b'\n_START_ARTICLE_\nVilafranca del Pened\xc3\xa8s\n_START_SECTION_\nTop\xc3\xb2nim\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s fa refer\xc3\xa8ncia al fet que la vila era empla\xc3\xa7ada dins l\'\xc3\xa0mbit de les franqueses establertes a Ol\xc3\xa8rdola o al Pened\xc3\xa8s al segle\xc2\xa0xi, i a la formaci\xc3\xb3 de la vila despr\xc3\xa9s del frac\xc3\xa0s de la restauraci\xc3\xb3 d\'Ol\xc3\xa8rdola, antiga capital de la regi\xc3\xb3, despr\xc3\xa9s de la invasi\xc3\xb3 almor\xc3\xa0vit del 1108.\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nHom creu que Vilafranca del Pened\xc3\xa8s fou fundada cap a mitjan segle\xc2\xa0xii a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la decad\xc3\xa8ncia d\'Ol\xc3\xa8rdola, ja que els seus habitants foren els primers pobladors de la vila._NEWLINE_Es considera que va n\xc3\xa9ixer entre els anys 1108 i 1151, anys en qu\xc3\xa8 es troba la primera refer\xc3\xa8ncia de la Vila. Vilafranca es va fundar al voltant de l\'antiga Torre Dela, la qual es trobava a prop de la Via Augusta. Des del naixement de la Vila se celebrava un mercat, fet que juntament amb les franqueses concedides, la tranquil\xc2\xb7litat envers els sarra\xc3\xafns i l\'impuls que li va donar el Comte de Barcelona va propiciar el creixement del primer nucli fins a esdevenir una de les ciutats importants del Principat. La distribuci\xc3\xb3 de la Vila era la t\xc3\xadpica d\'una ciutat medieval amb el clos de la muralla, el call jueu, els gremis i la noblesa._NEWLINE_Durant el segle\xc2\xa0xiii, Vilafranca experimenta un important desenvolupament econ\xc3\xb2mic i social, i es consolida la repoblaci\xc3\xb3 de la seva \xc3\xa0rea d\'influ\xc3\xa8ncia i la seva posici\xc3\xb3 puntera com a centre comercial en la conflu\xc3\xa8ncia d\'importants vies de comunicaci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, com a vila reial rep protecci\xc3\xb3 i la vegada molts privilegis, per la qual cosa es converteix en una de les poblacions de domini reial m\xc3\xa9s notables de la Catalunya de l\'\xc3\xa8poca, i en la qual se celebra - el 1218 - una assemblea convocada per Jaume I, que reuneix la noblesa, els prelats i els representants de les ciutats i les viles. La import\xc3\xa0ncia territorial de Vilafranca es veu corroborada amb la formaci\xc3\xb3 de la vegueria de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s i en l\'establiment de diferents cases mon\xc3\xa0stiques, que converteixen la vila en un centre de gran activitat.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca medieval\n_START_PARAGRAPH_\nVilafranca va tenir un creixement intens durant la segona meitat del segle\xc2\xa0xii. Va ser decisiva l seva situaci\xc3\xb3 com a via que enlla\xc3\xa7ava les terres cristianes amb les musulmanes. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'aquesta rellev\xc3\xa0ncia, el rei va fer donaci\xc3\xb3 dels drets de notaria a l\'Esgl\xc3\xa9sia l\'any 1188. La coincid\xc3\xa8ncia de les celebracions religioses amb les fires i mercats com a activitats inseparables i la concessi\xc3\xb3 reial dels drets de notaria van fer que l\'esgl\xc3\xa9sia de Vilafranca exerc\xc3\xads un notable poder econ\xc3\xb2mic i jur\xc3\xaddic._NEWLINE_El centre de la poblaci\xc3\xb3 girava a l\'entorn de la primitiva parr\xc3\xb2quia de Santa Maria, una esgl\xc3\xa9sia parroquial que va ser la primera que va integrar el g\xc3\xb2tic. Es van construir altres edificis notables, com ara el Palau Maci\xc3\xa0, o el convent d\'un orde mendicant: el convent de Sant Francesc; l\'esgl\xc3\xa9sia d\'un convent d\'un orde militar: la capella de Sant Joan i altres edificis amb un clar protagonisme en uns fets cabdals a la hist\xc3\xb2ria de Catalunya com ara el Palau Reial, on va morir el rei Pere el Gran, o el Palau Balt\xc3\xa0, que la tradici\xc3\xb3 diu que fou l\'escenari