrina prohibicionista s\'observava en totes les nacions. Avisos oportuns impediren que sortissin les flotes de Veracruz i Cartagena, que mai havien carregat tanta riquesa, i l\'almirall angl\xc3\xa8s Francis Hosier va patrullar la costa de Cartagena entre febrer i agost, sense poder evitar que el tresor arrib\xc3\xa9s a Cadis.\n_START_SECTION_\nMor el Bisbe de Cuba\n_START_PARAGRAPH_\nEl bisbe de Cuba, Vald\xc3\xa9s, despr\xc3\xa9s d\'haver fundat la universitat de l\'Havana (5 de gener de 1728, mori als vuitanta-nou anys, reempla\xc3\xa7ant-lo en la mitra el bisbe de Ceuta, Laso de la Vega. Per aquests temps hi hagu\xc3\xa9 grans desavinences entre els governs de l\'Havana i Santiago. Vega fou traslladat a la capitania general de Panam\xc3\xa0, el reempla\xc3\xa7\xc3\xa0 el 1734 Juan G\xc3\xbcemes Horcasitas, que es disting\xc3\xad pel seu encert i severitat. El 1741 l\'almirall Vernon, amb 5.000 homes de desembarcament, prengu\xc3\xa9 possessi\xc3\xb3 de Guant\xc3\xa1namo, llavors desert, com a base d\'operacions. El governador de Santiago amb llurs mil\xc3\xadcies i uns quants soldats que li havia enviat G\xc3\xbcemes, bloquej\xc3\xa0 a l\'enemic, intern\xc3\xa0 el bestiar i tall\xc3\xa0 els passos per on es podia avan\xc3\xa7ar a l\'interior. Les febres i els insectes li foren uns aliats efica\xc3\xa7os, perqu\xc3\xa8 Vernon s\'entorn\xc3\xa0 a Jamaica deixant 2.000 baixes a l\'illa._NEWLINE_Una expedici\xc3\xb3 de 1.000 espanyols i cubans feu aixecar el setge que els anglesos tenien posat a San Agustin de la Florida, i prengu\xc3\xa9 en les costes de Carolina molts negres i 100 presoners. Els corsaris espanyols apresaren 88 vaixells en diversos setges, quasi tots armats, de forma que entraren en l\'illa 600 esclaus, 2.000.000 de pesos en carregaments i 1.200 anglesos presoners.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xbcemes virrei de M\xc3\xa8xic\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xbcemes ascend\xc3\xad al virregnat de M\xc3\xa8xic el 1746, el rellev\xc3\xa0 Juan Antonio Tineo; malalt en arribar, aviat fou substitu\xc3\xaft per Francisco Cagigal, l\'heroi que havia refusat en Vernon. L\'almirall Knowles, successor de Vernon, s\'esfor\xc3\xa7\xc3\xa0 tan in\xc3\xbatilment com ell, en la seva empresa contra Cuba. En atacar Santiago va perdre un navili i 300 homes, retirant-se a Jamaica. Reparades les avaries, esper\xc3\xa0 enfront de l\'Havana la flota de Veracruz. S\'empenyor\xc3\xa0 un combat naval el 2 d\'octubre de 1748 entre sis galiots espanyols que sortiren de Veracruz a atacar l\'esquadra anglesa i altres sis bucs millor armats i tripulats de Knowles. El combat dur\xc3\xa0 tot el dia, perdent-se dos vaixells per b\xc3\xa0ndol, 150 espanyols i 400 anglesos, sent de deplorar que fins dos dies despr\xc3\xa9s no arrib\xc3\xa9s la not\xc3\xadcia de la pau signada a Aquisgran. Cagigal a penes pogu\xc3\xa9 fer res en l\'ordre pol\xc3\xadtic i administratiu per causa dels monopolis de la Companya de Comer\xc3\xa7 i l\'enormitat dels aranzels. Persegu\xc3\xad rigorosament el contraban. _NEWLINE_Promogut a M\xc3\xa8xic com a virrei, es f\xc3\xa9u c\xc3\xa0rrec del comandament interinament Pedro Alonso el 1760, al qual supl\xc3\xad Juan Prado Portocarrero el 1765. Aquest portava d\'Espanya multitud d\'instruccions i molt escassos mitjans per a complir-les. _NEWLINE_El govern prengu\xc3\xa9 a la Companyia de Comer\xc3\xa7 el privilegi de sortir de tabac a la Pen\xc3\xadnsula per incompliments i renov\xc3\xa0 l\'estanc de la fulla.\n_START_SECTION_\nArriba la febre groga\n_START_PARAGRAPH_\nUns presidiaris vinguts de Veracruz introdu\xc3\xafren la febre groga en les costes de Cuba. Aquesta malaltia vint anys abans havia estat portada al litoral de M\xc3\xa8xic pels anglesos de Vernon que la contragueren en el seu atac a Cartagena. Moriren de resultes 1.800 mariners i soldats, i m\xc3\xa9s gran nombre de peninsulars establerts a l\'Havana. Declarada ja la guerra amb l\'angl\xc3\xa8s, es present\xc3\xa0 el 6 de juny de 1762 l\'esquadra enemiga de 22 navilis de l\xc3\xadnia, 11 fragates de guerra, 320 transports i 14.000 soldats. En la pla\xc3\xa7a nom\xc3\xa9s i restaven per la seva defensa 2.700 homes 2.700 homes i 2.00 mariners no arribant a altres tants les mil\xc3\xadcies del pa\xc3\xads. La defensa fou vigorosa, i per prendre el Morro el comte d\'Albermale perd\xc3\xa9 2.000 homes, morint en l\'assalt tots els seus defensors. L\'arribada de 6.000 homes de refor\xc3\xa7 de Nova York i de Jamaica decid\xc3\xad l\'acci\xc3\xb3, veient-se obligats els 900 espanyols que restaven a la pla\xc3\xa7a a capitular. Aquests conservaren llurs armes i equipatges i foren traslladats a Cadis pels vencedors._NEWLINE_Els anglesos trencaren molts articles de la capitulaci\xc3\xb3. A cadascun dels 28.442 combatents de mar i terra, els i correspongueren 122,697 lliures esterlines en l\'enorme bot\xc3\xad conquerit. El 1763 sort\xc3\xad Albermale vers Anglaterra, succeint-lo en la pla\xc3\xa7a el seu germ\xc3\xa0 sir Guillem Keppel, el qual es mostr\xc3\xa0 m\xc3\xa9s moderat amb els ven\xc3\xa7uts. En l\'illa preparava la reconquista de la capital amb bons auspicis el governador de Santiago, Lorenzo de Madariaga, al capdavant de 4.000 homes de mil\xc3\xadcies i els fugits de l\'Havana i Matanzas, quan es reb\xc3\xa9 la not\xc3\xadcia de la pau de Versalles 1763, en el qual l\'article 19 obligava a Anglaterra a restituir la pla\xc3\xa7a de l\'Havana en el mateix estat en qu\xc3\xa8 es trobava quan la conquer\xc3\xad. No obstant els anglesos abans d\'abandonar-la, arrasaren els arsenals._NEWLINE_Malgrat \xc3\xa9sser fatal per l\'erari p\xc3\xbablic, no deix\xc3\xa0 de ser una indemnitzaci\xc3\xb3 favorable per l\'illa, en aquest per\xc3\xadode de nou mesos que dur\xc3\xa0 la invasi\xc3\xb3 anglesa, la llibertat de comer\xc3\xa7, arribant m\xc3\xa9s de 800 vaixells tant holandesos com anglesos amb carregament d\'articles d\'Europa, artefactes per a enginys i multitud de gent de color. Tots ells es trobaren en estat d\'aprofitar-se d\'aquesta facilitat passatgera, augmentaren el nombre de les seves finques, productes els quals llavors eren d\'una v\xc3\xa0lua immensa. L\'administraci\xc3\xb3 espanyola a partir de llavors hagu\xc3\xa9 de moderar un xic les regles prohibitives que ofegaven el comer\xc3\xa7 i l\'agricultura.