b'\n_START_ARTICLE_\nPort de Barcelona\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nLa l\xc3\xadnia de la costa barcelonina ha evolucionat molt al llarg dels anys. La costa del Poble Sec, com a port natural, fou emprada com a port de la ciutat per ibers i romans, usat habitualment fins al segle X i espor\xc3\xa0dicament fins al segle XIV. que disposava d\'una via d\'acc\xc3\xa9s a la ciutat. La mateixa ciutat disposava d\'un port possiblement al petit estuari de la desembocadura d\'un del torrent del Merdan\xc3\xa7ar o la Riera de Sant Joan, i els vaixells hibernaven a la platja oberta entre el Puig de les Falsies (a l\'actual Pla de Palau) i el convent de Santa Clara (a l\'actual Parc de la Ciutadella)._NEWLINE_El 1466, per ra\xc3\xb3 del bloqueig efectuat per la Rep\xc3\xbablica de G\xc3\xa8nova, l\'historiador d\'aquell pa\xc3\xads Antonio Gallo esmenta la configuraci\xc3\xb3 de la costa del port. Les muralles arribaven arran de mar. Hi havia una torre i una atalaia per a les comunicacions mar\xc3\xadtimes. Una barra de sorra, anomenada Tasca o les Tasques, protegia l\'entrada al port amb diversos canals de fins a catorze peus de profunditat, coneguts nom\xc3\xa9s pels pr\xc3\xa0ctics del port. Tanmateix a l\'interior del port la profunditat podia assolir fins a quaranta peus en alguns llocs._NEWLINE_El 1438 el rei Alfons el Magn\xc3\xa0nim, a N\xc3\xa0pols, d\xc3\xb3na una llic\xc3\xa8ncia a petici\xc3\xb3 de dos consellers de la ciutat per a la construcci\xc3\xb3 del port i moll, amb facultat i privilegi per a imposar els drets d\'ancoratge per als costos i conservaci\xc3\xb3 de l\'obra que li sembl\xc3\xa9s a qualsevol tipus de nau, fos nacional o estrangera. Aquell mateix any s\'inicia la col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 d\'una estacada de localitzaci\xc3\xb3 poc precisa. La primera pedra es col\xc2\xb7loc\xc3\xa0l l\'any seg\xc3\xbcent: el 2 d\'agost de 1439 com a "Lo Moll". Pocs anys m\xc3\xa9s tard el 1474, per ordre i expenses de la ciutat de Barcelona, s\'esdev\xc3\xa9 l\'11 de setembre, un solemne inici d\'obres fixant estaques davant de la Torre Nova fent la primera ma\xc3\xa7ada el Conseller en Cap, seguits de la resta de consellers, i els c\xc3\xb2nsols de la Llotja, per a tancar el mar amb un bra\xc3\xa7 de terra. El 20 d\'aquell m\xc3\xa9s es col\xc2\xb7loc\xc3\xa0 la primera pedra per al moll, essent bene\xc3\xafda l\'obra amb una missa oficiada pel bisbe de Girona, que o\xc3\xafren el rei Joan, els consellers de la ciutat, els c\xc3\xb2nsols de la Llotja, molts cavallers i d\'altra gent. Aquest moll reb\xc3\xa9 el nom de Moll de la Santa Creu. Tot i aquestes solemnitats documentades, sembla que el port no tenia un moll ben format, possiblement aquests primers intents van ser arrabassats per la mar durant una llevantada, per les refer\xc3\xa8ncies que en fan els historiadors i viatgers de l\'\xc3\xa8poca de la mancan\xc3\xa7a d\'un port tancat a la ciutat. \xc3\x89s el 1696, durant el regnat del rei Carles II quan es culmina una costos\xc3\xadssima obra que durant una quarantena d\'anys havia costat m\xc3\xa9s de tres-cents mil ducats._NEWLINE_Les excavacions dutes a terme entre 2006 i 2008 al sector de l\'antiga estaci\xc3\xb3 de les rodalies van treure a la llum les restes de l\'escullera de 1477-1487, anomenada Moll de la Santa Creu, com tamb\xc3\xa9 les restes d\'un vaixell medieval, anomenat Barceloneta I, les quals es conserven al Museu d\'Hist\xc3\xb2ria de Barcelona.