on es va signar la Conc\xc3\xb2rdia de Vilafranca el 1461, un dels desencadenants de la guerra civil que va enfrontar la corona i la Generalitat al segle\xc2\xa0xv._NEWLINE_Fins a la meitat del segle\xc2\xa0xiv hi ha una \xc3\xa8poca de creixement de la Vila. A partir de la meitat d\'aquest segle s\'inicia un cicle de calamitats que marcaran tota aquesta \xc3\xa8poca arreu del pa\xc3\xads. El cicle s\'inicia amb les males collites. L\'any 1333 \xc3\xa9s conegut com \xc2\xabLo mal any primer\xc2\xbb. Continuar\xc3\xa0 amb la pesta del 1348 i altres que van seguir. Diverses epid\xc3\xa8mies de morbo, c\xc3\xb2lera i grip van afectar Vilafranca els anys 1530, 1558, 1564, junt amb les epid\xc3\xa8mies cal comptabilitzar les seg\xc3\xbcents guerres: la Guerra Civil (1462-1472), que va incidir fortament a la Vila, la Guerra dels Remences (1483-1486), la guerra dels Segadors (1640-1652).\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca moderna\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat aquesta situaci\xc3\xb3 general, l\'activitat econ\xc3\xb2mica i comercial de Vilafranca no va aturar-se, tot i que no va ser tan alta com en segles anteriors. Catalunya \xc3\xa9s, una vegada m\xc3\xa9s, escenari de batalles. Vilafranca, on va arribar a residir la Junta Superior de Catalunya, va ser saquejada diverses vegades des de 1808. Un cop superada aquesta guerra, el conreu vin\xc3\xadcola va continuar creixent a la comarca, cosa que va suposar un important creixement demogr\xc3\xa0fic. A partir de l\'any 1879, la fil\xc2\xb7loxera va devastar les vinyes i es va iniciar una espectacular davallada econ\xc3\xb2mica i una considerable disminuci\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3. Malgrat tot, abans d\'acabar el segle la viticultura va tornar a ser la primera font de riquesa de la Vila, consolidant el seu car\xc3\xa0cter agr\xc3\xadcola i vin\xc3\xadcola._NEWLINE_El ressorgiment econ\xc3\xb2mic de la comarca de l\'Alt Pened\xc3\xa8s, despr\xc3\xa9s del desastre de la fil\xc2\xb7loxera, va propiciar l\'arribada del corrent art\xc3\xadstic i social que comen\xc3\xa7ava a implantar-se a Europa. Propietaris agr\xc3\xadcoles i comerciants esdevenen els receptors de les tend\xc3\xa8ncies modernistes i impulsen edificacions d\'acord amb la seva posici\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica. La Ruta Modernista de Vilafranca forma part de les 9 Rutes Modernistes prop de Barcelona que promou la Diputaci\xc3\xb3 de Barcelona.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEn el per\xc3\xadode de 1950 a 1981, Vilafranca t\xc3\xa9 un gran creixement. Acull diverses ind\xc3\xbastries i el sector del vi i del cava es desenvolupa \xc3\xa0mpliament. Vilafranca \xc3\xa9s avui una de les principals ciutats mitjanes de Catalunya, un centre econ\xc3\xb2mic i comercial dotat de tots els serveis i amb bones comunicacions que l\'apropen a les principals ciutats catalanes i de l\'estat. En els \xc3\xbaltims anys s\'ha viscut un proc\xc3\xa9s urbanitzador for\xc3\xa7a din\xc3\xa0mic, amb zones residencials destinades a acollir una gran quantitat de nous habitatges. En l\'\xc3\xa0mbit industrial, s\'han instal\xc2\xb7lat diverses empreses propiciant l\'aparici\xc3\xb3 de nous pol\xc3\xadgons.\n_START_SECTION_\nEmpla\xc3\xa7ament\n_START_PARAGRAPH_\nL\'empla\xc3\xa7ament de Vilafranca (224 m d\'altitud) al centre de la depressi\xc3\xb3 del Pened\xc3\xa8s, entre la Serralada Prelitoral i el mass\xc3\xads del Garraf, \xc3\xa9s un pas obligat, ja d\'antic. En l\'\xc3\xa8poca romana hi passava la Via Augusta que es dirigia cap a Tarragona. A l\'edat mitjana hi passava el cam\xc3\xad que hi duia per Begues i Olesa de Bonesvalls. I des de 1865 hi passa la l\xc3\xadnia f\xc3\xa8rria de Martorell a Tarragona._NEWLINE_Est\xc3\xa0 situada al centre de la depressi\xc3\xb3 penedesenca, en