b'\n_START_ARTICLE_\nBlanche Sweet\n_START_SECTION_\nPrimers anys\n_START_PARAGRAPH_\nVa n\xc3\xa9ixer a Chicago, Illinois el 1896. Els seus pares, Pearl i Gilbert li van posar el nom de Sarah Blanche. Pearl havia estat una ballarina de teatre abans de casar-se i Gilbert era un comerciant de vi que aviat es va desentendre de la fam\xc3\xadlia. La seva mare va morir amb 19 anys quan ella tenia 18 mesos i va ser educada per la seva \xc3\xa0via Cora Alexander. De ben jove la seva \xc3\xa0via la va fer actuar en el teatre. La seva primera aparici\xc3\xb3 a escena va ser com a beb\xc3\xa8 a Cincinnati, on vivia l\xe2\x80\x99\xc3\xa0via, a l\xe2\x80\x99obra \xe2\x80\x9cBlue Jeans\xe2\x80\x9d. A l\xe2\x80\x99edat de quatre anys ja va participar en un tourn\xc3\xa9e d\xe2\x80\x99una obra titulada The Battle of the Strong amb Marie Burroughs i  Maurice Barrymore. Durant tres anys va viatjar per tot el pa\xc3\xads amb la companyia de teatre de Chauncey Olcott actuant amb el nom de Blanche Alexander.  _NEWLINE_Durant aquests anys la seva \xc3\xa0via li feia de mestra per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 va prendre classes de dansa. A l\xe2\x80\x99edat de 9 anys es va trobar amb el seu pare a Denver (Colorado) el qual, per casualitat va llegir el seu nom al programa del teatre. El pare va conv\xc3\xa8ncer l\xe2\x80\x99\xc3\xa0via de que tots dos anessin a viure amb ell a San Francisco. Malauradament el terratr\xc3\xa8mol del 1906 va ensorrar l\xe2\x80\x99hotel on vivien i va perdre tot el que tenien._NEWLINE_Es van traslladar a Berkeley. All\xc3\xa0 va estudiar dansa amb Ruth St. Denis per\xc3\xb2 quan el seu pare es va tornar a casar va perdre de nou inter\xc3\xa8s en la seva filla i junt amb la seva \xc3\xa0via va marxar d\xe2\x80\x99all\xc3\xa0. Treballa en el teatre per pagar-se classes de dansa amb, entre altres, Gertrude Hoffman. El 1909 es trobaven a Nova York i per tal de guanyar alguns diners van intentar que ella entr\xc3\xa9s en el m\xc3\xb3n del cinema. Els estudis de William A. Brady no la van admetre degut a la seva joventud i la primera companyia que la va acceptar va ser la Edison Company amb la que va fer el paper d\xe2\x80\x99extra en la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula \xe2\x80\x9cA Man with Three Wives\xe2\x80\x9d. Despr\xc3\xa9s es va presentar a la Biograph i, aconsellada per un amic, va demanar per parlar amb D. W. Griffith que va decidir contractar-la. Va apar\xc3\xa8ixer en moltes pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de Griffith rodades pels voltants de Nova York aquell 1909 per\xc3\xb2 no va viatjar amb la companyia a Calif\xc3\xb2rnia a l\xe2\x80\x99hivern. Griffith li oferia un contracte de 125 d\xc3\xb2lars a la setmana per\xc3\xb2 el va rebutjar per quedar-se a Nova York amb la companyia de Gertrude Hoffman amb un contracte de 40 d\xc3\xb2lars a la setmana. Al final de la temporada, el productor li va dir que no era adequada per al paper i la va acomiadar, de manera que va tornar a trucar a la porta de Griffith. Juntament amb Mary Pickford, Lillian Gish o Dorothy Gish es va convertir en una gran actriu al costat del director.\n_START_SECTION_\nEstrella del cinema mut\n_START_PARAGRAPH_\nSweet destil\xc2\xb7lava a la pantalla una dona en\xc3\xa8rgica i independent, ben diferent de l\xe2\x80\x99ideal de dona de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de Griffith, vulnerables, femenines i sovint fr\xc3\xa0gils. Despr\xc3\xa9s de molts rols com a protagonista, el seu primer gran paper va ser el 1911 a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula The Lonedale Operator.  