b"\n_START_ARTICLE_\nSegregaci\xc3\xb3 educativa\n_START_SECTION_\nSegregar\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula \xe2\x80\x9csegreg\xc4\x81re\xe2\x80\x9d etimol\xc3\xb2gicament prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad i al mateix temps de l'itali\xc3\xa0 \xe2\x80\x9csegregare\xe2\x80\x9d. Aquest mot fa refer\xc3\xa8ncia al fet d'apartar (marginar, desglosar, expulsar, discriminar) un individu o un conjunt de persones per diferents motius: pol\xc3\xadtics, socials, econ\xc3\xb2mics, culturals (respecte la seva fisiologia), ling\xc3\xbc\xc3\xadstics, religiosos, de sexe, capacitats f\xc3\xadsiques o intel\xc2\xb7lectuals, etc._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 podem dir que \xc3\xa9s la separaci\xc3\xb3 d'un col\xc2\xb7lectiu o grup determinat de la massa total o homog\xc3\xa8nia del pa\xc3\xads o societat i que, conseq\xc3\xbcentment, suposa, que els apliquin una legislaci\xc3\xb3 especial, sovint desfavorable respecte a la que \xc3\xa9s aplicada als altres ciutadans. No es permet que es barregin amb altres col\xc2\xb7lectius diferents al seu._NEWLINE_Cal dir, que la Segregaci\xc3\xb3 va lligada estrictament amb altres elements com ho s\xc3\xb3n el racisme, la marginaci\xc3\xb3, el classisme i la discirminaci\xc3\xb3 en general._NEWLINE_L'ONU estableix que es pot considerar com a tal a qualsevol acci\xc3\xb3 que pret\xc3\xa9n, de manera clara i contundent, sotmetre a persones a tortures, que els nega el dret a la vida i a la llibertat, que divideix la poblaci\xc3\xb3 per races, que impedeix que determinats grups racials participin en la vida social i que els imposa una s\xc3\xa8rie de condicions vitals que van destinades a fer desapar\xc3\xa8ixer o infravalorar a aquells.\n_START_SECTION_\nSegregaci\xc3\xb3 educativa\n_START_PARAGRAPH_\nLa segregaci\xc3\xb3 educativa forma part d'aquest fenomen, n'\xc3\xa9s un dels tipus. Consisteix en la distribuci\xc3\xb3 de l'alumnat als centres educatius tenint en compte el seu estatus socioecon\xc3\xb2mic, \xc3\xa9s a dir, segons l'ingr\xc3\xa9s econ\xc3\xb2mic de la familia o el seu origen social. Aix\xc3\xad doncs estem parlant d'una escola homogene\xc3\xaftzadora (no igualit\xc3\xa0ria)._NEWLINE_Aquests centres segregadors segueixen un pla docent com\xc3\xba per tothom, un mateix ritme, mateixes classes etc. Tot \xc3\xa9s igual per a tothom, per\xc3\xb2 aquella gent considerada \xe2\x80\x9cdiferent\xe2\x80\x9d o exclosa perqu\xc3\xa8 va un altre ritme, \xc3\xa9s separada de la resta. \xc2\xa0Despr\xc3\xa9s, estan escoles exclusivament segregades, \xc3\xa9s a dir, que la formen tota la gent immigrant o \xe2\x80\x9cdiferent\xe2\x80\x9d i ja no els han de separar de la classe; \xc3\xa9s el que s'anomena escoles gueto, normalment situades en zones socialment desfavorides que no aconsegueixen trencar amb el cercle tancat de la desigualtat social._NEWLINE_Es parla de segregaci\xc3\xb3 escolar quan en un mateix barri o ciutat, els seus centres escolaritzen majorit\xc3\xa0riament un determinat perfil de l'alumnat (socioecon\xc3\xb2micament o culturalment connotat) que no es correspon estad\xc3\xadsticament amb la composici\xc3\xb3 socioecon\xc3\xb2mica i cultural de la poblaci\xc3\xb3 de la zona en que estan ubicats. Amb aix\xc3\xb2, volem dir que alguns centres agafen tot l'alumnat (o gran part) d'alumnat que pertany a sectors socials amb gran capital social, per sobre de la mitja, mentre que altres concentren alumnat de sectors socials desfavorits (pobres, en general, i en particular, gitanos