un terreny pla amb alguns turons que s\'eleven un centenar de metres sobre la resta de la plana: el puig de Sant Jaume (296 m), el puig de Sant Pau (302 m), i el que serveix d\'assentament a la mateixa capital. _NEWLINE_El terme municipal \xc3\xa9s envoltat pels termes de les Cabanyes i la Granada, a l\'est per Sant Cugat Sesgarrigues i Ol\xc3\xa8rdola, al sud Santa Margarida i els Monjos i a l\'oest Sant Mart\xc3\xad Sarroca i Pacs del Pened\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nFestes i tradicions\n_START_PARAGRAPH_\nDel calendari festiu es poden destacar les Fires de Maig, les festes dels barris durant els mesos de juliol i agost, i, molt especialment, la Festa Major a final d\'agost, declarada Festa Patrimonial d\'inter\xc3\xa8s Nacional per la Generalitat de Catalunya (29, 30 i 31 d\'Agost i 1 i 2 de setembre)._NEWLINE_Durant la Festa Major es poden veure figures, elements i balls folklorics de gran valor patrimonial com el Drac, el Ball de Diables de Vilafranca, el Ball d\'en Serrallonga, l\'\xc3\x80liga, els Gegants, els Nans, els Capgrossos, els Panderos, el ball Pla, les Cotonines, el ball de gitanes, ball de bastons, ball de Figuetaires, etc. Per\xc3\xb2 cal destacar l\'actuaci\xc3\xb3 castellera que s\'hi realitza el dia 30, la diada de Sant F\xc3\xa8lix. _NEWLINE_Vilafranca t\xc3\xa9 la figura del bestiari catal\xc3\xa0 m\xc3\xa9s antic d\'Europa; un drac documentat des del 1601, tot i que segurament ja existia anteriorment. Actualment compta amb dues r\xc3\xa8pliques exactes: una a Vilafranca (2006) i una a Belgica._NEWLINE_El Vijazz \xc3\xa9s una fira de Vins i Caves del Pened\xc3\xa8s que se celebra durant el primer cap de setmana de juliol. Hi ha actuacions musicals amb primeres figures del Jazz nacional i internacional en ple centre hist\xc3\xb2ric de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s i tot un seguit d\'activitats complement\xc3\xa0ries culturals, gastron\xc3\xb2miques i tur\xc3\xadstiques._NEWLINE_Vilafranca organitza tamb\xc3\xa9 la Festa del Xat\xc3\xb3 amb molt bona pres\xc3\xa8ncia de visitants. Se celebra la tercera setmana de gener i s\'hi poden degustar les cinc varietats d\'aquest popular plat._NEWLINE_La Festa de la Verema del Pened\xc3\xa8s s\'inicia amb la Nit de la Verema, quan \xc3\xa9s proclamada la Pubilla de la Festa. Hi ha concursos de mostra de qualitat del ra\xc3\xafm del Pened\xc3\xa8s i de fotografia, i tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s concedit un premi d\'investigaci\xc3\xb3. A m\xc3\xa9s, s\'hi celebra el Ball del Most. La festa es clou amb la investidura d\'una personalitat com a membre d\'honor del Casal dels Amics del Vi i de la Bona Taula (entitat organitzadora de la festa) i amb l\'obtenci\xc3\xb3 del primer most, que \xc3\xa9s bene\xc3\xaft.\n_START_SECTION_\nCentres culturals i altres esdeveniments, cinema, m\xc3\xbasica, etc\n_START_PARAGRAPH_\nVilafranca disposa de sales d\'espectacles:  Casal La Principal (cinema, balls, espectacles...), el cinema Kubrick, el teatre Cal Bolet o l\'Auditori Municipal que \xc3\xa9s un equipament cultural de nova construcci\xc3\xb3,dissenyat per a acollir concerts i activitats musicals.  _NEWLINE__NEWLINE_El Teatre el Bolet, constru\xc3\xaft per iniciativa privada l\'any 1886 amb el nom de "Teatre Principal", a principis del segle\xc2\xa0xx passa a denominar-se Cal Bolet pel cognom del seu nou propietari. Finalment, va ser adquirit per l\'Ajuntament de Vilafranca el 1982. T\xc3\xa9 un aforament de 386 espectadors. Est\xc3\xa0 a la disposici\xc3\xb3 de les entitats i col\xc2\xb7lectius locals per dur a terme activitats relacionades amb les arts esc\xc3\xa8niques i ofereix una programaci\xc3\xb3 estable d\'espectacles professionals de teatre, m\xc3\xbasica i dansa.