b'\n_START_ARTICLE_\nPartit Nacionalista Republic\xc3\xa0 d\'Esquerra\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl grup fundador del partit era format principalment pels fins aleshores consellers de la Generalitat de Catalunya Joan Lluh\xc3\xad i Vallesc\xc3\xa0, Joan Casanelles i Ibars, Antoni Xirau i Palau, Carles Mart\xc3\xad i Feced i Josep Tarradellas (coneguts tamb\xc3\xa9 com a grup de L\'Opini\xc3\xb3), que formaven un grup que es considerava dipositari dels ideals originaris d\'ERC i for\xc3\xa7a cr\xc3\xadtic amb el que consideraven "autoritarisme" de Francesc Maci\xc3\xa0 i amb la "indisciplina" dels militants provinents d\'Estat Catal\xc3\xa0. El trencament s\'accentu\xc3\xa0 quan Maci\xc3\xa0 rebutj\xc3\xa0 la proposta del govern de la Segona Rep\xc3\xbablica Espanyola de nomenar Tarradellas governador civil de Barcelona, i en lloc seu prefer\xc3\xad el nomenament de Claudi Ametlla. Les constants cr\xc3\xadtiques a les actuacions dels Escamots d\'Estat Catal\xc3\xa0 (que arribaren a assaltar la impremta NAGSA), a la manca de democr\xc3\xa0cia interna dins ERC, la seva condemna als casos de corrupci\xc3\xb3 i acumulaci\xc3\xb3 de responsabilitats pol\xc3\xadtiques i al funcionament d\'ERC tant al Parlament de Catalunya com a l\'ajuntament de Barcelona provocaren la seva expulsi\xc3\xb3 d\'ERC el setembre de 1933. Aix\xc3\xad el 15 d\'octubre celebraren l\'assemblea de constituci\xc3\xb3 del nou partit a Estatge Catal\xc3\xa0 (al carrer Diputaci\xc3\xb3, 122 de Barcelona). Aconseguiren, per\xc3\xb2, formar les seves pr\xc3\xb2pies joventuts (JERC), dirigides per Josep Maria Llad\xc3\xb3 i Figueras, Alfred Cabanas, Rafael Font Farran, Ferran Ludevid i Celest\xc3\xad Morlans, trencant amb les Joventuts d\'Esquerra Republicana-Estat Catal\xc3\xa0 (JEREC), que eren dirigides per Josep Denc\xc3\xa0s i Miquel Badia. Constitu\xc3\xafa un partit format per quadres dirigents de for\xc3\xa7a v\xc3\xa0lua, per\xc3\xb2 no assoliren cap l\xc3\xadder carism\xc3\xa0tic que pogu\xc3\xa9s fer ombra Companys.\n_START_SECTION_\nParticipaci\xc3\xb3 electoral i de govern, i retorn a ERC\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions generals espanyoles de 1933 es presentaren en coalici\xc3\xb3 amb el Partit Catalanista Republic\xc3\xa0 (PCR) i Acci\xc3\xb3 Catalana Republicana (ACR) i no van obtenir cap esc\xc3\xb3, per\xc3\xb2 va afeblir les candidatures presentades per ERC. La mort de Francesc Maci\xc3\xa0 i la constituci\xc3\xb3 del nou govern dirigit per Llu\xc3\xads Companys propici\xc3\xa0 un nou apropament a ERC, de manera que el 3 de gener de 1934 Joan Lluh\xc3\xad form\xc3\xa0 part del govern de la Generalitat com a conseller de just\xc3\xadcia i dret. Foren for\xc3\xa7a cr\xc3\xadtics amb el paper de Companys en els fets del sis d\'octubre de 1934, despr\xc3\xa9s dels quals fou susp\xc3\xa8s el diari L\'Opini\xc3\xb3 a causa del seu to cr\xc3\xadtic amb el govern republic\xc3\xa0 de dretes, i fins i tot Tarradellas fou detingut juntament amb alguns dels dirigents del partit. Joan Lluh\xc3\xad i Vallesc\xc3\xa0, per\xc3\xb2, fou condemnat a cadena perp\xc3\xa8tua i confinat al Penal de Santa Maria de Cadis amb Llu\xc3\xads Companys i Joan Comorera, si b\xc3\xa9 el maig de 1935 fou confinat al seu domicili de Barcelona._NEWLINE_A les eleccions generals espanyoles de 1936 van formar part de la coalici\xc3\xb3 electoral Front d\'Esquerres, i despr\xc3\xa9s del seu triomf, el maig de 1936, es van reintegrar novament a ERC.'