i fills de fam\xc3\xadlies immigrants)\n_START_SECTION_\nContext i hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nQuan parlem de segregaci\xc3\xb3 escolar fem refer\xc3\xa8ncia a la distribuci\xc3\xb3 de l'alumnat en el seu conjunt. Una xarxa escolar segregada \xc3\xa9s aquella que s'aproxima a una situaci\xc3\xb3 d'homogene\xc3\xaftat social intraescolar i d'heterogene\xc3\xaftat social interescolar, \xc3\xa9s a dir, una xarxa escolar amb un perfil d'alumnat homogeni dins dels centres i heterogeni entre els centres. Com m\xc3\xa9s accentuada sigui aquesta homogene\xc3\xaftat dins dels centres el nivell de segregaci\xc3\xb3 ser\xc3\xa0 m\xc3\xa9s alt, mentre que aquesta ser\xc3\xa0 menor quan hi hagi m\xc3\xa9s heterogene\xc3\xaftat social dins dels centres i m\xc3\xa9s homogene\xc3\xaftat social entre els diferents centres._NEWLINE_Durant els darrers anys, hi ha hagut estudis que s'han ocupat a analitzar els deficits d'equitat del sistema educatiu a Catalunya i sap pogut observar que aquest, produeix desigualtats socials a dins de la ciutadania, aix\xc3\xb2 ho trobem en l'acc\xc3\xa9s del sistema, el proc\xc3\xa9s educatiu i en els resultats academics assolits._NEWLINE_Quan s'ha arribat a comparar per veure el perqu\xc3\xa8 d'aquestes desiguals, s'ha pogut demostrar que l'alumnat amb menys capital econ\xc3\xb2mic i cultural accedeix i/o abandona abans el sistema educatiu que el que t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s capital._NEWLINE_A les dades extretes de l'estudi de PISA de l'OCDE, consta que el sector p\xc3\xbablic mostra proporcions m\xc3\xa9s baixes d'alumnat d'estat econ\xc3\xb2mic, social i cultural elevat que el sector privat._NEWLINE_Cal tenir sempre present que el fet migratori que ha augmentat als darrers anys no ha generat m\xc3\xa9s segregaci\xc3\xb3 escolar. De fet, la segregaci\xc3\xb3 escolar existia molt abans que aparegu\xc3\xa9s aquesta onada de migracions a Catalunya._NEWLINE_Cal tenir present les difer\xc3\xa8ncies entre exclusi\xc3\xb3, inclusi\xc3\xb3 i integraci\xc3\xb3 per tal d'acabar d'entre millor la segregaci\xc3\xb3._NEWLINE_Exclusi\xc3\xb3: \xc3\xa9s l'acci\xc3\xb3 de rebutjar a un individu d'un grup per tenir uns trets diferents ja sigui f\xc3\xadsics, ideol\xc3\xb2gics, culturals, morals..._NEWLINE_Inclusi\xc3\xb3: \xc3\xa9s l'actitud o tend\xc3\xa8ncia a que tothom es senti part\xc3\xadcip d'un grup  o en la societat en s\xc3\xad. Que es vegin les difer\xc3\xa8ncies com una riquesa que facilita la conv\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_Integraci\xc3\xb3: \xc3\xa9s quan alg\xc3\xba no concorda amb un grup per\xc3\xb2 est\xc3\xa0 dins d'aquest, que t'accepta per\xc3\xb2 amb una etiqueta que et fa diferent. Se't t\xc3\xa9 en compte per\xc3\xb2 d'una manera superficial.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nAix\xc3\xad doncs,  la segregaci\xc3\xb3 educativa consisteix en la distribuci\xc3\xb3 de l'alumnat als centres educatius tenint en compte el seu estatus socioecon\xc3\xb2mic, \xc3\xa9s a dir, segons l'ingr\xc3\xa9s econ\xc3\xb2mic de la familia o el seu origen social. Per tant, es parla d'una escola homogene\xc3\xaftzadora (no igualit\xc3\xa0ria)._NEWLINE_Aquests centres segregadors segueixen un pla docent com\xc3\xba per tothom, un mateix ritme, mateixes classes etc. Tot \xc3\xa9s igual per a tothom, per\xc3\xb2 aquella gent considerada \xe2\x80\x9cdiferent\xe2\x80\x9d o exclosa perqu\xc3\xa8 va un altre ritme, \xc3\xa9s separada de la resta. \xc2\xa0Despr\xc3\xa9s, estan