\n_START_SECTION_\nCuba des de 1763 a 1801\n_START_PARAGRAPH_\nSir Keppel f\xc3\xa9u entrega de la ciutat al nou govern del comte de Ricla el 6 de juny de 1763, que s\'ocup\xc3\xa0 de reedificar els castells i reparar els danys causats. La Florida que entregada als anglesos en rescat de l\'Havana. El general Alejandro O\'Reilly el secund\xc3\xa0 activament reorganitzant les mil\xc3\xadcies del pa\xc3\xads. An\xc3\xa0 desencertat Ricla en subdividir les dues jurisdiccions de l\'illa en molts partits rurals, cadascun encomanat a persones sense carrera ni coneixement que treien el seu sou de maniobres i exaccions il\xc2\xb7legals. _NEWLINE_Antonio Bucarelly s\'encarreg\xc3\xa0 del comandament de Cuba el 1766, amb una administraci\xc3\xb3 molt encertada i humanit\xc3\xa0ria. El terratr\xc3\xa8mol de l\'11 de juny d\'aquest any arru\xc3\xafn\xc3\xa0 Bayamo i Santiago, remeiant aquests desastres amb els socors que pogu\xc3\xa9 assolir de l\'erari i l\'exemple que don\xc3\xa0 als rics de l\'illa amb els seus desembossaments personals. El sou del capit\xc3\xa0 general era llavors molt exigu; al principi nom\xc3\xa9s guanyava 4.000 pesos anuals, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s s\'augment\xc3\xa0 a 10.00. El 1769 organitz\xc3\xa0 una expedici\xc3\xb3 a les ordres d\'O\'Reilly, que s\'apoder\xc3\xa0 de Nova Orleans i la Louisiana, que corresponien a Espanya segons el tractat de Versalles. L\'arsenal de l\'Havana estava ja restablert i constru\xc3\xad durant el seu mandat 15 vaixells de guerra. Dirim\xc3\xad moltes disputes entre els ve\xc3\xafns i procur\xc3\xa0 arranjar el f\xc3\xb2rum, empresa gens f\xc3\xa0cil. _NEWLINE_Promogut pels seus dots al virregnat de Nueva Espa\xc3\xb1a, s\'encarreg\xc3\xa0 del comandament Pascual Cisneros, que ja havia desenvolupat el mateix c\xc3\xa0rrec inter\xc3\xad en un altre interregne, fins que arrib\xc3\xa0 el general marqu\xc3\xa8s de la Torre. Aquest va disc\xc3\xb3rrer molts arbitris enginyosos per recollir fons, constru\xc3\xad ponts i carreteres, dot\xc3\xa0 a l\'Havana del primer coliseu i dos passeigs p\xc3\xbablics, elev\xc3\xa0 diversos edificis administratius, etc. Feu les primeres estad\xc3\xadstiques de l\'illa, resultant que el 1773 tenia 172.620 h. de totes classes, dels quals 75.618 en la capital i 19.374 a Santiago. Hi havia 484 eclesi\xc3\xa0stics i 20 convents amb 496 religiosos i 145 monges. Un fet notable que revela aquella estad\xc3\xadstica \xc3\xa9s que hi havia nom\xc3\xa9s 75.180 individus de color, m\xc3\xa9s de la tercera part lliures, quan a Jamaica i en la part francesa de Santo Domingo i les Antilles s\'havia exagerat l\'esclavitud fins a comptar-se per terme mitj\xc3\xa0, cinc individus de color per cada blanc; dels primers a penes la d\xc3\xa8cima part restaven emancipats. En aquesta comparan\xc3\xa7a l\'esclavitud en les col\xc3\xb2nies espanyoles no mereixien aquest nom per l\'esc\xc3\xa0s nombre de serfs i la mateixa protecci\xc3\xb3 i paternals usos dels seus amos. _NEWLINE_El 1777 rellev\xc3\xa0 al marqu\xc3\xa8s de la Torre el tinent general Diego Navarro, que tot ho trob\xc3\xa0 en ordre. Fins al 1778 no s\'habilit\xc3\xa0 a tots els ports espanyols traficar amb America, reduint els drets d\'importaci\xc3\xb3 i exportaci\xc3\xb3. A mitjans de 1779 torn\xc3\xa0 a esclatar la guerra contra la Gran Bretanya, que des d\'anys enrere era la primera pot\xc3\xa8ncia mar\xc3\xadtima. El governador de Louisiana, Bernardo G\xc3\xa1lvez, sense esperar refor\xc3\xa7os de Cuba, amb nom\xc3\xa9s una goleta i tres llanxes, sorprengu\xc3\xa9 els ports de Panmure i prengu\xc3\xa9 vuit embarcacions: remunt\xc3\xa0 el Mississip\xc3\xad, i despr\xc3\xa9s d\'una penosa marxa, prengu\xc3\xa9 els forts de Manchack i Baton Rouge, agafant a l\'enemic m\xc3\xa9s de 600 presoners. Arribaren refor\xc3\xa7os de l\'Havana al valent G\xc3\xa1lvez, malgrat que amb molt de retard a causa dels vents, tan oportunament, que en desembocar al riu, havia sofert naufragi enfront de Mobile. Aquesta pla\xc3\xa7a anglesa es rend\xc3\xad amb els seus 307 combatents, i el governador angl\xc3\xa8s accept\xc3\xa0 una honrosa capitulaci\xc3\xb3._NEWLINE_A la Batalla de Pensacola (1781) s\'apoderava G\xc3\xa1lvez de la ciutat conduint 1.400 anglesos presoners a l\'Havana. Aquests \xc3\xa8xits l\'animaren a arbitrar nous refor\xc3\xa7os, entre ells s\'hi uniren 10.000 francesos amb l\'objecte d\'apoderar-se de Jamaica i les altres Antilles angleses. Prengu\xc3\xa9 l\'illa Provid\xc3\xa8ncia i altres de les Bahames quan va tenir not\xc3\xadcia que l\'almirall lord Rodney, amb una formidable esquadra, havia derrotat a la de Fran\xc3\xa7a en aig\xc3\xbces de Guadalupe. S\'apress\xc3\xa0 llavors a retirar-se a l\'Havana per ajudar a la seva defensa. Es present\xc3\xa0 all\xc3\xa0 Rodney amb 37 navilis de l\xc3\xadnia i infinitat de bucs menors el 6 d\'agost de 1782. Pocs dies despr\xc3\xa9s desist\xc3\xad de l\'intent a la vista de les defenses, perqu\xc3\xa8 en aquell temps l\'Havana era la primera pla\xc3\xa7a forta d\'Am\xc3\xa8rica._NEWLINE_Per aquells dies els nous Estats nord-americans s\'acabaren de proclamar independents, contribuint a aix\xc3\xb2, en gran part, l\'heroica defensa de les col\xc3\xb2nies espanyoles, per\xc3\xb2 s\'oblidaren ben aviat d\'aquest fet, i comen\xc3\xa7aren a fer \xc3\xbas de la seva llibertat permetent que els seus aventurers hostilitzessin les possessions espanyoles. Un cos de 2.300 homes organitzat a l\'Estat de Ge\xc3\xb2rgia atac\xc3\xa0 els llocs avan\xc3\xa7ats sobre el Mississip\xc3\xad. Esteban Mir\xc3\xb3, governador de la Louisiana, form\xc3\xa0 una columna de 1.200 homes que fou suficient per foragitar-los.\n_START_SECTION_\nNou canvi de governador\n_START_PARAGRAPH_\nA Troncoso, que fou elevat al govern de Veracruz, el rellev\xc3\xa0 Jos\xc3\xa9 de Ezpeleta el 1785, dedicant-se a perseguir el joc i la ganduleria, aplic\xc3\xa0 a obres p\xc3\xbabliques la gent de mal viure i introdu\xc3\xad l\'enllumenat p\xc3\xbablic a l\'Havana. Pel seu consell vingu\xc3\xa9 d\'Espanya Jos\xc3\xa9 Pablo Valiente, una de les capacitats econ\xc3\xb2miques de llavors, per a estudiar les reformes proposades per a desenvolupar els grans elements de riquesa del pa\xc3\xads. La di\xc3\xb2cesi de Cuba fou dividida en dues, ascendint la de Santiago a la categoria d\'arquebisbat. De la di\xc3\xb2cesi de l\'Havana depengueren els territoris de Florida i Louisiana._NEWLINE_Luis de las Casas es f\xc3\xa9u c\xc3\xa0rrec del comandament el 1790, i segu\xc3\xad la petjada progressista de la Torre. Proclam\xc3\xa0 un ban de policia i governaci\xc3\xb3 que f\xc3\xa9u observar a tots els pobles, acab\xc3\xa0 la reforma empresa per Ezpeleta, donant \xc3\xbatil ocupaci\xc3\xb3 als ganduls i gent de mal viure, i fund\xc3\xa0 la societat patri\xc3\xb2tica d\'Amigos del Pa\xc3\xads, de l\'Havana on s\'agruparen les primeres intel\xc2\xb7lectualitats de l\'illa per a disc\xc3\xb3rrer millores en els rams de comer\xc3\xa7, agricultura i ind\xc3\xbastria. Aquesta societat va fer grans beneficis, persegu\xc3\xad el contraban i recapt\xc3\xa0 el primer any 400.000 pesos m\xc3\xa9s que el seu antecessor, malgrat dels temporals que assolaren el pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nPau a Cuba\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el per\xc3\xadode de la Revoluci\xc3\xb3 Francesa, Cuba, la Louisiana i Florida, gaudiren d\'una