b"\n_START_ARTICLE_\nLa Pobla de Segur\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera part del nom de la Pobla de Segur ens remet a una poblaci\xc3\xb3 nova al\xc3\xa7ada a partir d'un repoblament mitjan\xc3\xa7ant una carta pobla, en la qual es concedia una s\xc3\xa8rie de privilegis als qui anessin a repoblar un determinat territori que interessava repoblar, per causes diverses (conquesta, despoblament per causes de guerra o de malalties, etc\xc3\xa8tera)._NEWLINE_La segona part del top\xc3\xb2nim, Segur, que segons Joan Coromines hauria de ser grafiat Seg\xc3\xba, procedeix, segons aquest mateix autor, del terme c\xc3\xa8ltic Segodunum, que s'aplic\xc3\xa0 a tota la zona on actualment hi ha la vila i terme de la Pobla de Segur._NEWLINE_Un dels documents m\xc3\xa9s antics, del 976 o 978, documenta la spelunca de Sequni.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Claverol (Conca de Dalt)\n_START_PARAGRAPH_\nL'extrem meridional del terme municipal de la Pobla de Segur \xc3\xa9s actualment dins del Pant\xc3\xa0 de Sant Antoni, en la vertical del lloc on el barranc de Santa Ll\xc3\xbacia vessava les seves aig\xc3\xbces en la Noguera Pallaresa. En aquest lloc hi havia el triterme entre la Pobla de Segur, Sal\xc3\xa0s de Pallars i Conca de Dalt, en el seu antic terme de Claverol. Aquest punt es troba a 505 m. alt., depenent, per\xc3\xb2, de l'al\xc3\xa7ada de les aig\xc3\xbces del pant\xc3\xa0._NEWLINE_Des d'aquest punt, el termenal amb Claverol remuntava la Noguera Pallaresa, en direcci\xc3\xb3 nord fins al gran revolt on el riu gira cap al nord-est, i d'all\xc3\xa0, encara aig\xc3\xbces amunt, cap al nord-est, fins a la presa de Soss\xc3\xads, ran de la qual hi havia el termenal entre la Pobla de Segur, Claverol i Hortoneda de la Conca, els dos darrers actualment units en el terme de Conca de Dalt. El lloc exacte \xc3\xa9s l'aflu\xc3\xa8ncia del barranc de la Molina en la Noguera Pallaresa, a 522,5 m. alt.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme d'Hortoneda de la Conca (Conca de Dalt)\n_START_PARAGRAPH_\nDe la Presa de Soss\xc3\xads arrenca cap a llevant, seguint sempre la mateixa Noguera Pallaresa, el termenal amb Hortoneda de la Conca, que ja no deixa fins al triterme amb Claverol, en el seu antic enclavament dels Masos de Baiarri, i la Pobla de Segur, en el lloc de trobada del barranc de Llabro amb la Noguera Pallaresa, del qual \xc3\xa9s afluent per l'esquerra. Aquest punt es troba a 535 m. alt._NEWLINE_Aquest tros de termenal travessa, per la part del terme de Conca de Dalt, o sia, l'esquerra del riu, el territori de l'antiga quadra de Llania, territori medieval \xc3\xa0mpliament documentat, per\xc3\xb2 actualment del tot despoblat. Ocupa bona part de l'antiga quadra el bosc de Llania.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Claverol (Conca de Dalt): els Masos de Baiarri\n_START_PARAGRAPH_\nDel barranc de Llabro, el termenal continua encara riu amunt, cap al nord-est, per\xc3\xb2 seguint un tra\xc3\xa7at ple de revolts, fins a l'extrem meridional del Congost de Collegats, on aflueix en la Noguera Pallaresa el barranc de l'Infern. L'al\xc3\xa7ada d'aquest triterme \xc3\xa9s 540 m. alt.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Ba\xc3\xa9n (Baix Pallars), del Pallars Sobir\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDes del punt de trobada del barranc de l'Infern amb la Noguera Pallaresa, just al l\xc3\xadmit sud del Congost de Collegats, el termenal entre la Pobla de Segur i Baix Pallars -alhora el l\xc3\xadmit entre Pallars Juss\xc3\xa0 i Pallars Sobir\xc3\xa0 segueix un petit tros cap al nord pel riu mateix, fins al lloc conegut com a Espuells. Just en aquest lloc es trobaven antigament quatre termes municipals: la Pobla de Segur, Ba\xc3\xa9n, Gerri de la Sal i Peramea. Els tres darrers actualment estan integrats en el municipi anomenat Baix Pallars.