escoles exclusivament segregades, \xc3\xa9s a dir, que la formen tota la gent immigrant o \xe2\x80\x9cdiferent\xe2\x80\x9d i ja no els han de separar de la classe; \xc3\xa9s el que s'anomena escoles gueto, normalment situades en zones socialment desfavorides que no aconsegueixen trencar amb el cercle tancat de la desigualtat social._NEWLINE_Es parla de segregaci\xc3\xb3 escolar quan en un mateix barri o ciutat, els seus centres escolaritzen majorit\xc3\xa0riament un determinat perfil de l'alumnat (socioecon\xc3\xb2micament o culturalment connotat) que no es correspon estad\xc3\xadsticament amb la composici\xc3\xb3 socioecon\xc3\xb2mica i cultural de la poblaci\xc3\xb3 de la zona en que estan ubicats. Amb aix\xc3\xb2, volem dir que alguns centres agafen tot l'alumnat (o gran part) d'alumnat que pertany a sectors socials amb gran capital social, per sobre de la mitja, mentre que altres concentren alumnat de sectors socials desfavorits (pobres, en general, i en particular, gitanos i fills de fam\xc3\xadlies immigrants).\n_START_SECTION_\nMarc normatiu\n_START_PARAGRAPH_\nA nivell d'Espanya: Ley Org\xc3\xa1nica 2/2006, de 3 de mayo, de Educaci\xc3\xb3n. _NEWLINE_A nivell de Catalunya: Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nDins de les escoles, aix\xc3\xad com dins la societat, hi ha persones que formen part d'un grup, on comparteixen conducta, motivacions, creences\xe2\x80\xa6 per\xc3\xb2, qu\xc3\xa8 passa si alg\xc3\xba no encaixa amb el model preexistent? Dia a dia, aquest factor tamb\xc3\xa9 es troba als centres educatius on els infants es comencen a relacionar i a cr\xc3\xa9ixer en societat._NEWLINE_Molts cops aquestes persones es converteixen en v\xc3\xadctimes de maltractaments f\xc3\xadsics, per\xc3\xb2, sobretot, psicol\xc3\xb2gics._NEWLINE_Totes aquestes situacions o comentaris poden provocar un sentiment de soledat, exclusi\xc3\xb3, rebuig\xe2\x80\xa6 que, a la llarga, pot desencadenar problemes d'autoestima, infravalorar-se, a\xc3\xafllar-se, problemes per relacionar-se, confiar amb els altres\xe2\x80\xa6 cal destacar que tot aix\xc3\xb2 pot afectar tant a la vida di\xc3\xa0ria com en les decisions respecte el seu futur._NEWLINE__NEWLINE_Aquests sentiments poden provocar que la persona es senti malament amb ella mateixa, provocant una distorsi\xc3\xb3 d'ella mateixa, provocada pel constant rebuig dels companys._NEWLINE__NEWLINE_En resum, tots aquests causants de la segregaci\xc3\xb3 escolar empobreix la qualitat de la experiencia formativa dels alumnes (la conviv\xc3\xa8ncia social, integraci\xc3\xb3, educaci\xc3\xb3 c\xc3\xadvica i habilitats transversals)._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, tamb\xc3\xa9 provoca que augmenti l'abandonament escolar, problemes en la socialitzaci\xc3\xb3 de l'alumne, frustraci\xc3\xb3\xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nUn autor clau\n_START_PARAGRAPH_\nRobert King Merton va n\xc3\xa9ixer el 4 de juliol de 1910 a Filad\xc3\xa8lfia (EUA), i va morir el 23 de febrer de 2003 a Nova York, Estats Units. Era un soci\xc3\xb2leg i professor a la Universitat de Col\xc3\xbambia conegut per ser el pare del Premi Nobel d'Economia Robert C.Merton, per la seva important labor al camps de la sociologia de la Ci\xc3\xa8ncia i, sobretot, per ser el pare de la teoria de les funcions manifestes i latents._NEWLINE_A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, \xc3\xa9s l'autor d'obres molt destacades, com ara L'an\xc3\xa0lisi estructural en la Sociologia (1975) o Teoria i estructures socials (1949)."