pau relativa, malgrat de les freq\xc3\xbcents agressions dels nord-americans, tot i nom\xc3\xa9s comptar amb set batallons. El decret de la Convenci\xc3\xb3, declarant lliures els esclaus, revolucion\xc3\xa0 la part francesa de Santo Domingo; la gent de color es convertiren en amos dels seus antics propietaris. Las Casas, amb auxilis de M\xc3\xa8xic, prepar\xc3\xa0 una expedici\xc3\xb3, i malgrat estar molt mal dirigida; s\'apoder\xc3\xa0 del fort Delfin en aquella illa completament arru\xc3\xafnada. Molts dels seus habitants emigraren a la Gran Antilla, i per aquest temps prosper\xc3\xa0 el cultiu de la canya, elevant-se el sucre de Cuba a preus de faula, i el qual comer\xc3\xa7 monopolitz\xc3\xa0 aquesta col\xc3\xb2nia. Fran\xc3\xa7a i Anglaterra havien preparat la ru\xc3\xafna de les seves pr\xc3\xb2pies conquestes, exagerant l\'esclavitud fins a l\'extrem que tenien una mitjana de 20 individus de color per cada blanc i 15 esclaus per cada lliure, mentre que a Cuba seguia havent-hi set blancs per cinc individus de color, i d\'aquests dos de lliures per cada esclau. El cens que aixec\xc3\xa0 Las Casas en 1793 dona el resultat de 289.314 persones.\n_START_SECTION_\nSegueix el canvi de governadors\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1796 succe\xc3\xad en el govern Juan Procopio Bassecourt, comte de Santa Clara, que va tenir de fortificar-se enfront dels anglesos; Cuba i Puerto Rico pogueren resistir els seus atacs, per\xc3\xb2 no l\'illa de Trinitat, que rest\xc3\xa0 en poder de l\'enemic._NEWLINE_Li succe\xc3\xad el marqu\xc3\xa8s de Someruelos, el 1799, el govern del qual fou llarg i propici a la col\xc3\xb2nia. Cedida Santo Domingo a Fran\xc3\xa7a per la pau de 1795, es traslladaren a l\'Havana les restes de Colom i l\'Audi\xc3\xa8ncia es fix\xc3\xa0 a Port-au-Prince. En realitat la Hispaniola rest\xc3\xa0 supeditada a les hordes salvatges de la gent de color. No assol\xc3\xad dominar-los l\'expedici\xc3\xb3 de Saint-Domingue de Charles Victoire Emmanuel Leclerc, que mor\xc3\xad de malaltia i les tropes franceses es rendiren a la flota anglesa que els bloquejava el 30 de novembre de 1803 des de l\'esclat de la guerra de la Tercera Coalici\xc3\xb3. i finalment Saint-Domingue s\'independitz\xc3\xa0 transformant-se en Hait\xc3\xad. Fins a la pau amb Anglaterra el 1808 tamb\xc3\xa9 alguns pobles i hisendes del litoral hagueren de sofrir sorpreses i saquejos per la seva part. _NEWLINE_La indignaci\xc3\xb3 contra els francesos pels esdeveniments d\'Espanya del 1808 oblig\xc3\xa0 a Someruelos a desterrar-los en nombre de 6.000, quasi tots emigrats de Santo Domingo. La resta havia pres la precauci\xc3\xb3 de demanar carta de resid\xc3\xa8ncia i naturalitzar-se. Aquesta mesura, encara que, desfavorable a l\'illa, ja que els colons s\'enriquien amb la seva ind\xc3\xbastria, fou molt pol\xc3\xadtica, ja que la indignaci\xc3\xb3 dels cubans era tal que esclataren diversos avalots populars contra ells i s\'evitaren m\xc3\xa9s grans mals._NEWLINE_El 1812 Juan Ruiz de Apodaca rellev\xc3\xa0 a Someruelos, jurant-se la nova Constituci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica amb entusiasme. La sobtada llibertat d\'impremta no produ\xc3\xad de moment cap fruit en el pa\xc3\xads, ja que no estava suficientment difosa la instrucci\xc3\xb3, i les fulles que apareixien foren engendrades ru\xc3\xafnosament, amb mires d\'obscurs autors. Prengueren increment els corsaris nord-americans, que imitaven els afanys dels filibusters, malgrat que nominalment regnava la pau amb la Uni\xc3\xb3 Americana.\n_START_SECTION_\nCuba entre 1816 i 1868\n_START_PARAGRAPH_\nAscendit Apodaca al virregnat de M\xc3\xa8xic, el succe\xc3\xad Jos\xc3\xa9 Cienfuegos Jovellanos, secundat pel superintendent Alejandro Ram\xc3\xadrez, un dels funcionaris m\xc3\xa9s distingits que varen tenir les col\xc3\xb2nies; deixaren bona mem\xc3\xb2ria a Cuba. S\'administr\xc3\xa0 la Hisenda amb generositat, prosper\xc3\xa0 el comer\xc3\xa7, especialment amb els Estats Units, decretant-se el 1818 la llibertat mercantil, i aixecant-se l\'estanc dels cultius de tabac. El nou cens de 1817, fet per ordre de Cienfuegos, don\xc3\xa0 les xifres seg\xc3\xbcents: 553.028 h., entre ells 239.830 blancs, 114.058 lliures de color i 199.145 esclaus. Aquest nou cens torna a demostrar que seguia sent a Cuba la poblaci\xc3\xb3 blanca molt m\xc3\xa9s nombrosa que la de color, i d\'aquesta els emancipats en gran nombre. Quan les tropes repudiaren el tr\xc3\xa0fic d\'esclaus el 1791, no els hi convenia ja de continuar-lo, per estar sobrats de gent de color en les seves col\xc3\xb2nies, per\xc3\xb2 no en l\'Am\xc3\xa8rica espanyola i particularment a Cuba, que va haver d\'abastir el mercat de sucre i caf\xc3\xa8 suplint la producci\xc3\xb3 de Santo Domingo. Per aquesta causa el cens denota major proporci\xc3\xb3 d\'esclaus que els anteriors. L\'equilibri racional i moderat que ofereixen els censos de Cuba, mai feu t\xc3\xa9mer una superioritat de la ra\xc3\xa7a de color, i no fou assimilable a l\'esclavitud de Cuba a la que en les seves illes conservaren els francesos. Sense legislacions especials, els propietaris de Cuba i Puerto Rico havent-los proporcionat per lliurar-se, i aquestes illes havien emancipat a Am\xc3\xa8rica m\xc3\xa9s esclaus que Fran\xc3\xa7a i Anglaterra reunides, mentre els conservaren aquestes dues nacions. El tr\xc3\xa0fic de negres fou abolit des del 1817, malgrat que continu\xc3\xa0 molt de temps subrept\xc3\xadciament. _NEWLINE_L\'estat militar de l\'illa no corresponia als perills exteriors. El general Cienfuegos, encarregat de l\'organitzaci\xc3\xb3, no assol\xc3\xad de completar, en diverses remeses, 2.000 homes vinguts d\'Espanya. Constru\xc3\xad bateries en molts pobles, cre\xc3\xa0 quatre companyies de voluntaris, quatre bateries d\'artilleria i dos esquadrons de cavalleria. Per a contrarestar els vaixells armats nord-americans que corsariaven a favor de la independ\xc3\xa8ncia de les col\xc3\xb2nies espanyoles, arm\xc3\xa0 corsaris qu\xc3\xa8, amb la seva valentia i bravura, els mantingueren a ratlla. Es cre\xc3\xa0 el poble de Cienfuegos o Fernandina de Jagua i el de San Fernando de Nuevitas. _NEWLINE_Cuba entr\xc3\xa0 en un per\xc3\xadode de prosperitat. Durant la Guerra angloespanyola de 1779-1783, malgrat que el general Jackson s\'havia apoderat dels forts de San Marcos de Apalache i Pensacola amena\xc3\xa7ant d\'expulsar els espanyols de les Florides, el Tractat de Versalles (1783) els va retornar a sobirania espanyola. _NEWLINE_Amb 1.000 homes es torn\xc3\xa0 a prendre possessi\xc3\xb3 d\'aquests llocs el febrer de 1819. Poc temps despr\xc3\xa9s fou rellevat Cienfuegos pel tinent general Juan Manuel de Cagigal, parent d\'altres governants que portaren el mateix cognom._NEWLINE_Cagigal port\xc3\xa0 d\'Espanya 3.000 homes, dels quals nom\xc3\xa9s un batall\xc3\xb3 rest\xc3\xa0 a Cuba, passant la resta al continent. La not\xc3\xadcia dels esdeveniments de Cadis i la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 de l\'ex\xc3\xa8rcit expedicionari de Riego, arrib\xc3\xa0 a Cuba amb anticipaci\xc3\xb3 a l\'ordre i instruccions oficials. Les turbes, acabdillades per dos oficials, al\xc3\xa7aren el crit i obligaren al general a jurar immediatament la nova Constituci\xc3\xb3 en la pla\xc3\xa7a d\'armes.