b"\n_START_ARTICLE_\nLiteratura furlana\n_START_PARAGRAPH_\nLa Literatura furlana \xc3\xa9s el conjunt d'obres de la zona de parla furl\xc3\xa0, principalment a la prov\xc3\xadncia italiana del Fri\xc3\xbcl-Ven\xc3\xa8cia J\xc3\xbalia._NEWLINE_Ja al segle\xc2\xa0v el bisbe Sant Jeroni informa que ha de fer traduir del llat\xc3\xad al roman\xc3\xa7 el sermons per als seus fidels. Per\xc3\xb2 els primers texts en furl\xc3\xa0 daten del 1150, el Rodul censu\xc3\xa2l di Aquilee, i fins al 1300 no es va fer la primera producci\xc3\xb3 po\xc3\xa8tica, quan el 1355 es compon la Carta de Gemona, considerada el testimoni escrit m\xc3\xa9s antic en furl\xc3\xa0, juntament amb tres poesies an\xc3\xb2nimes de car\xc3\xa0cter realista, popular i proven\xc3\xa7alitzant. Tamb\xc3\xa9 destaca la producci\xc3\xb3 popular com la villotta, cant popular original, les natale i els corots (cants funeraris)._NEWLINE_Per altra banda, en la composici\xc3\xb3 De vulgari eloquentia  (1305-1319) de Dante Alighieri, aquest fa l'afirmaci\xc3\xb3 \xc2\xab\xe2\x80\xa6Forum Iuli vero et Istria non nisi leve Ytalie esse possunt\xc2\xbb. Fins i tot, el 1324 va fer un comentari a la Divina Com\xc3\xa8dia en furl\xc3\xa0. D'aquesta \xc3\xa8poca destaquen Piruz mi\xc3\xb2 doz inculur\xc3\xaet (1380) escrit notarial potser d'Antoni Porenzoni, notari de Civid\xc3\xa2t entre 1365 i 1430; i Bielo dumlo di val\xc3\xb4r (1416-1417) del tamb\xc3\xa9 notari cividal\xc3\xa8s Simon Victoris da Feltro.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl segle\xc2\xa0xvi fou un per\xc3\xadode de traduccions al furl\xc3\xa0 de cl\xc3\xa0ssics i d'humanistes, que es difongueren r\xc3\xa0pidament merc\xc3\xa8 a la impremta de Gheraert van der Laye (Gerard de Flandes). Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 fou un per\xc3\xadode d'important producci\xc3\xb3 liter\xc3\xa0ria aut\xc3\xb2ctona, i destacaren autors com Jaroni Blancon, Josef Strassot, Nicolau Muarlupin i Zuan Batiste Zinot. Tamb\xc3\xa9 destaquen els pintors Zuan de Sacchis Il Pordenone (1484-1539) i Zuan d'Udin (1487-1564)._NEWLINE_Al segle\xc2\xa0xvii destaca la impressi\xc3\xb3 a Frankfurt de l'Oratio dominica (1593) que cont\xc3\xa9 un parenostre en furl\xc3\xa0, i entre aquest segle i el seg\xc3\xbcent destacarien com a autors literaris furlans el noble Ermes Waldsee de Color\xc3\xaat (o Colloredo, 1632-1692), qui lluit\xc3\xa0 a la Guerra dels Trenta Anys i fou capit\xc3\xa0 de vaixell a Dalm\xc3\xa0cia, una antologia dels poemes del qual foren publicats el 1875 per D. Dall\xe2\x80\x99Ongaro, Zuan Sef Buziz (1660-1743), considerats els millors poetes en furl\xc3\xa0 del per\xc3\xadode i autor de La Eneide di Virgili tradotta in viars furlans berneschs (1775) a Gorizia, i Eusebi Stella di Spilimburgo. Durant el segle\xc2\xa0xviii destacarien com a autors Dal Pedro, Fongar\xc3\xacn, Galis, Mur\xc3\xaar, Pecil a Udine, Tomasin a Gorizia i Gatti a Pordenone. Tamb\xc3\xa9 s'edit\xc3\xa0 Poesie in lingua friulana del conte Ermes di Color\xc3\xaat per Mur\xc3\xaar a Udine el 1785.