b'\n_START_ARTICLE_\nHenry Moseley\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nMoseley va n\xc3\xa9ixer a Weymouth, a la costa sud d\'Anglaterra l\'any 1887. El seu pare fou un naturalista, professor d\'Anatomia a Oxford, i membre de la Challenger Expedition. Durant la seva edat escolar fou al Eton College, i el 1906 entr\xc3\xa0 al Trinity College d\'Oxford, de la Universitat de la mateixa ciutat. Per a la graduaci\xc3\xb3, el 1910, an\xc3\xa0 a la Universitat de Manchester, per treballar amb Ernest Rutherford. Durant aquest primer any a Manchester, tingu\xc3\xa9 una c\xc3\xa0rrega lectiva completa, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s d\'aquest any comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a tenir cada cop m\xc3\xa9s temps per dedicar-se a la investigaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDescobriments\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1913, mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas de l\'espectre electromagn\xc3\xa8tic en la banda dels rajos X, aconsegu\xc3\xad fer difracci\xc3\xb3 en cristalls, trobant d\'aquesta forma una relaci\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tica entre la longitud d\'ona i el nombre at\xc3\xb2mic: la denominada Llei de Moseley. Abans d\'aquest descobriment, nombres at\xc3\xb2mics o nombres elementals eren nombres sencers en una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia donada per la massa at\xc3\xb2mica i que donava la impressi\xc3\xb3 de ser semi-arbitr\xc3\xa0ria, ja que l\'ordre seq\xc3\xbcencial es veia a vegades alterat quan per exemple Dmitri Mendel\xc3\xa9iev posava un element en un lloc apropiat de la taula peri\xc3\xb2dica. Per exemple, el cobalt i el n\xc3\xadquel foren assignats als nombres at\xc3\xb2mics 27 i 28 respectivament, basant-se en les seves respectives propietats qu\xc3\xadmiques, encara que tenen masses at\xc3\xb2miques similars (de fet, la massa at\xc3\xb2mica del cobalt \xc3\xa9s major que la del n\xc3\xadquel, lo que faria que el seu nombre at\xc3\xb2mic fossi al rev\xc3\xa9s 28 i 27). Els experiments de Moseley van poder determinar cient\xc3\xadficament la ra\xc3\xb3 per la qual el cobalt i el n\xc3\xadquel posseeixen els nombres at\xc3\xb2mics 27 i 28 encara que qualsevol anomalia fes pensar el contrari. Mostr\xc3\xa0 que els nombres at\xc3\xb2mics s\xc3\xb3n una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia no-arbitr\xc3\xa0ria i que est\xc3\xa0 sustentada sobre una base cient\xc3\xadfica._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, Moseley mostr\xc3\xa0 que hi havia buits en la s\xc3\xa8rie de nombres at\xc3\xb2mics dels elements qu\xc3\xadmics coneguts a l\'\xc3\xa8poca, els nombres 43, 61 i 75 (eren desconeguts en temps de Moseley i corresponien a elements radioactius que no es trobaven de forma natural i eren: tecneci i prometi, i l\'\xc3\xbaltim dels elements descoberts a la naturalesa: el reni. Mendel\xc3\xa9iev va preveure amb anterioritat el tecneci, i Bohuslav Brauner el prometi; Moseley nom\xc3\xa9s confirm\xc3\xa0 les prediccions, va predir un altre element no descobert entre l\'alumini i l\'or, i declar\xc3\xa0 que la taula peri\xc3\xb2dica faltava a partir d\'aquell moment de buits.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadode de Guerra\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1914 es retir\xc3\xa0 de Manchester per tornar a Oxford amb l\'objectiu de continuar en la seva carrera d\'investigaci\xc3\xb3, per\xc3\xb2 la Primera Guerra Mundial canvi\xc3\xa0 els seus prop\xc3\xb2sits i s\'allist\xc3\xa0 a la divisi\xc3\xb3 de Royal Engineers. Fou destinat a Gall\xc3\xadpoli (lloc on se celebr\xc3\xa0 la Batalla de Gall\xc3\xadpoli) i fou mort per un franctirador l\'any 1915 (la causa fou un tret al cap quan estava telegrafiant una ordre). Molts historiadors especulen que hauria d\'haver guanyat un Premi Nobel, per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s impossible, ja que aquest premi nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s concedit a investigadors vius. S\'ha especulat que la causa de la mort de Moseley \xc3\xa9s la ra\xc3\xb3 per la qual el govern angl\xc3\xa8s durant la Segona Guerra Mundial i en l\'actualitat prohibeix l\'allistament de cient\xc3\xadfics a l\'ex\xc3\xa8rcit en \xc3\xa8poca de guerra._NEWLINE_La mort de Moseley arrib\xc3\xa0 quant tenia nom\xc3\xa9s 27 anys. El cient\xc3\xadfic, en opini\xc3\xb3 de molts altres, podria haver contribu\xc3\xaft al coneixement de m\xc3\xa9s detalls de l\'estructura de la mat\xc3\xa8ria si hagu\xc3\xa9s viscut m\xc3\xa9s temps. Com va dir Niels Bohr l\'any 1962, "Pots veure avui dia que el treball de Rutherford sobre el nucli at\xc3\xb2mic no hauria estat pres en consideraci\xc3\xb3. Tampoc l\'haur\xc3\xadem ent\xc3\xa8s avui dia sense les investigacions de Moseley".'