b'\n_START_ARTICLE_\nMecanisme GIM\n_START_PARAGRAPH_\nEn teoria qu\xc3\xa0ntica de camps, el mecanisme GIM (o mecanisme de Glashow\xe2\x80\x93Iliopoulos\xe2\x80\x93Maiani) explica per qu\xc3\xa8 els procesos electrofebles entre part\xc3\xadcules via corrent neutre (i.e. via intercanvi del bos\xc3\xb3 Z) que canvien el sabor de les part\xc3\xadcules interactuants ("flavour-changing neutral currents", o FCNCs, en angl\xc3\xa8s) s\xc3\xb3n suprimits en diagrames de bucle. Tamb\xc3\xa9 explica perqu\xc3\xa8 les interaccions febles que canvien l\'estranyesa en 2 unitats (transicions \xce\x94S = 2) s\xc3\xb3n suprimides, mentre que els canvis d\'una unitat d\'estranyesa (transicions \xce\x94S = 1) s\xc3\xb3n permeses, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s amb interaccions de corrent carregat (i.e. amb intercanvi de bosons W)._NEWLINE_El mecanisme fou proposat per Sheldon Lee Glashow, John Iliopoulos i Luciano Maiani al seu paper fam\xc3\xb3s "Interaccions febles amb simetria hadr\xc3\xb3-lept\xc3\xb3" publicat a la revista Phys. Rev. D el 1970._NEWLINE_Quan el mecanisme de GIM fou proposat, nom\xc3\xa9s es coneixia l\'exist\xc3\xa8ncia de tres quarks (amunt, avall, i estrany). Glashow i James Bjorken havien ja predit un quart quark el 1964, per\xc3\xb2 basats en poques evid\xc3\xa8ncies. El mecanisme de GIM tanmateix, requeria l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un quart quark, i per aix\xc3\xb2 la predicci\xc3\xb3 del quark d\'encant \xc3\xa9s normalment associada amb Glashow, Iliopoulos i Maiani._NEWLINE_El mecanisme \xc3\xa9s basat en la unitarietat de la matriu de barreja de sabors (matriu CKM) del corrent feble carregat, caracteritzat per un diagrama "capsa" de bucles amb dos v\xc3\xa8rtexs implicant l\'intercanvi de dos bosons W. Encara que els intercanvis de bos\xc3\xb3 Z s\xc3\xb3n neutres en sabor (i.e. prohibeixen les FCNC), l\'esquema de capsa indueix una FCNC, per\xc3\xb2 amb una probabilitat molt petita. La petitesa ve donada per la difer\xc3\xa8ncia al quadrat de les masses dels diferents quarks virtuals intercanviats al diagrama de capsa, originalment quarks u i c, a l\'escala d\'energia de la massa del W.  Aquest fet explica perqu\xc3\xa8 les FCNC s\xc3\xb3n tan improbables, resultant en la desitegraci\xc3\xb3 rara, , il\xc2\xb7lustrada a la gr\xc3\xa0fica. Si la difer\xc3\xa8ncia de masses dels quarks fos ignorada, el signe negatiu entre el dos diagrames de capsa que interfereixen (com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, en si mateix, de la unitarietat de la matriu CKM) portaria a una anul\xc2\xb7laci\xc3\xb3 completa del proc\xc3\xa9s, i per tant a un efecte nul.'