\n_START_SECTION_\nColla Jove  Xiquets de Vilafranca\n_START_PARAGRAPH_\nLa Colla Jove Xiquets de Vilafranca neix a partir d\'una acta fundacional que signen set persones, sis d\'elles amb experi\xc3\xa8ncia directa de diversos anys en el m\xc3\xb3n casteller, alguns d\'ells en alguna de les colles ja existents a la vila. El primer que es fa \xc3\xa9s escollir una Junta Fundacional, elaborar uns primers Estatuts i presentar tota la documentaci\xc3\xb3 per a poder registrar legalment l\'entitat al Departament de Just\xc3\xadcia de la Generalitat de Catalunya. Aquesta primera Junta \xc3\xa9s presidida per Montserrat Vall\xc3\xa8s, amb una traject\xc3\xb2ria de 12 anys fent castells i filla d\'un experimentat casteller de pinya i l\'Albert Hill ocupa el c\xc3\xa0rrec de Cap de Colla. Hill porta 27 anys fent castells com a casteller de tronc. _NEWLINE_L\'entitat es registra legalment en data 11 de maig de 2010 amb el n\xc3\xbamero de registre 42520/1. La Colla Jove de Vilafranca ja t\xc3\xa9 exist\xc3\xa8ncia jur\xc3\xaddica. Els Estatuts determinen aspectes com la denominaci\xc3\xb3 de la colla, el color de la camisa \xe2\x80\x93blau cel- i el disseny de l\'escut, entre d\'altres._NEWLINE_El projecte s\'havia comen\xc3\xa7at a gestar a mitjans de febrer de 2010. Els sis castellers del nucli fundacional s\'havien donat de baixa d\'una altra colla de la ciutat i comencen a parlar, sense cap idea predefinida, del que pensen que hauria de ser una colla castellera del segle XXI, moderna i tradicional alhora, democr\xc3\xa0tica i oberta, amb una intenci\xc3\xb3 clara de ser alternativa real i d\'aconseguir un potencial social que ho permeti. Durant els primers mesos es parla amb molta gent i es detecta que hi ha cert espai per presentar, a la societat vilafranquina, penedesenca i al m\xc3\xb3n casteller en general, una colla castellera amb un ideari propi, innovadora, potent, jove, desacomplexada i que doni aire fresc a l\'afecci\xc3\xb3 de casa nostra. _NEWLINE_Malauradament, moltes de les converses dels primers mesos que transmeten una visi\xc3\xb3 positiva d\'aquesta idea no fructifiquen en incorporacions de persones f\xc3\xadsiques al nucli fundacional ni al projecte. Malgrat tot, aquest nucli segueix treballant discretament, sense pressions externes ni cap mena d\'urg\xc3\xa8ncia, mentre recull algunes primeres adhesions a la colla. Es van definint l\'estrat\xc3\xa8gia de marca i els passos a seguir per presentar la idea en societat. Comencen a sortir a la llum p\xc3\xbablica alguns detalls de la colla i, finalment, es fa una presentaci\xc3\xb3 oficial a l\'afecci\xc3\xb3 el dijous 13 de maig. Va despertar for\xc3\xa7a expectaci\xc3\xb3. La Colla Jove de Vilafranca ja tenia cares i idees exposades p\xc3\xbablicament._NEWLINE_Pocs dies despr\xc3\xa9s, divendres 28 de maig, engegaven els assaigs a la seu que ens acull, l\'espai per a l\'activitat cultural i associativa conegut amb el nom de l\'Escorxador, a Vilafranca mateix. Al primer assaig hi assisteixen unes 25 persones, gaireb\xc3\xa9 la meitat eren novelles en la pr\xc3\xa0ctica dels castells i amb un denominador com\xc3\xba: molt joves. Durant els primers dos mesos ens mantenim amb un nombre d\'assistents i socis que ronda els quaranta. Els castells de la Jove, a poc a poc, comencen a pujar._NEWLINE_A principis d\'agost hi ha una entrada d\'un grup de gent nombr\xc3\xb3s, amb certa experi\xc3\xa8ncia en construccions humanes. Pocs dies m\xc3\xa9s tard, s\'incorporen bastants joves i alguns ex-castellers que feia molts anys que no aixecaven castells. A primers de setembre la colla fa un assaig-taller de castells a Vallbona d\'Anoia, on ja hi ten\xc3\xadem contactes. Aquest assaig \xc3\xa9s considerat clau i marca un punt d\'inflexi\xc3\xb3: la colla agafa certa embranzida, es produeix una gran sintonia entre tots els castellers i castelleres que fa pensar a fixar amb determinaci\xc3\xb3 una data per a la possible