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa9s grans desordres\n_START_PARAGRAPH_\nEl segon per\xc3\xadode constitucional de Cuba ve acompanyat dels majors desordres i estropelles. Encara que amb una prudent administraci\xc3\xb3 no havien arrelat els odis racistes a l\'illa, a l\'assossec i ordre antic succe\xc3\xad sobtadament el desprestigi de les autoritats i continus aldarulls. A aix\xc3\xb2 i contribu\xc3\xafren sens nombre de publicacions emparades en la llibertat d\'impremta._NEWLINE_Succe\xc3\xad a Cagigal el general Nicol\xc3\xa1s de Mahy el 1821, el qual, amb el seu tacte, feu ren\xc3\xa0ixer la calma i reorganitz\xc3\xa0 la mil\xc3\xadcia nacional. No pogu\xc3\xa9 contenir el torrent de la premsa, que en lloc de consagrar-se a reformar i crear, es dedic\xc3\xa0 en general a vulnerar noms i desprestigiar fam\xc3\xadlies. Molts d\'aquests fullets guardats en els arxius corroboren, que eren uns escrits for\xc3\xa7a inclinats a exacerbar passions i confondre l\'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica. Mahy, que ja era vell, sucumb\xc3\xad a la feina del seu c\xc3\xa0rrec, i mor\xc3\xad el 1822 i deixant records de les seves virtuts. L\'ajuntament i la guarnici\xc3\xb3 hagueren d\'enterrar-lo pagant ells les despeses._NEWLINE_Tampoc el seu successor inter\xc3\xad Kindelan pogu\xc3\xa9 posar fre als desordres, que es reprodu\xc3\xafren amb la major viol\xc3\xa8ncia. Els verdaders amos de l\'illa eren la francma\xc3\xa7oneria, comuners i societats agitadores. Contra la seva voluntat, i obligat per ordres estretes, ocup\xc3\xa0 el comandament Francisco Dionisio Vives el 1823 que amb la seva ast\xc3\xbacia i sagacitat pogu\xc3\xa9 sobreposar-se a les circumst\xc3\xa0ncies. Introdu\xc3\xad gent de confian\xc3\xa7a en les l\xc3\xb2gies i concili\xc3\xa0buls. Aix\xc3\xad fracass\xc3\xa0 la conspiraci\xc3\xb3 anomenada dels Soles de Bol\xc3\xadvar. A finals del mateix any arrib\xc3\xa0 a Cuba la not\xc3\xadcia de la restituci\xc3\xb3 de Ferran VII a la seva antiga sobirania. L\'experi\xc3\xa8ncia de m\xc3\xa9s de tres anys d\'anarquia feu que es reb\xc3\xa9s, malgrat els antics defectes, com aurora de pau, dissipant-se com el foc d\'encenalls les l\xc3\xb2gies i faccions._NEWLINE_El govern reaccionari espanyol de 1923 permet\xc3\xa9 a Vives frustrar les trames que s\'ordien a Costa Firme i M\xc3\xa8xic, per emancipar Cuba, refor\xc3\xa7ada la seva guarnici\xc3\xb3 amb tres milers d\'homes que havien tingut de capitular a Vene\xc3\xa7uela. Tot intent de sedici\xc3\xb3 fou sufocat, i el mariner \xc3\x81ngel Laborde feu respectar les costes de Cuba i Puerto Rico. Des del 1822 cess\xc3\xa0 el domini d\'Espanya en la Florida i ingressaren en l\'illa moltes fam\xc3\xadlies i capitals espanyols expulsats de M\xc3\xa8xic i Costa Firme.\n_START_SECTION_\nFruits de la llibertat mercantil\n_START_PARAGRAPH_\nLa llibertat mercantil decretada alguns anys abans havia donat grans resultats. El cens de 1827 consigna la recaptaci\xc3\xb3 d\'aquells anys, que ascend\xc3\xad a 8.500.000 pesos, i deixava un super\xc3\xa0vit de m\xc3\xa9s d\'un mili\xc3\xb3, ingres el qual fou degut principalment als drets d\'exportaci\xc3\xb3 de sucre, caf\xc3\xa8 i tabac. Hi havia 1.000 enginys de sucre, 2.067 cafetars i 5.534 vegues de tabac. El nombre d\'habitants era de 704.487, dividits en 311.051 blancs, 106.494 lliures de color i 286.942 esclaus. El nombre d\'emancipats continuava una semblant proporci\xc3\xb3 amb els censos anteriors, malgrat que la prohibici\xc3\xb3 del tr\xc3\xa0fic oblig\xc3\xa0 afer grans importacions de gent de color per aprofitar els terminis concedits. Mal aconsellat Ferran VII, va pretendre la reconquesta de M\xc3\xa8xic, enviant 3.556 soldats a les ordres del brigadier Barradas, tant inexpert com presumptu\xc3\xb3s. Sortiren aquestes tropes de L\'Havana el 5 de juliol de 1822 i una borrasca oblig\xc3\xa0 a refugiar-se a Nova Orleans a 786 soldats, arribant nom\xc3\xa9s 2.770 a les mort\xc3\xadferes platges de Tampico. Ven\xc3\xa7uts els mexicans en diversos encontres, la ciutat rest\xc3\xa0 en mans de l\'expedici\xc3\xb3. El clima i les febres els obligaren a capitular despr\xc3\xa9s, tot i que honrosament, retirant-se a l\'Havana amb armes, equips i banderes, mentre que l\'inepte cap fugia a l\'estranger._NEWLINE_A Vives se li deuen moltes millores, com l\'aq\xc3\xbceducte que sort\xc3\xad d\'aig\xc3\xbces a l\'Havana i la creaci\xc3\xb3 d\'esquadrons de mil\xc3\xadcies rurals. Hagu\xc3\xa9 de tolerar els vicis i excessos de molts cubans, per apartar-los d\'altres idees m\xc3\xa9s comprometedores. _NEWLINE_El seu successor fou Ricafort Palac\xc3\xadn 1832, temps en el qual una terrible epid\xc3\xa8mia s\'acarniss\xc3\xa0 amb la gent de color, restant moltes collites sense recollir-se. Miguel Tac\xc3\xb3n que el rellev\xc3\xa0 el 1834, es dedic\xc3\xa0 a corregir abusos, form\xc3\xa0 la policia, tanc\xc3\xa0 les cases de joc i castig\xc3\xa0 els delictes sense reparar en la qualitat dels culpables. Secundat per alguns funcionaris lleials aconsegu\xc3\xad fer respectar les lleis, com la millor garantia de benestar p\xc3\xbablic. Es compongueren i il\xc2\xb7luminaren els carrers dels pobles, es dot\xc3\xa0 a l\'Havana d\'una espaiosa pres\xc3\xb3, dos mercats, un teatre, i s\'eixampl\xc3\xa0 l\'Alameda. Quan la guerra civil desfeia a la metr\xc3\xb2poli el govern de Tac\xc3\xb3n don\xc3\xa0 a Cuba una \xc3\xa8poca pr\xc3\xb2spera i feli\xc3\xa7, s\'estengueren els cultius i el preu del sucre creix\xc3\xa9 extraordin\xc3\xa0riament. Establ\xc3\xad el ferrocarril de L\'Havana a G\xc3\xbcines, molt abans que aquest avan\xc3\xa7 s\'inaugur\xc3\xa9s a Espanya; La poblaci\xc3\xb3 de Cuba assol\xc3\xad la xifra d\'un mili\xc3\xb3, i les seves rendes 10.000.000 de pesos._NEWLINE_El succe\xc3\xad el general Joaquin de Espeleta el 1838, comandament que fou molt prosper i tranquil, el mateix que el del seu successor Pedro T\xc3\xa9llez de Gir\xc3\xb3n, que foment\xc3\xa0 les arts i les lletres. A aquest el substitu\xc3\xad Francisco Vald\xc3\xa9s el 1841, que persegu\xc3\xad el contraban de negres i reglament\xc3\xa0 els deures dels esclaus i els amos amb 48 articles, restant de fet canviada la condici\xc3\xb3 social. Millor\xc3\xa0 la instrucci\xc3\xb3 p\xc3\xbablica i reorganitz\xc3\xa0 la universitat de L\'Havana._NEWLINE_L\'octubre de 1843 li succe\xc3\xad Leopoldo O\'Donnell, que establ\xc3\xad en el mateix