b"\n_START_ARTICLE_\nBINAC\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nEl BINAC consistia en un serial de bits d'un ordinador binari\xc2\xa0amb dos CPUs\xc2\xa0independents.\xc2\xa0El CPU cont\xc3\xadnuament comparava resultats per comprovar els errors causats per fallades de maquinari.Es va\xc2\xa0utilitzar aproximadament 700 v\xc3\xa0lvules de buit.\xc2\xa0L'\xc3\xadndex de rellotge era 4.25\xc2\xa0MHz (1\xc2\xa0MHz segons una font) que va cedir un temps de paraula d'aproximadament 10 microsegons.  El temps d'addici\xc3\xb3 era 800 microsegons i el temps de multiplicaci\xc3\xb3 era 1200 microsegons.  Dades o programes nous van haver de ser afegits manualment a un sistema octal\xc2\xa0utilitzant una clau de vuit d\xc3\xadgits.\xc2\xa0BINAC era important per la seva capacitat d'actuar en una alta velocitat aritm\xc3\xa8tica en n\xc3\xbameros binaris, sense provisions per emmagatzemar car\xc3\xa0cters o d\xc3\xadgits decimals.\n_START_SECTION_\nPrimer manual d'usuari de l'ordinador\n_START_PARAGRAPH_\nEls ordinadors anteriors eren els estimats de departaments universitaris d'enginyeria. Aquests enginyers coneixien b\xc3\xa9 les m\xc3\xa0quines, per\xc3\xb2 el BINAC necessitava un manual d'\xc3\xbas per als usuaris. Els qui tenien autom\xc3\xb2bil ja estaven acostumats a aquests manuals, i, de fet, els redacors d'aquests es van inspirar en els manuals d'autom\xc3\xb2bils per als del BINAC."