\n_START_SECTION_\nsegle\xc2\xa0xix\n_START_PARAGRAPH_\nEl segle\xc2\xa0xix furl\xc3\xa0 vindr\xc3\xa0 marcat per la figura de Pjeri \xc3\x87orut (1792-1867) pare de la literatura furlana moderna i editor del primer almanac en furl\xc3\xa0, Il Strolic Furlan (L'Almanac Furl\xc3\xa0, 1822-1867). El 1843 Antoni Brumatti de Jacomini e Sigisberg va editar a Viena Compendi di dug i contegnos pal soldat tant in gurnigion come in chiam devant il nem\xc3\xac, cul zurament e i articui di uera, tradu\xc3\xaft de l'alemany. El 1851 l'escriptor i pol\xc3\xadtic Pacifico Valussi (1813-1893) va popularitzar el teatre en furl\xc3\xa0, tasca que continuaren Francesc Leitenberg i Josef Edgart Lazzarini. El 1860 s'imprim\xc3\xad a Londres el Vanzeli di Matieu, potser tradu\xc3\xaft per Pieri Dal Po\xc3\xa7. El 1878 es public\xc3\xa0 a Ljubljana Lis dimostrazions politichis di Guriza aplicabilis ancia a ches altris dal Litoral. Otavinis in lenga friulan-gurizana de Zuan Lu\xc3\xaes Filli, i altres foren Piccolo vocabolario domestico friulano-italiano de Giacomo Scala (Gatti, Pordenon 1870), Proverbi friulani i la Villotte friulane de Valentino Ostermann (Doret, Udin 1876 e 1892). Tamb\xc3\xa9 destacaren els dramaturgs Cjanton, Doret, Patron\xc3\xa2t, Turchet, Vendram, Zavagne a Udin; Paternolli i Seitz a Gorizia._NEWLINE_I durant la resta del segle destacaren altres autors furlans com Giovanni i Luigi Cortani, el dramaturg B. Palladini, el garibald\xc3\xad Pjeri Bonnin (1844-1905), autor de Versi furlani (1898) i Gnovis versis furlanis (1900), aix\xc3\xad com Pjeri C\xc3\xb3rvat (1863-?), Celestin Suz, guanyador dels Jocs Florals de Montpeller el 1878, i Vittorio Cadel (1884-1917), autor de Fueiz di leria (Fulles d'heura). Tamb\xc3\xa9 es publicaren diversos estudis sobre la llengua i el pa\xc3\xads, com el Vocabolario friulano (1871) de Jacopo Pirona (1789 - 1870), professor de liceu a Udine; Compendio de storia furlana (1876) de L. Fracassetti; Bibliografia del Fri\xc3\xbcl (1861) de G. Valentinelli; i Friulische studien (1878) de l'alemany Zahn._NEWLINE_Al tombant del segle\xc2\xa0xix al xx s'editaren el diari Paginis Furlanis (1888-1903) de D. Del Bianco, i els estudis Vocabulari dels dialectes furlans (1900) dels ge\xc3\xb2grafs Zuan Zusef i Olinto Marinelli (1876-1926), i La statistica etnografica del Fri\xc3\xbcl (1903), de L. Fracassetti. Tamb\xc3\xa9 s'imprimiren gram\xc3\xa0tiques com la Z\xc3\xa4rtlichkeitsausdr\xc3\xbccke und Koseworte in der friulanischen Sprache a Praga (1915), que es reeditaria el 1996 a Udin com a Frasi d'affetto e vezzeggiativi in friulano i el 1999 com a Dal Friuli con amore - 800 antiche frasi d'affetto tra innamorati a cura d'Anna Bogaro, Roberta Cortella, Marie Cristine Cescutti, Piera Rizzolatti i Donato Toffoli. El roman\xc3\xa8s Pimen Constantinescu publicaria a Cluj el 1993 Poesie furlane de Rinassince al Nufcent - Poezie friulan\xc3\xa3 din Renastere p\xc3\xaen\xc3\xa3 \xc3\xaen Zilele, antologia de 70 autors furlans.