palau del govern un tribunal de just\xc3\xadcia ordinari. Malgrat llurs dots naturals, li mancava experi\xc3\xa8ncia, i fent cas de den\xc3\xbancies i suggestions malignes, va creure que es preparava un al\xc3\xa7ament de negres i men\xc3\xa0 agents als enginys que s\'extralimitaren en les seves facultats. Durant dos anys foren passats per les armes molts individus de color, entre altres Gabriel de la Concepci\xc3\xb3n Vald\xc3\xa9s, inspirat poeta conegut pel malnom de Placido. Una abs\xc3\xa8ncia d\'O\'Donell feu obrir els ulls al seu suplent Castro, que pos\xc3\xa0 en evid\xc3\xa8ncia les coaccions de la comissi\xc3\xb3 militar i dels seus agents fiscals. Aquest eren a la vegada encausats, tres se su\xc3\xafcidaren a la pres\xc3\xb3 i altres passaren a presidi. Els estralls de les sequeres i huracans tamb\xc3\xa9 foren molt grans en aquesta \xc3\xa8poca. refus\xc3\xa0 O\'Donell les pretensions dels dominicans, qu\xc3\xa8, separats de la Rep\xc3\xbablica d\'Hait\xc3\xad, que volien sotmetre\'s a Espanya, al\xc2\xb7legant el general que el seu prop\xc3\xb2sit era principalment reparar la seva mis\xc3\xa8ria a costa de l\'erari espanyol i adquirir feina com a militars. Amb aix\xc3\xb2 es va perdre l\'ocasi\xc3\xb3 d\'annexionar la part espanyola de Santo Domingo, que es constitu\xc3\xad en un nou Estat, venint a demostrar la profunda crisi en qu\xc3\xa8 es trobava sumida la metr\xc3\xb2poli ensems que els Estats Units usurpaven a la rep\xc3\xbablica mexicana l\'Estat de Texas.\n_START_SECTION_\nApareix Narciso L\xc3\xb3pez\n_START_PARAGRAPH_\nEls estats meridionals de la Uni\xc3\xb3 enviaren agents a Cuba per annexionar-la a la bandera federal, amb la finalitat principal d\'augmentar amb aquesta agregaci\xc3\xb3 el nombre de vots en les Cambres. Entre altres individus descontents, respongu\xc3\xa9 a la crida Narciso L\xc3\xb3pez, que havia arribat al grau de general de l\'ex\xc3\xa8rcit i havia estat capit\xc3\xa0 general de Gal\xc3\xadcia, malgrat ser natural de Vene\xc3\xa7uela._NEWLINE_El 1848 ocup\xc3\xa0 el general Federico Roncali el comandament de Cuba, i assabentat del que s\'ordia a Nova Orleans, don\xc3\xa0 ordre de prendre a L\xc3\xb3pez, per\xc3\xb2 aquest va poder fugir als Estats Units, imitant l\'exemple d\'alguns periodistes de L\'Havana i Matanzas, que pogueren desfogar a Nova York el seu odi contra la dominaci\xc3\xb3 espanyola en el diari titulat La Verdad._NEWLINE_Roncali, confiat en la lleialtat dels cubans, es dedica a fomentar moltes obres p\xc3\xbabliques de l\'illa edificant fars en els punts perillosos de les costes i altres avan\xc3\xa7os. El 1850 l\'epid\xc3\xa8mia de c\xc3\xb2lera caus\xc3\xa0 molts estralls. Narciso L\xc3\xb3pez, contra el que s\'esperava, organitz\xc3\xa0 una expedici\xc3\xb3 de 500 homes de totes les nacionalitats, que desembarc\xc3\xa0 el 19 de maig en la indefensa badia de C\xc3\xa1rdenas. All\xc3\xa0 hi havia un petit destacament de 17 homes qu\xc3\xa8, despr\xc3\xa9s de defensar-se dues hores amb valentia en les cases immediates a la pres\xc3\xb3, hagu\xc3\xa9 de rendir-se amb el governador envoltat per les flames enceses pels agressors. La poblaci\xc3\xb3 no secund\xc3\xa0 a L\xc3\xb3pez, i quan a la primera not\xc3\xadcia de l\'atac acudiren 24 llancers de l\'alferes Morales, carreg\xc3\xa0 intr\xc3\xa8pidament als de L\xc3\xb3pez, a ganivetades i els dispers\xc3\xa0. Amb 30 paisans ben armats corregu\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 a la lluita el comandant de Guamacaro, que caient de nou contra ells, els oblig\xc3\xa0 a reembarcar-se aquella mateixa tarda. La persecuci\xc3\xb3 havia estat tan activa que va venir de minuts que no caiguessin L\xc3\xb3pez i els seus en poder del vapor de guerra Pizarro abans de refugiar-se a Cayo Hueso._NEWLINE_Fou general la desaprovaci\xc3\xb3 en tota l\'illa d\'aquesta temptativa, i a l\'Havana 13.000 nacionals i estrangers sol\xc2\xb7licitaren ser armats per la defensa del pa\xc3\xads, en previsi\xc3\xb3 de noves temptatives, Roncali orden\xc3\xa0 que s\'organitzessin quatre batallons de 700 places amb el nom de Nobles Vecinos. Per altra banda, entre els descontents prosper\xc3\xa0 la idea de l\'annexi\xc3\xb3, predicant-la a Nova York els seus primers ap\xc3\xb2stols Domingo Goicura, Porfirio Valiente, Tal\xc3\xb3n, Villaverde i d\'altres. M\xc3\xa9s de 100 persones fugiren del pa\xc3\xads envers la Uni\xc3\xb3, entre ells el notable escriptor Cisneros de malnom El Lugare\xc3\xb1o._NEWLINE_L\'arsenal de L\'Havana llen\xc3\xa7\xc3\xa0 a la badia el vapor de guerra Juan de Austria. El pr\xc3\xb2sper estat de la hisenda va permetre d\'ajudar a l\'administraci\xc3\xb3 de Puerto Rico i al govern mexic\xc3\xa0 de Yucat\xc3\xa1n, amena\xc3\xa7at amb una insurrecci\xc3\xb3 ind\xc3\xadgena. El general Barbachano, governador de la Rep\xc3\xbablica en aquell Estat, despr\xc3\xa9s de sotmetre als indis, sent\xc3\xad repugn\xc3\xa0ncia de passar-los per les armes, i no els pogueren conservar en el pa\xc3\xads pel perill que representaven, els va vendre a diversos especuladors de L\'Havana. Foren, doncs, portats a Cuba i cedits amb les fam\xc3\xadlies d\'aquests infeli\xc3\xa7os emprant-los en les hisendes. demostraren ser aptes i vigorosos pels treballs rurals. Malgrat que per a cobrir les formes, se signaren contractes amb els hisendats, es consider\xc3\xa0 aquest fet com un atropellament al dret de gents, i fou reprovat pels governs de la Pen\xc3\xadnsula i de M\xc3\xa8xic._NEWLINE__NEWLINE_Fou rellevat el 1850, de resultes d\'una caiguda de cavall que alter\xc3\xa0 la seva salut, i Roncali no va poder emprendre les obres p\xc3\xbabliques que tenia projectades. El substitu\xc3\xad el general Jos\xc3\xa9 Gutierrez de la Concha, amb el que arribaren 5.000 homes a refor\xc3\xa7ar les tropes. Aquest senyor es disting\xc3\xad pel seu afany de reformes en tots els rams, moltes d\'elles injustificades. Entre elles, mereixen citar-se la creaci\xc3\xb3 d\'un cos de policia rural (gu\xc3\xa0rdia civil), gu\xc3\xa0rdies d\'ordre p\xc3\xbablic en L\'Havana, Matanzas _NEWLINE_ i Santiago, i la fundaci\xc3\xb3 d\'escoles prim\xc3\xa0ries.