El 1913 va protagonitzar el primer llargmetratge de Griffith, Judith of Bethulia.  Al 1914, Sweet havia estat inicialment seleccionada per al paper d\xe2\x80\x99Elsie Stoneman a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula The Birth of a Nation per\xc3\xb2 finalment el paper va ser adjudicat a Lillian Gish. _NEWLINE_Aquell mateix any Sweet va abandonar Griffith i, considerada com una de les grans actrius del cinema mut, es va incorporar a la Paramount, aleshores anomenada Famous Players-Lasky amb un sou molt superior del que podia pagar la Biograph. Va actuar en pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules de Cecil B. DeMille, ("The Warrens of Virginia\xe2\x80\x9d (1915) i \xe2\x80\x9cThe Captive\xe2\x80\x9d (1915)) i altres directors per\xc3\xb2 les seves pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules no van tenir la qualitat de les precedents._NEWLINE_Quan va deixar la  Famous Players-Lasky, va estar absent de les pantalles durant dos anys, i s\xe2\x80\x99ha apuntat que potser va tenir problemes de drogues. En retornar, la primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula va ser \xe2\x80\x9cThe Unpardonable Sin\xe2\x80\x9d (1919), dirigida per Marshall Neilan. Va ser treballant per a Neilan que els dos van tenir un affair que es va fer p\xc3\xbablic i que va provocar el divorci del director de la seva dona, l\xe2\x80\x99actriu Gertrude Bambrick. Sweet i Nailan es van casar el 1922 i el matrimoni es va acabar el 1929 degut als m\xc3\xbaltiples adulteris de Nailan._NEWLINE_Durant la d\xc3\xa8cada de 1920 la carrera de Sweet va continuar prosperant. Va protagonitzar la primera versi\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99Anna Christie (1923), Tess of the d\'Urbervilles (1924) i The Sporting Venus (1925), aquestes dues \xc3\xbaltimes dirigides per Neilan.\n_START_SECTION_\nCinema sonor\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que Sweet havia esdevingut una estrella de la Metro, acabada de fundar, amb l\xe2\x80\x99arribada del sonor la seva carrera es va truncar. Nom\xc3\xa9s va fer tres pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules sonores abans de retirar-se. El 1935 es va casar amb l\xe2\x80\x99actor Raymond Hackett, matrimoni que duraria fins a la mort d\xe2\x80\x99aquest el 1958.\n_START_SECTION_\nDarrers anys\n_START_PARAGRAPH_\nVa continuar la seva carrera interpretativa a la r\xc3\xa0dio i  en obres de Broadway interpretant majorit\xc3\xa0riament en papers secundaris per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 amb alguns \xc3\xa8xits com a "The Party\'s Over" o a \xe2\x80\x9cThe Petrified Forest\xe2\x80\x9d amb Leslie Howard. Finalment, la seva carrera en aquests dos camps es va anar esvanint i va acabar treballant com empleada en uns grans magatzems de Los Angeles. Tot i aix\xc3\xb2, encara va tenir un paper a la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Danny Kaye, The Five Pennies el 1959. A la fi de la d\xc3\xa8cada de 1960, el seu llegat com a actriu va ser recuperat per acad\xc3\xa8mics del cinema que la van convidar a Europa per rebre el reconeixement pel seu treball. Sweet va morir a New York City d\xe2\x80\x99un accident vascular cerebral el 6 de setembre de 1986 poques setmanes abans de fer 90 anys.  Les seves cendres van ser escampades pel jard\xc3\xad bot\xc3\xa0nic de Brooklyn.'