\n_START_SECTION_\nsegle\xc2\xa0xx\n_START_PARAGRAPH_\nUn cop acabada la Primera Guerra Mundial, el 1919 es funda a Udine la Societat Filologica Fri\xc3\xbclana, que promou els clapis (cercles) culturals. En seran promotors els escriptors Ugo Pellis, Bindo Chiurlo (1886-1943), autor de Versi Furlani (1908) i de l'estudi La letteratura ladina del Fri\xc3\xbcl (1915), Ercul Carletti, Dolfo Zorzut (1894-?), amb la novel\xc2\xb7la Sot la nape (1926) i P.S. Leicht; aquesta societat promoura la publicaci\xc3\xb3 de les revistes Il Strolic Furlan, Sot la nape, Ce Fastu, i representaran drames, can\xc3\xa7ons i folklore furl\xc3\xa0. Josef Marchet funda endem\xc3\xa9s l\xe2\x80\x99Academiuta de Lengua Furlana, que formaria nous autors com Emilio Nardin, Alfonso Deperis, Francesca Namis, Giovanni Lorenzoni, Enrico Frucg i Toni Bauzon. El 1929 van elaborar el recull Scritti furlani de la narradora Catarine Perc\xc3\xbbt (1812-1887), i G.B. Pellegrini elabor\xc3\xa0 un Atlas Hist\xc3\xb2ric, ling\xc3\xbc\xc3\xadstic i etnogr\xc3\xa0fic furl\xc3\xa0. Al teatre, cal esmenar Renato Appi i Alviero Negro._NEWLINE_En acabar la Segona Guerra Mundial, el 1945 es funda la Societ\xc3\xa0 Pe\xc3\xa9tica Antizorutiana, dirigida pel padov\xc3\xa0 de mare furlana Pieri Pauli Passolini (1925-1975), qui tamb\xc3\xa9 fundaria el 1947 el grup literari Risultive o Cortese di Furlan, i publicaria quatre llibres de poemes en furl\xc3\xa0, Poesie e Casarsa (1942), Dov'\xc3\xa8 la mia patria (1949), Tal cour di un frut (1953), i La meglio giuvent\xc3\xba (1954), per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s es dedicaria a la novel\xc2\xb7la en itali\xc3\xa0 i al cinema. Altres autors del grup foren Alan Bruein, Galian Zot, Renat Jacumin, Leonardo Zanier i Otmar Marnerdis. M\xc3\xa9s tard s'hi afegirien Novella Cantarutti, Aurelio Cantoni i Dino Virgili. I m\xc3\xa9s tard es publicaren Vocabolario della lingua friulana de Giorgio Faggin (1985) i la B\xc3\xadblia per Francesc Placerean i Antoni Beline._NEWLINE_Un punt important el far\xc3\xa0 el 1952 Josef Marchet amb la publicaci\xc3\xb3 de Lineamenti di Gramatica Furlana, que ser\xc3\xa0 considerada com a gram\xc3\xa0tica normativa del furl\xc3\xa0 des d'aleshores, i usada per autors posteriors com Carlo Sgorlon, Forte o Brussini. Tanmateix, alguns escriptors furlans han destacat en itali\xc3\xa0, com l'udin\xc3\xa8s Siro Angeli (1913). Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s for\xc3\xa7a conegut l'actor udin\xc3\xa8s Omero Antonutti. Entre els escriptors de la segona meitat del segle, destaca Mauro Corona._NEWLINE_Darrerament tamb\xc3\xa9 hi ha alguns grups de m\xc3\xbasica pop, com Fur Clap, Fale Curte i Militi FLK, els de m\xc3\xbasica folkl\xc3\xb2rica la Sedon Salvadie, Carantan, Libars Sunadors di Ruvigne, Liso e Gusto i Bande Zingare. L\xe2\x80\x99Associazione Teatrale Friulana di Udine aplega m\xc3\xa9s de 40 grups aficionats teatrals. Tamb\xc3\xa9 hi ha una Mostre dal Cine Furlan on s\xe2\x80\x98hi ha mostrat alguns films en furl\xc3\xa0, com Maria Zeff, promocionat per la RAI, Prime di sere, Telefrico, El Poete des Pantianes i Mandi Tiere me. M\xc3\xa9s tard Deganutti, amb Claudio Gasparutti i Eraldo Sgubin, per celebrar el centenari de \xc3\x87orut, van compondre el film Monumento a P. Zorutt-Poeta dal Fri\xc3\xbbl. I com a editors, cal destacar com a m\xc3\xa9s actius Arts grafichis furlanis, Clape cultur\xc3\xa2l Acuilee, Del Bianco, La nuova base, Ribis i Societ\xc3\xa2t filologjiche furlane a Udine; Braitan i Paternolli a Gorizia; Biblioteca dell'immagine a Pordenone."