b"\n_START_ARTICLE_\nDi\xc3\xb2cesi de Vibo Valentia\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nSegons una tradici\xc3\xb3 llegend\xc3\xa0ria, la comunitat cristiana de Vibo Valentia va ser fundada despr\xc3\xa9s de la predicaci\xc3\xb3 de l'ap\xc3\xb2stol Sant Pere; i apareix documentada l'estada de Sant Pau ap\xc3\xb2stol en la vila, en el seu viatge cap a Roma._NEWLINE_No hi ha una llista exhaustiva dels bisbes de Vibona (nom amb el qual la ciutat va ser coneguda despr\xc3\xa9s de la caiguda de l'imperi). El primer bisbe conegut \xc3\xa9s Rom\xc3\xa0, que participa en el Concili de Calced\xc3\xb2nia de 451; mentre que l'\xc3\xbaltim conegut \xc3\xa9s Esteve, present al segon Concili de Nicea en 787. La di\xc3\xb2cesi, de ritu grec, va ser sufrag\xc3\xa0nia de l'arxidi\xc3\xb2cesi de Reggio Cal\xc3\xa0bria._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la caiguda de l'Imperi Rom\xc3\xa0, la ciutat va sofrir la devastaci\xc3\xb3 de mans dels gots i dels v\xc3\xa0ndals abans que Belisari la torn\xc3\xa9s a incorporar en 536 a l'Imperi Bizant\xc3\xad._NEWLINE_Dos bisbes vibonesos s\xc3\xb3n presents en la correspond\xc3\xa8ncia gregoriana: el primer \xc3\xa9s el bisbe Ruf\xc3\xad, encarregat en 595 d'escollir entre el clergat de Massa Nicoterana (de l'actual Nicotera) un capell\xc3\xa0 digne per reempla\xc3\xa7ar temporalment el bisbe, aleshores penitent per a algunes de les seves mancances; el segon \xc3\xa9s el bisbe Veneri qui, gr\xc3\xa0cies a gaudir de l'estima del Papa, el 595 fou encarregat de vigilar un carregament de fusta de Brucis a Roma, necess\xc3\xa0ria per a la construcci\xc3\xb3 de dues bas\xc3\xadliques, i en 599 investig\xc3\xa0 (tamb\xc3\xa9 en nom de Gregori i juntament amb altres bisbes de la regi\xc3\xb3) les disputes entre el bisbe de Reggio i el clergat, i en 600 va ser enviat a Tauriana per vigilar l'elecci\xc3\xb3 del nou bisbe de la di\xc3\xb2cesi. _NEWLINE_El seg\xc3\xbcent bisbe de qu\xc3\xa8 es t\xc3\xa9 not\xc3\xadcia \xc3\xa9s Papini, que va participar a Roma, juntament amb vuit bisbes de Bruzio, en el Concili de Later\xc3\xa0 de 649, que va condemnar l'heretgia monotelista. Posteriorment s\xc3\xb3n coneguts el bisbe Crescent, que va participar en el Concili de Later\xc3\xa0 de 679 i en el  Concili rom\xc3\xa0 de l'any seg\xc3\xbcent; i Esteve, que va participar en el Segon Concili de Nicea de 787._NEWLINE_La ciutat, a l'alta edat mitjana, va ser saquejada diverses vegades pels sarra\xc3\xafns, en 850, en 915 i finalment en 983, quan va ser destru\xc3\xafda per complet._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s que la Cal\xc3\xa0bria va ser conquistada per normands, al voltant de 1080 la di\xc3\xb2cesi de Vibona, vacant durant algun temps, va ser suprimida i el seu territori, juntament amb el de la di\xc3\xb2cesi de Tauriana, igualment suprimida, es va incorporar a la de la nova di\xc3\xb2cesi de Mileto, fundada per Roger I de Sic\xc3\xadlia i capital del seu regne. L'agregaci\xc3\xb3 de Vibona i Tauriano la seu de Mileto van ser validades per Urb\xc3\xa0 II en 1093 amb la butlla Potestas ligandi._NEWLINE_Actualment Vibo Valentia sobreviu com a seu episcopal titular; l'actual arquebisbe, a t\xc3\xadtol personal, \xc3\xa9s Aldo Cavalli, nunci apost\xc3\xb2lic als Pa\xc3\xafsos Baixos."