\n_START_SECTION_\nPressi\xc3\xb3 Nord-americana\n_START_PARAGRAPH_\nLa propaganda annexionista insistia en els Estats Units; a llurs instigacions s\'al\xc3\xa7aren a Puerto Rico els joves Joaquin Aguirre i Isidor Armenteros el juliol del 1851, amb dues partides, que foren perseguides i dissoltes en pocs dies. Armenteros i set dels seus foren afusellats, i els altres imploraren el seu perd\xc3\xb3 i l\'assoliren. El mes seg\xc3\xbcent torn\xc3\xa0 a presentar-se Narciso L\xc3\xb3pez prop de Bahia Honda, desembarcant amb 548 homes, la major part ianquis, la resta d\'altres nacions i alguns cubans. Es refor\xc3\xa7\xc3\xa0 la posici\xc3\xb3 avantatjosa de les Pozas. All\xc3\xad fou atacat per Enna, sense cap pe\xc3\xa7a de muntanya, que perd\xc3\xa9 for\xc3\xa7a gent. L\xc3\xb3pez, il\xc2\xb7lusionat que el refor\xc3\xa7arien els naturals, es dirig\xc3\xad vers el cafetar de Frias, on fou assolit per Enna, dispersant-se la seva gent. L\xc3\xb3pez s\'amag\xc3\xa0 en les cavernes del Cuzco lloc on fou descobert, portat a l\'Havana, i afusellat l\'1 de setembre. Dels 500 expedicionaris nom\xc3\xa9s se\'n salvaren 170, condemnats a presidi, i perdonats despr\xc3\xa9s per la reina, tornaren a la Uni\xc3\xb3._NEWLINE_Queixes administratives feren destituir en Concha, el qual c\xc3\xa0rrec ocup\xc3\xa0 Valentin Ca\xc3\xb1edo el 1852, que es dedic\xc3\xa0 a impedir el contraban de negres i que fou destitu\xc3\xaft l\'any seg\xc3\xbcent._NEWLINE_Li succe\xc3\xad el Juan Manuel de la Pezuela y de Ceballos, que es va resistir molt de temps a acceptar el c\xc3\xa0rrec i public\xc3\xa0 un reglament per a regularitzar l\'estat de la gent de color, resultant que es descobr\xc3\xad el parador de m\xc3\xa9s de 2.000 restaren emancipats, segons les lleis. El 1854 dict\xc3\xa0 una amnistia general contra delictes pol\xc3\xadtics que assoliren a tots els conspiradors i crea la Caja de Descuentos de L\'Havana (despr\xc3\xa9s Banco Espa\xc3\xb1ol). Rellevat del seu c\xc3\xa0rrec, el reempla\xc3\xa7\xc3\xa0 el mateix Concha el 1854, el qual foment\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de ferrocarrils. Pel seu tarann\xc3\xa0 reformador foment\xc3\xa0 la constituci\xc3\xb3 d\'innumerables societats an\xc3\xb2nimes que tingueren com a resultat la crisi econ\xc3\xb2mica de 1857, malgrat les bones collites. El seu afany legislatiu arrib\xc3\xa0 fins a prohibir la ca\xc3\xa7a amb fura i recoman\xc3\xa0 que s\'exterminessin els llops i les guilles, animals els quals brillen per la seva abs\xc3\xa8ncia en aquesta illa._NEWLINE_En el seu temps augment\xc3\xa0 el contraban de gent de color, que havia estat quasi nul en \xc3\xa8poques de Ca\xc3\xb1edo i Pezuela. Fou rellevat el 1859 pel general Serrano Dominguez, en la qual \xc3\xa8poca seguiren creixent els cultius, la introducci\xc3\xb3 de gent de color i les rendes p\xc3\xbabliques. D\'acord amb el general Prim, envi\xc3\xa0 gent a M\xc3\xa8xic, que s\'apoder\xc3\xa0 del castell d\'Ul\xc3\xbaa i de Veracruz, sense resist\xc3\xa8ncia. Afortunadament aquesta expedici\xc3\xb3 retorn\xc3\xa0 a l\'Havana pocs mesos despr\xc3\xa9s, sense vessar ni una gota de sang. Els capitans generals de Cuba estaven plens de la necessitat de respectar la independ\xc3\xa8ncia de les antigues col\xc3\xb2nies d\'Am\xc3\xa8rica, des que Vald\xc3\xa9s i Leopoldo O\'Donnell es negaren a incorporar a Espanya, Santo Domingo. Aix\xc3\xad \xc3\xa9s que no es decidiren a intervenir amb els francesos a M\xc3\xa8xic. Refusaren aix\xc3\xad mateix els nous generals, diverses pretensions de Santana, totes elles amb tend\xc3\xa8ncia a redimir de la seva mis\xc3\xa8ria un pa\xc3\xads sense recursos on a penes i quedava cap blanc ni moneda met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica. Serrano, aix\xc3\xb2 no obstant, incorpor\xc3\xa0 Santo Domingo a la monarquia, quan era massa tard, i nom\xc3\xa9s podia aportar despeses a l\'erari; tamb\xc3\xa9 va permetre la contractaci\xc3\xb3 de 100.000 xinesos, no comparables als africans per la seva submissi\xc3\xb3 i h\xc3\xa0bits. _NEWLINE_El rellev\xc3\xa0 Domingo Dulce i Garay, el 1862, que va haver de sufocar la insurrecci\xc3\xb3 de Santo Domingo, i despr\xc3\xa9s de sacrificar molta gent i diners, evacu\xc3\xa0 l\'illa, en virtut de l\'acord de les Cambres presidides pel general Narv\xc3\xa1ez. Davant d\'aquest exemple els separatistes de Cuba redoblaren les seves maniobres. Fou reempla\xc3\xa7at Dulce per Francisco Alejandro Lersundi y Ormaechea el 1866, que va haver de publicar el Reial decret de 12 de febrer de 1867 elevant l\'impost sobre la propietat produint el disgust general. Lersundi assol\xc3\xad ajornar el seu compliment i present\xc3\xa0 la ren\xc3\xbancia del seu c\xc3\xa0rrec, per\xc3\xb2 fou reelegit poc temps despr\xc3\xa9s._NEWLINE_Ven\xc3\xa7uts els sudistes americans, la Junta Revolucion\xc3\xa0ria de Nova York canvi\xc3\xa0 la seva bandera d\'annexi\xc3\xb3 per la d\'independ\xc3\xa8ncia, i el 10 d\'octubre de 1868, Carlos Manuel de C\xc3\xa9spedes, Francisco Aguilera i m\xc3\xa9s de 3.000 camperols feren el crit de Yara inaugurant l\'anomenada Guerra dels Deu Anys.\n_START_SECTION_\nCuba des de 1878 fins a la Guerra Chiquita\n_START_PARAGRAPH_\nDes de la pau de Zanjon s\'accentu\xc3\xa0 la divisi\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica dels cubans en els dos parits: liberal, compost quasi tot de criolls, i de la uni\xc3\xb3 peninsular, en qu\xc3\xa8 predominaven els peninsulars. El 3 d\'agost de 1878 el partit lliberal public\xc3\xa0 el seu manifest que tingu\xc3\xa9 per f\xc3\xb3rmula la descentralitzaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s gran possible dintre de la unitat nacional. El seu orgue fou El Triumfo, hereu de les idees d\'una altra fulla titulada El Siglo, del comte de Pozos Dulces. Els liberals elegiren set diputats a les Corts espanyoles, mentre que els conservadors comptaven amb disset. El partit liberal aviat es convert\xc3\xad en autonomista, reclamant una Constituci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia per l\'illa. S\'ha de dubtar que les eleccions que s\'efectuaven a Cuba fossin fetes amb la imparcialitat que hi corresponia; el triomf m\xc3\xa9s o menys real dels conservadors, motiu que es concedissin a l\'illa molt escasses llibertats, despertant-se l\'esperit de protesta en una legi\xc3\xb3 d\'oradors que es dedicaren a la propaganda autonomista, com Jos\xc3\xa9 Antonio Cortina, Miguel Figueroa, Antonio Govin, Varona, Sanguily, Montoro, Fernandez de Castro, Eliseo Giberga, Antonio Zambrana, Gonz\xc3\xa1lez Lanuza, Llorente, Viondi, Desvernine, Juan Gualberto G\xc3\xb3mez, Eduardo Yero i altres notabilitats del partit._NEWLINE_S\'anomena Guerra Chiquita a les temptatives revolucion\xc3\xa0ries que es produ\xc3\xafren en aquesta \xc3\xa8poca. Calixto Garc\xc3\xada, d\'acord amb els comit\xc3\xa8s revolucionaris dels Estats Units, Jamaica, etc., es pos\xc3\xa0 al capdavant dels insurrectes de l\'Orient, Jos\xc3\xa9 Maceo i Guillermo Moncada, el 26 d\'agost de 1879. A Holgu\xc3\xadn, Baire, Jiguan\xc3\xad, Baraco i a les Villas hi va haver al\xc3\xa7aments. Tenia l\'illa per capit\xc3\xa0 general a Ramon Blanco, la qual pol\xc3\xadtica era semblant a la de Martinez Campos, i discrepava dels procediments m\xc3\xa9s en\xc3\xa8rgics, preconitzats pel general Polavieja, governador del departament oriental. El pa\xc3\xads no secund\xc3\xa0 el moviment i el general Polavieja imprim\xc3\xad tanta activitat a les operacions, que assol\xc3\xad a\xc3\xafllar als expedicionaris, obligant a capitular a Calixto Garc\xc3\xada (3 d\'agost de 1880), el mateix que en Jos\xc3\xa9 Maceo, Rab\xc3\xad, Moncada, Belisario Grave de Peralta, etc. Una altra temptativa fou la del coronel Ram\xc3\xb3n Leocadio Bonachea, que va venir de Jamaica, el 1883, al capdavant de l\'expedici\xc3\xb3. Fou capturat en el mar i afusellat amb tres dels seus companys. Dels estats Units arribaren, passant per la Rep\xc3\xbablica Dominicana el maig de 1885, Limbano S\xc3\xa1nchez i Francisco Varona alies Panchin, que desembarcaren a Baracoa. Varona fou capturat i condemnat a pres\xc3\xb3 i Sanchez aparegu\xc3\xa9 assassinat en un cam\xc3\xad. Aquest frac\xc3\xa0s fou degut, sens dubte, als molts apressaments que es feren d\'armes i material destinat als insurrectes. Des de 1884 es feien importants preparatius en els estats Units. on foren cridats els generals M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez i Antonio Maceo, que es trobaven en l\'Am\xc3\xa8rica Central. Aquests fracassos feren caure els \xc3\xa0nims, cessant per aquell temps la lluita.