b"\n_START_ARTICLE_\nManuel Fern\xc3\xa1ndez Pe\xc3\xb3n\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nFill de Jos\xc3\xa9 Fern\xc3\xa1ndez Fl\xc3\xb3rez, alcalde de Samart\xc3\xadn del Rei Aurelio fins a tres cops, i que havia participat en la fundaci\xc3\xb3 del Sindicat dels Obrers Miners d'Ast\xc3\xbaries (SOMA), actualment (SOMA-FITAG-UGT)._NEWLINE_En 1922 va comen\xc3\xa7ar a treballar en les Mines de La Encarnada de l'empresa Duro Felguera. Aquest mateix any va ingressar en la Joventuts Socialistes i en 1929 ho va fer en el PSOE. Va ser detingut per la seva participaci\xc3\xb3 en la revoluci\xc3\xb3 d'octubre de 1934 passant per les depend\xc3\xa8ncies del convent de les Adoratrices convertit en centre de reclusi\xc3\xb3 i tortura abans de ser internat a la pres\xc3\xb3 Model d'Oviedo on va romandre fins al 2 de gener de 1935 que va sortir en llibertat condicional. Per\xc3\xb2 als pocs dies els gu\xc3\xa0rdies civils tornen a buscar-lo i el portaren a Bra\xc3\xb1ella. En fer una aturada per emmanillar-lo, un grup de noies de les Joventuts Socialistes de la G\xc3\xbceria van distreure els gu\xc3\xa0rdies, la qual cosa aprofita per tirar-se rodant muntanya avall i fugir. Davant el risc de tornar a la pres\xc3\xb3 marx\xc3\xa0 junt al seu pare i altres companys a Fran\xc3\xa7a on aconseguiren passar en un taxi que condu\xc3\xafa Vicente Requena Gal\xc3\xa1n. Des de Fran\xc3\xa7a es va traslladar a B\xc3\xa8lgica residint a Brussel\xc2\xb7les fins que van poder tornar a Ast\xc3\xbaries per l'amnistia, despr\xc3\xa9s del triomf del Front Popular el 16 de febrer de 1936. _NEWLINE_En produir-se el cop d'estat de juliol d'aquest mateix any es va incorporar a les Mil\xc3\xadcies combatent en el setge d'Oviedo contra el coronel colpista Antonio Aranda Mata. A l'agost de 1936 despr\xc3\xa9s de participar en un curs de formaci\xc3\xb3 de comandaments a Gij\xc3\xb3n va accedir al grau de comandant de l'Ex\xc3\xa8rcit de la Rep\xc3\xbablica estant al capdavant del Batall\xc3\xb3 d'Infanteria n. 244. Despr\xc3\xa9s de la caiguda d'Ast\xc3\xbaries a l'octubre de 1937 es va refugiar a la muntanya. Va participar en l'intent fallit d'evasi\xc3\xb3 d'uns 800 homes des de la platja d'El Puntal (Ast\xc3\xbaries) al gener de 1939 que va ser avortada per la gu\xc3\xa0rdia civil. _NEWLINE_Acabada la guerra es va incorporar a la lluita dels maquis antifranquistes asturians, on fou conegut pel sobrenom de Comandant Fl\xc3\xb3rez. En 1941 controlava el triangle La Felguera-La Pola Llaviana-L'Infiestu. A finals de 1942 va participar en la constituci\xc3\xb3 de la Federaci\xc3\xb3 de Guerrilles de Lle\xc3\xb3-Gal\xc3\xadcia al costat de Jos\xc3\xa9 Mata i Ar\xc3\xadstides Llaneza Jove i l'agost del 1943 amb el comunista Baldomero Fern\xc3\xa1ndez Ladreda van impulsar el Comit\xc3\xa8 de Mil\xc3\xadcies Antifeixistes._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la caiguda del Comit\xc3\xa8 Regional de la Federaci\xc3\xb3 Socialista Asturiana del PSOE al maig de 1947 va formar part com a vocal del Comit\xc3\xa8 de la Muntanya que es va fer c\xc3\xa0rrec de la seva direcci\xc3\xb3. Va ser un dels 29 guerrillers socialistes asturians que van ser evacuats el 23 d'octubre de 1948 des del port de Luanco (Ast\xc3\xbaries) cap a Fran\xc3\xa7a en un vaixell noliejat per Indalecio Prieto des de Donibane Lohitzune, juntament amb Jos\xc3\xa9 Mata Castro, C\xc3\xa9sar Rio Rodr\xc3\xadguez, Aladino Zapico Garc\xc3\xada, Aristides Llaneza Jove, Manuel Fern\xc3\xa1ndez Casas, Aquilino Bay\xc3\xb3n Guti\xc3\xa9rrez i Marcelino Fern\xc3\xa1ndez Villanueva. _NEWLINE_Va viure Tarba (Bearn) amb el seu pare i la seva germana Remedios, treballant com a miner. Cap al 1951 es va traslladar a Rosario_(Argentina). Tot i que en 1982 va visitar Ast\xc3\xbaries, va morir a Argentina el 9 de juny de 1986."