presentaci\xc3\xb3 a la pla\xc3\xa7a de Vilafranca, amb voluntat de portar-hi castells de set pisos._NEWLINE_El dia 8 d\'octubre es fa l\'acte de lliurament de camises, a l\'Escorxador. \xc3\x89s la primera vegada que es fa i \xc3\xa9s tot un \xc3\xa8xit. Repartim un total de noranta-quatre camises als socis de la colla. El projecte, de mica en mica i sense encara haver fet cap castell a pla\xc3\xa7a, es va consolidant, sobretot socialment. Per\xc3\xb2 en cap moment es deixen de banda els castells i, l\'endem\xc3\xa0, es fa un assaig amb camisa en una masia del Pened\xc3\xa8s, acompanyada d\'un dinar i d\'una festa. En aquest assaig es basteixen els primers castells amb camisa blau cel, tot i que no es computen al no haver estat assolits a pla\xc3\xa7a: un pilar de quatre caminant i un tres de sis._NEWLINE_A mitjan octubre, un cop es veu que la colla es va consolidant, s\'adopta l\'acord de Junta de sol\xc2\xb7licitar formalment l\'ingr\xc3\xa9s a la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya.\n_START_SECTION_\nMitjans de comunicaci\xc3\xb3 locals\n_START_PARAGRAPH_\nEls principals mitjans de comunicaci\xc3\xb3 de la ciutat s\xc3\xb3n les emissores Vilafranca TV, Cadena SER Pened\xc3\xa8s-Garraf, R\xc3\xa0dio Vilafranca i Vilafranca Televisi\xc3\xb3 (SERCOM SL). En premsa escrita destaquen El 3 de vuit, El cargol, El Punt Avui - edici\xc3\xb3 Pened\xc3\xa8s, L\'Extra i La Fura. El diari web Pened\xc3\xa8s Digital tamb\xc3\xa9 compta amb una edici\xc3\xb3 local.\n_START_SECTION_\nEquipaments sanitaris\n_START_PARAGRAPH_\nVilafranca destaca pel seu Hospital Comarcal de l\'Alt Pened\xc3\xa8s al barri de l\'Espirall.\n_START_SECTION_\nMercats\n_START_PARAGRAPH_\nVilafranca compta amb tres mercats destacats: el Mercat Municipal Sant Salvador, el Mercat Municipal de la Pelegrina i el Mercat de la Carn. Aquest darrere disposa de restaurant de qualitat per degustar els menjars t\xc3\xadpics de Vilafranca i el Pened\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nCarretera\n_START_PARAGRAPH_\nVilafranca \xc3\xa9s un punt estrat\xc3\xa8gic respecte de les comunicacions que, des del pla de Barcelona i el Baix Llobregat, s\'adrecen cap al sud. Actualment les comunicacions que passen per la ciutat s\xc3\xb3n la carretera N-340 que comunica Barcelona amb Tarragona, la C-15 que comunica el Garraf amb Igualada, l\'autopista AP-7 que va des de la Jonquera a Alacant.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nEl ferrocarril va arribar a Vilafranca el 1865 gr\xc3\xa0cies a la l\xc3\xadnia f\xc3\xa8rria de Martorell a Tarragona que actualment hi d\xc3\xb3na servei Rodalies Barcelona amb la l\xc3\xadnia 4 o de l\'interior i que uneix Sant Vicen\xc3\xa7 de Calders (el Vendrell, Baix Pened\xc3\xa8s) amb Manresa (Bages) via l\'estaci\xc3\xb3 de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s._NEWLINE_Amb la construcci\xc3\xb3 de la l\xc3\xadnia d\'alta velocitat Madrid - Saragossa - Barcelona - Frontera Francesa, que passa pel mig de la poblaci\xc3\xb3, s\'ha soterrat les vies de ferrocarril d\'alta velocitat i la l\xc3\xadnia f\xc3\xa8rria de Martorell a Tarragona, permeten la futura construcci\xc3\xb3 d\'una rambla, a m\xc3\xa9s de la construcci\xc3\xb3 del nou edifici de l\'estaci\xc3\xb3 de Vilafranca del Pened\xc3\xa8s, actualment la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 composta per l\'antic edifici de l\'estaci\xc3\xb3 (que segueix amb les seves funcions habituals, ja que encara no ha estat reempla\xc3\xa7at) i les noves andanes soterrades. L\'estaci\xc3\xb3 no ha estat habilitada perqu\xc3\xa8 hi puguin parar trens que passen per la L.A.V. per\xc3\xb2 queda pendent la construcci\xc3\xb3 d\'una segona estaci\xc3\xb3 als afores de la ciutat (entre Vilafranca i la Granada) anomenada estaci\xc3\xb3 de Vilafranca | TAV on hi pararan trens d\'alta velocitat regionals.'