\n_START_SECTION_\nSorgeix Jos\xc3\xa9 Mart\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nL\'organitzador de la nova revoluci\xc3\xb3 cubana fou el publicista i orador Jos\xc3\xa9 Mart\xc3\xad, el qual a Tampa i a Cayo Hueso expos\xc3\xa0 les bases de la Constituci\xc3\xb3 de la Rep\xc3\xbablica cubana, el 6 de gener de 1892 i les propag\xc3\xa0 en els clubs de Nova York. Viatj\xc3\xa0 per Santo Domingo i Costa Rica, unint les voluntats dels patriotes dispersos, i s\'organitzaren centres de conspiraci\xc3\xb3 en totes les prov\xc3\xadncies de Cuba. Personalment dirig\xc3\xad la Junta Revolucionaria de Nova York. El 5 de juny de 1893 es discutiren a Espanya les reformes proposades pel ministre d\'Ultramar, Antonio Maura, que feien concebre grates esperances als autonomistes. Per\xc3\xb2 va caure Maura i no va poder-se implantar les seves reformes, error que despr\xc3\xa9s pretengu\xc3\xa9 substantivar el ministre Abarzuza, que dict\xc3\xa0 una nova llei, menys liberal que l\'anterior, amb data 17 de gener de 1895. Els que esperaven en l\'illa les <<noves reformes de Maura>> amb ansietat, sentiren un verdader desenc\xc3\xads, fracassant les mesures conciliadores del govern, el que fou una de les causes determinants de la guerra. _NEWLINE_A finals de 1894 Mart\xc3\xad tenia preparat un gran pla d\'invasions i aixecaments. A primers de l\'any seg\xc3\xbcent noliej\xc3\xa0 a Boston i Nova York, tres vaixells haurien de recollir armes i gent per a Cuba, per\xc3\xb2 denunciat aquell pla pels espanyols a les autoritats americanes, foren segrestats els vapors de forma ostentosa. La guerra. aix\xc3\xb2 no obstant, comen\xc3\xa7\xc3\xa0 el 24 de febrer immediat, en el que s\'al\xc3\xa7aren en armes molts patriotes en les regions d\'Oriente i Matanzas. El grup m\xc3\xa9s nombr\xc3\xb3s es reun\xc3\xad a Baire. El general Emilio Calleja que governava a l\'illa, conced\xc3\xad un indult als que deixessin la seva actitud, i entr\xc3\xa0 amb relaci\xc3\xb3 amb els insurgents, assolint dissoldre les partides de Matanzas. Per\xc3\xb2 a Orient es va estendre la revoluci\xc3\xb3 amb rapidesa. Des de Santo Domingo, Mart\xc3\xad i M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez varen llen\xc3\xa7ar el fam\xc3\xb3s Manifiesto de Montecristi (25 de mar\xc3\xa7 de 1895), on s\'exposaven els prop\xc3\xb2sits dels revolucionaris. Aquesta era, sens dubte, el senyal de guerra, doncs l\'1 d\'abril desembarcaren Jos\xc3\xa9 i Antonio Maceo en la platja de Duaba, prop de Baracoa, i l\'11 d\'abril, Mart\xc3\xad i M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez, prop de Baltiquiri. Els primers, perseguits incessantment pels espanyols, es fraccionaren, travessant les serres de Baracoa i Guant\xc3\xa0namo, deixant nombroses v\xc3\xadctimes, entre elles Flor Crombet. Reunits els revolucionaris, Mart\xc3\xad fou reconegut cap suprem, M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez general en cap i Antonio Maceo cap d\'Oriente._NEWLINE_Ensems (16 d\'abril arribava a Cuba el general Martinez Campos amb refor\xc3\xa7os i amples facultats. _NEWLINE_Mart\xc3\xad fou mort en el combat de Dos Rios, sostingut per M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez contra el coronel espanyol Jim\xc3\xa9nez de Sandoval. Maceo es disting\xc3\xad en l\'acci\xc3\xb3 de Caoba i Alto de Peralejo, on va perdre la vida el general Santocildes, el 13 de juliol. Llavors el general Martinez Campos penetr\xc3\xa0 a Bayamo. El mes seg\xc3\xbcent els germans Maceo hagueren de lliurar combat prop de Guantanamo, en la qual acci\xc3\xb3 els insurrectes es valgueren de la dinamita. Mentrestant M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez revolucionava el Camag\xc3\xbcey, una nova expedici\xc3\xb3 arrib\xc3\xa0 a les Villas, desembarcant Carlos Roloff, Serafin S\xc3\xa1nchez i altres, que aixecaren el pa\xc3\xads. _NEWLINE_En aquell moment, Oriente, Camag\xc3\xbcey i les Villas estaven en plena insurrecci\xc3\xb3, pogueren reunir l\'Assemblea de Jimaguay\xc3\xba (13 de setembre de 1895, que aprov\xc3\xa0 la Constituci\xc3\xb3 i eleg\xc3\xad president a Salvador Cisneros Betancourt, i vicepresident en Bartolom\xc3\xa9 Mass\xc3\xb3. Les tropes espanyoles, a m\xc3\xa9s de lluitar contra les dificultats naturals, tenien enc\xc3\xa0rrec de protegir la zona sucrera, merc\xc3\xa8s al qual Maceo va poder travessar el Camag\xc3\xbcey en vint-i-un dies, sense lliura un sol combat. Creu\xc3\xa0 el sender de Jucaro amb 1.500 homes, penetrant en la regi\xc3\xb3 de les Villas. Es reun\xc3\xad llavors amb M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez i es donaren infinitat de combats, alguns d\'ells favorables, el que motiv\xc3\xa0 la dimissi\xc3\xb3 de Martinez Campos. La invasi\xc3\xb3 d\'Est a Oest, recorregu\xc3\xa9 tota l\'illa, arrib\xc3\xa0 a les portes de L\'Havana i a l\'extrem occidental, la qual agosarada marxa no deixa de ser una gl\xc3\xb2ria per Maceo, ajudat per M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez, que entretenia als espanyols en la prov\xc3\xadncia de L\'Havana. Maceo torn\xc3\xa0 al Sud de Pinar del Rio i es reun\xc3\xad de nou amb G\xc3\xb3mez, penetrant ambd\xc3\xb3s en la prov\xc3\xadncia de Matanzas. All\xc3\xad es tornaren a dividir, dirigint-se als extrems oposats de l\'illa, Maceo a Vuelta Abajo i G\xc3\xb3mez a Oriente._NEWLINE_Els recursos amb qu\xc3\xa8 comptava la insurrecci\xc3\xb3 eren inesgotables, i nombroses expedicions aflu\xc3\xafen dels Estats Units. El 17 de mar\xc3\xa7 desembarc\xc3\xa0 a Varadeor, prop de Cardenas, l\'expedici\xc3\xb3 d\'Enrique Collazo: el 19 la de Braulio Pe\xc3\xb1a, a Nuevas Grandes; el 24 una altra de Marav\xc3\xad, a Baracoa, la m\xc3\xa9s important, manada per Calixto Garc\xc3\xada. M\xc3\xa9s tard arribaren les de Trujillo, Portuondo, Rafael Cabrera, la del brigadier Ruz, la segona de Roloff, la de Batancourt, etc., i per Vuelta