\n_START_SECTION_\nDic Flotant i Deposant\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1864 es va inaugurar un avarador constru\xc3\xaft per la Maquinista Terrestre i Mar\xc3\xadtima per enc\xc3\xa0rrec de la casa Martorell i Bofill. Tanmateix, aquesta instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 era insuficient, ja que no podia arrossegar els vaixells de gran tonatge. Per tal de pal\xc2\xb7liar aquesta defici\xc3\xa8ncia es van presentar diferents projectes a partir de 1873. Posteriorment, el 16 d\xe2\x80\x99abril de 1894, la Junta del Port de Barcelona va obrir un concurs p\xc3\xbablic per l\xe2\x80\x99adjudicaci\xc3\xb3 definitiva de les obres del Dic Flotant i Deposant. S\xe2\x80\x99hi van presentar tres firmes industrials: Maquinista Terrestre i Mar\xc3\xadtima, Arsenal Civil de Barcelona i Material per a Ferrocarrils i Construccions. Dos mesos despr\xc3\xa9s, la Junta va emetre un informe favorable al projecte presentat per la societat Maquinista Terrestre i Mar\xc3\xadtima, que combinava el sistema de dics Clark i Standfield. Es tractava (grosso modo) d\xe2\x80\x99un artefacte naval que permetia la reparaci\xc3\xb3 de les embarcacions a partir de la inundaci\xc3\xb3 de tancs. _NEWLINE_Per tant, el Dic Flotant i Deposant va ser constru\xc3\xaft per la Maquinista Terrestre i Mar\xc3\xadtima entre els anys 1895 i 1898. El 1991, l\xe2\x80\x99empresa \xe2\x80\x9cUni\xc3\xb3n Naval de Levante \xe2\x80\x93 Talleres Nuevo Vulcano\xe2\x80\x9d, aleshores propiet\xc3\xa0ria del dic suara citat, va desmantellar-lo i substituir-lo per un altre de tipus \xe2\x80\x9cu\xe2\x80\x9d. El Dic Flotant i Deposant va capitalitzar un valor patrimonial for\xc3\xa7a considerable. Efectivament, va jugar un paper protagonista en la consolidaci\xc3\xb3 del port de Barcelona com a port industrial, tant pel seu car\xc3\xa0cter d\xe2\x80\x99instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 auxiliar com per la seva directa participaci\xc3\xb3 en la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquest al llarg de les primeres d\xc3\xa8cades del segle passat.\n_START_SECTION_\nPrimera Guerra Mundial\n_START_PARAGRAPH_\nAmb l\'esclat de la Primera Guerra Mundial, es va crear la comissi\xc3\xb3 municipal pro Zones Franques per tal que el Port de Barcelona fos una zona de comer\xc3\xa7 neutral tant pels Aliats com per les Pot\xc3\xa8ncies Centrals.\n_START_SECTION_\nCreuers i ind\xc3\xbastria\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un dels principals ports industrials i el port m\xc3\xa9s gran de creuers del Mediterrani i en escala mundial \xc3\xa9s el quart port de creuers per darrere dels ports del Carib. La superf\xc3\xadcie terrestre del port \xc3\xa9s de 828,9 ha, i disposa de 20 km de molls. El Reial Club N\xc3\xa0utic de Barcelona i el Reial Club Mar\xc3\xadtim de Barcelona es troben al Port Vell, a una zona d\'inter\xc3\xa8s tur\xc3\xadstic del Port de Barcelona. El 2008 tenia una capacitat de 2,6 milions de TEU-contenidors, quan tota l\'obra d\'eixample va ser acabat la capacitat pujar\xc3\xa0 a 10 milions. La connexi\xc3\xb3 del port a la xarxa ferrovi\xc3\xa0ria d\'ample europeu per permetre trajectes directes cap a Fran\xc3\xa7a i el nord d\'Europa sense p\xc3\xa8rdua de temps a canviar d\'ample a Port Bou. El 2012 el port tractava 76% de les exportacions catalanes i 22% de les exportacions espanyoles i 7% del valor afegit brut catal\xc3\xa0._NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit del Short Sea Shipping (SSS), el transport mar\xc3\xadtim a dist\xc3\xa0ncies curtes, el servei regular entre Barcelona i Civitavecchia ha esdevingut una autopista del mar de refer\xc3\xa8ncia. Des del 2004 el tr\xc3\xa0fic de mercaderies i de passatgers ha registrat un creixement constant. El 2012, Port de Barcelona permet desviar cada any m\xc3\xa9s de 112.000 camions de les carreteres al mode mar\xc3\xadtim. Una segona autopista va crear-se entre Barcelona i G\xc3\xa8nova. El 2013 van afegir-se tres l\xc3\xadnies de transport de mercaderies amb Liorna i Savoia i una l\xc3\xadnia mixta amb Porto Torres a Sardenya.\n_START_SECTION_\nPort esportiu\n_START_PARAGRAPH_\nEl Reial Club N\xc3\xa0utic de Barcelona i el Reial Club Mar\xc3\xadtim de Barcelona es troben al Port Vell, a una zona d\'inter\xc3\xa8s tur\xc3\xadstic del Port de Barcelona.'