b"\n_START_ARTICLE_\nS'Espalmador\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nAmb quasi 2\xc2\xa0km\xc2\xb2 de superf\xc3\xadcie, 2.925 m de llarg\xc3\xa0ria i 800 m d'amplada, \xc3\xa9s l'illa m\xc3\xa9s gran de les illes deshabitades de les Piti\xc3\xbcses. Est\xc3\xa0 envoltada d'altres illes menors: des Porcs, sa Torreta, Castev\xc3\xad i s'Alga._NEWLINE_L'illa t\xc3\xa9 una forma allargada de nord a sud. La punta des Pas, o de ses Savines, n'\xc3\xa9s l'extrem meridional i m\xc3\xa9s oriental separat de la punta des Borronar de la pen\xc3\xadnsula des Trucadors per un bra\xc3\xa7 d'aigua de 50 m d'ample i 2 m de profunditat. Segons les condicions dels corrents d'aigua es Pas es pot travessar caminant. En determinades \xc3\xa8poques va arribar a estar unit f\xc3\xadsicament a Formentera per una llengua d'arena de poca o nul\xc2\xb7la profunditat._NEWLINE_El vessant oriental \xc3\xa9s una costa baixa amb platges de sorra al sud i formacions rocoses al nord amb dues petites cales: cala de Bocs Petit i cala de Bocs Gros. El punt m\xc3\xa9s septentrional \xc3\xa9s la punta des Far d'en Pou situada a l'illa des Porcs que marca el l\xc3\xadmit entre Formentera i es Freus._NEWLINE_El vessant occidental \xc3\xa9s m\xc3\xa9s variat amb dues badies, sa Torreta i s'Alga, separades pels penya-segats de la punta de sa Guardiola, el principal mass\xc3\xads de l'illa amb 22 m d'al\xc3\xa7ada, on es troba la torre de sa Guardiola constru\xc3\xafda el 1749._NEWLINE_La platja de sa Torreta, tancada per l'illa de sa Torreta, ha estat tradicionalment un refugi de pescadors. La badia de s'Alga, m\xc3\xa9s gran, est\xc3\xa0 protegida per l'illa de s'Alga i parcialment per l'illa de Castev\xc3\xad constituint el fondejador de s'Espalmador. \xc3\x89s el lloc de destinaci\xc3\xb3 dels vaixells d'esbarjo i dels turistes que arriben d'excursi\xc3\xb3 des de la Savina._NEWLINE_A l'interior de l'illa les formacions dunars tanquen dins les seves depressions una s\xc3\xa8rie de zones humides d'aigua salabrosa entre les quals destaca la bassa pantanosa de s'Estanyol. \xc3\x89s una llacuna fangosa on els turistes solen prendre banys de fang.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nExisteixen unes restes d'instal\xc2\xb7lacions p\xc3\xbaniques no excavades que indiquen que va existir un establiment entre els segles III i I aC. En un promontori al nord de l'illa hi ha un jaciment arqueol\xc3\xb2gic que podria ser una vil\xc2\xb7la romana._NEWLINE_Durant els segles XVI i XVII, quan Formentera estava pr\xc3\xa0cticament despoblada, s'Espalmador va ser l'escenari d'alguns episodis b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics entre pirates i eivissencs._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la repoblaci\xc3\xb3 de Formentera, els recursos de s'Espalmador eren aprofitats a trav\xc3\xa9s de la pesca i l'extracci\xc3\xb3 de mar\xc3\xa8s. Durant part del segle XX va ser un punt estrat\xc3\xa8gic per al tr\xc3\xa0fic de productes de contraban._NEWLINE_Al nord de s'Estanyol hi ha una casa de pag\xc3\xa8s tradicional, anomenada can Vidal, que ha estat des del segle XIX habitada per majorals. El 1927 l'illa va ser comprada per l'empresari mataron\xc3\xad Bernard Cinnamond James, dom Bernat. Es van construir uns habitatges al rac\xc3\xb3 de s'Alga, al nord de la platja de s'Alga, amb un oratori dedicat a Sant Bernat. Avui \xc3\xa9s una resid\xc3\xa8ncia estiuenca i l'illa \xc3\xa9s propietat dels seus descendents."