Abajo la de Competitor, la de Leyte Vidad i la de Rius Rivera. Era una campanya d\'invasi\xc3\xb3 organitzada en tota regla. _NEWLINE_Amb aquestes desfavorables arrib\xc3\xa0 el general Weyler a l\'Havana el 10 de febrer de 1896, conegut des de la guerra anterior per llurs rigors a les ordres de Valmaseda. Es proposava aplicar una pol\xc3\xadtica oposada a la de Mart\xc3\xadnez Campos, a\xc3\xafllant a Maceo a Vuelta Abajo per mitj\xc3\xa0 d\'un nou sender de Mariel a Majana. Mentrestant, M\xc3\xa1ximo G\xc3\xb3mez i Calixto Garc\xc3\xada s\'entrevistaren a la vora del Canto, i aquest \xc3\xbaltim prengu\xc3\xa9 la poblaci\xc3\xb3 de Guimaro, separant-se ambd\xc3\xb3s caps. La Campanya de Maceo a Pinar del Rio, obligant a burlar els esfor\xc3\xa7os de Weyler, fou molt compromesa i hagu\xc3\xa9 d\'evacuar la prov\xc3\xadncia, passant la nit del 4 de desembre la tropa de Mariel, que estava tan ben organitzada, que va haver d\'embarcar-se en un bot travessant la boca del port de Mariel. Llavors es refugi\xc3\xa0 en la prov\xc3\xadncia de L\'Havana, on fou mort pel comandant Cirujeda el 7 de desembre, prop d\'Hoyo Colorado._NEWLINE_La campanya de Calixto Garc\xc3\xada a Oriente fou m\xc3\xa9s feli\xc3\xa7, prenent Jiguan\xc3\xad, les Tunas i Guisa. En les Villas, a la prov\xc3\xadncia de L\'Havana i Matanzas, continuava tamb\xc3\xa9 la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3, pel que el general Weyler determina reconcentrar els camperols en les poblacions. Aquesta gent, en la seva majoria fidels a Espanya, es veien obligades per les circumst\xc3\xa0ncies a facilitar l\'abastament dels insurrectes, aquesta mesura estava molt criticada, m\xc3\xa9s pels seus efectes que per raons pol\xc3\xadtiques, al\xc2\xb7legant els seus impugnadors el fet que aquests infeli\xc3\xa7os reconcentrats, en canviar el r\xc3\xa8gim de vida, morien a centenars de mis\xc3\xa8ria i paludisme. _NEWLINE_L\'assassinat de Canovas del Castillo i canvi de govern subseg\xc3\xbcent portaren al general Blanco a Cuba, el 30 d\'octubre de 1897. Amb retard es constitu\xc3\xad en l\'illa el govern auton\xc3\xb2mic (1 de gener de 1898), reforma que fou refusada pels insurgents, continuant la lluita._NEWLINE_Tampoc acontent\xc3\xa0 aquesta mesura als voluntaris de L\'Havana, que es revoltaren donant crits de mori a Blanco i visques a Weyler. Els \xc3\xa0nims, ja excitats dels Estats Units, trobaren pretext per exterioritzar-se en la carta de Dupuy de Lome, ambaixador espanyol, dirigida a Jos\xc3\xa9 Canalejas. Pocs dies despr\xc3\xa9s l\'explosi\xc3\xb3 del Maine en el port de L\'Havana, acab\xc3\xa0 d\'exacerbar els \xc3\xa0nims dels ianquis. S\'ha discutit molt envers les causes materials de l\'explosi\xc3\xb3, sent aix\xc3\xad que es formaren comissions investigadores que posaren de manifest no existir confabulaci\xc3\xb3 per part d\'Espanya per a produir la cat\xc3\xa0strofe. El Sum Pont\xc3\xadfex ofer\xc3\xad llavors fer de mitjancer entre Espanya i els cubans, la qual no assol\xc3\xad detenir als americans en el seu decidit prop\xc3\xb2sit d\'intervenir en l\'illa.\n_START_SECTION_\nCuba independent\n_START_PARAGRAPH_\nAntiga col\xc3\xb2nia espanyola des del segle XVI, la lluita per la independ\xc3\xa8ncia va comen\xc3\xa7ar el 1868 i va continuar durant el segle XIX fins a la Guerra de Cuba de 1898 entre Espanya i els Estats Units. El desencadenant de la guerra va ser l\'explosi\xc3\xb3 del cuirassat USS Maine dels Estats Units, atracat al port de l\'Havana, el 15 de febrer de 1898. La premsa nord-americana va fer una forta pressi\xc3\xb3 per a culpar a Espanya de l\'explosi\xc3\xb3 de la nau, creant el pretext que necessitaven els intervencionistes per a declarar la guerra a Espanya. El president William McKinley va exigir la immediata retirada espanyola de Cuba, enviant tropes americanes a l\'illa._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'ocupaci\xc3\xb3 nord-americana de l\'illa, es va concedir la independ\xc3\xa8ncia el 1902, tot i que els Estats Units continuaven gaudint-hi de certs privilegis. La revolta guerrillera (Revoluci\xc3\xb3 Cubana) contra la dictadura de Fulgencio Batista va comportar l\'establiment del r\xc3\xa8gim revolucionari castrista a partir de 1959._NEWLINE_Diversos grups de terratinents exiliats a Miami, armats i entrenats pel govern dels Estats Units i amb el suport de la CIA, inicien una invasi\xc3\xb3 militar sobre l\'illa el 17 d\'abril de 1961 a la zona de Playa Gir\xc3\xb3n, sent fulgurantment derrotats en escasses hores. Aquest fet va provocar que el govern, inicialment nacionalista, de Fidel Castro declar\xc3\xa9s el car\xc3\xa0cter socialista de la Revoluci\xc3\xb3 Cubana, i que s\'intensifiqu\xc3\xa9s l\'acostament de Cuba cap a l\'URSS, que va quedar pal\xc3\xa8s amb l\'anomenada Crisi dels m\xc3\xadssils de Cuba, el 1962._NEWLINE_Aquests fets van desencadenar una situaci\xc3\xb3 preb\xc3\xa8l\xc2\xb7lica entre els governs de Cuba i els Estats Units, que s\'ha mantingut fins a l\'actualitat, i un bloqueig econ\xc3\xb2mic, d\'aliments i medicaments dels segons cap a la primera; bloqueig que ha estat reiteradament denunciat per l\'Organitzaci\xc3\xb3 de les Nacions Unides i que, tanmateix, s\'ha vist intensificat des de 1996 amb l\'aprovaci\xc3\xb3 de la Llei Helms-Burton per part dels Estats Units._NEWLINE_Aix\xc3\xad mateix hi ha bastants indicis que apunten que el govern nord-americ\xc3\xa0 ha intentat en diverses ocasions assassinar el president cub\xc3\xa0, Fidel Castro._NEWLINE_Aquest bloqueig, acompanyat de la caiguda de la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica a comen\xc3\xa7aments dels anys noranta del segle XX, va causar una important crisi econ\xc3\xb2mica a l\'illa propiciant, a mitjans dels noranta, un moviment migratori cap a les costes de Florida protagonitzat pels balseros. _NEWLINE_Recentment, l\'increment dels ingressos tur\xc3\xadstics i els convenis de col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 amb el govern de Vene\xc3\xa7uela (despla\xc3\xa7ament de metges cubans voluntaris a Vene\xc3\xa7uela en canvi de preus preferencials en el petroli vene\xc3\xa7ol\xc3\xa0 per a Cuba) han contribu\xc3\xaft a una certa recuperaci\xc3\xb3 de l\'economia cubana._NEWLINE_El 17 de desembre de 2014 Ra\xc3\xbcl Castro i Barack Obama anuncien el restabliment de relacions diplom\xc3\xa0tiques. Com a part d\'aquest restabliment l\'estadounidenc Alan Gross va ser alliberat de la pres\xc3\xb3 cubana on complia condemna per subversi\xc3\xb3, per part dels Estats Units es van alliberar els tres \xc3\xbaltims cubans dels coneguts com Los Cinco acusats d\'espionatge en territori estadounidenc. Aquest restabliment diplom\xc3\xa0tic tamb\xc3\xa9 relaxa les restriccions econ\xc3\xb2miques aix\xc3\xad com en afers de telecomunicacions i viatges que formaven part del bloqueig de Cuba per part dels Estats Units.'