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Peramea (Baix Pallars), del Pallars Sobir\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nA Espuells, el termenal, ara ja amb Peramea (no arriba a tocar gens amb el vell terme de Gerri de la Sal), deixa de sobte el fons de la vall per enfilar-se, en l\xc3\xadnia recta, travessant les Roques de Collegats prop del Forat del Serpent, cap a lo Tossal, al nord-oest de Collegats, a 1.058,2 m. alt, on el termenal passa fent un angle pel nord-oest d'aquest punt. Aqu\xc3\xad hi havia el triterme entre la Pobla de Segur, Peramea i Montcort\xc3\xa8s de Pallars.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Montcort\xc3\xa8s de Pallars (Baix Pallars), del Pallars Sobir\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nA lo Tossal la l\xc3\xadnia de terme canvia de direcci\xc3\xb3, ara cap al sud-oest, i arriba al lloc dels Malls, a ponent de lo Serrat Gros, a 900 m. alt., a prop i al nord d'on hi ha les restes del monestir de Sant Pere de les Maleses._NEWLINE_Des d'aquest lloc, torna a girar, ara cap al nord-oest, i baixa gradualment a trobar el Sant Pere, que segueix aig\xc3\xbces amunt fins al nord de la Muntanyeta de Comos\xc3\xad, on el barranc de Sant Pere es troba amb la Llau de les Esplugues, a 763 m. alt. En aquest punt el termenal comen\xc3\xa7a a deixar el fons de la vall per tal d'enfilar-se cap al nord-oest, cap a la carena que limita pel nord la vall de Montsor, de forma paral\xc2\xb7lela a la Llau de les Esplugues. Passa pel nord dels Deixers de Peracal\xc3\xa7, i va a buscar la masia de Peracal\xc3\xa7 i la seva esgl\xc3\xa9sia de sant Feliu l'Afric\xc3\xa0, a 990 m. alt., a tocar de la qual passa (al seu sud-oest). La masia i l'esgl\xc3\xa9sia, per\xc3\xb2, queda fora del terme de la Pobla de Segur._NEWLINE_Sempre cap al nord-oest, el termenal va a buscar la carena del Serrat de la Masia, que segueix fins a lo Tossalet, de 1.411,1 m. alt., on tor\xc3\xa7 de sobte cap al nord per marcar una mena de banya que fa el terme de la Pobla de Segur al nord-oest de Montsor. Continua cap al nord, sempre carenant, fins al Roc de Sant Avent\xc3\xad, de 1.479,8 m. alt., punt m\xc3\xa9s elevat del terme de la Pobla de Segur. Des d'aquest cim el termenal encara continua cap al nord, davallant progressivament per la carena fins al Pla de Llac, de 1.458,3 m. alt. En aquest lloc es troben els termes de la Pobla de Segur, Baix Pallars i Senterada. En aquest punt, doncs, s'acaba el termenal entre els dos Pallars.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Senterada\n_START_PARAGRAPH_\nEl termenal amb Senterada no segueix cap accident orogr\xc3\xa0fic destacat; es tracta, doncs, d'un l\xc3\xadmit tra\xc3\xa7at de forma arbitr\xc3\xa0ria i va travessant tota una s\xc3\xa8rie de carenes i cap\xc3\xa7aleres de barrancs, pr\xc3\xa0cticament en tota la seva extensi\xc3\xb3._NEWLINE_Del Pla de Llac el termenal segueix la direcci\xc3\xb3 sud-oest durant uns 850 matres. Baixa cap al barranc de Sant Joan, que ateny prop de la Font de Sant Joan, a uns 1.250 m. alt., i torna a pujar cap a la carena del sud del barranc, passant per l'extrem de llevant del Bosc de Sant Joan. Arriba a la carena, que \xc3\xa9s subsidi\xc3\xa0ria del Serrat de Mor\xc3\xb3, la travessa a 1.313 m. alt. i travessa la cap\xc3\xa7alera del barranc dels Molinassos a 1.190 m. alt. Torna a pujar, sempre seguint una direcci\xc3\xb3 sud-sud-oest, a la carena principal del Serrat de Mor\xc3\xb3, on arriba a la cota 1.265, i torna a baixar cap al barranc de Mor\xc3\xb3, que travessa a 1.090 m. alt. Des del fons del barranc passa per l'Obaga de Mor\xc3\xb3 i torna a pujar a una carena, on, a la cota 1.217,9, gira de sobte cap al sud-oest._NEWLINE_Seguint aquesta nova carena, per\xc3\xb2 no ben b\xc3\xa9 pel carener, sin\xc3\xb3 pel seu vessant meridional, el termenal va baixant fins a la cota 1.092, on es troba el triterme entre la Pobla de Segur, Senterada i Conca de Dalt, en el seu antic terme de Toralla i Serradell.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb l'antic terme de Toralla i Serradell (Conca de Dalt)\n_START_PARAGRAPH_\nDes del triterme anterior, la l\xc3\xadnia que delimita aquests dos termes municipals empr\xc3\xa8n cap al sud per una carena que baixa pel costat de llevant de les Roques del Congost, que pertanyen al Congost d'Eriny\xc3\xa0. Sempre cap al sud, passa pel costat de llevant de la masia Soriguer, travessa la carretera L-522, el riu Flamisell, a 575 m. alt., i la carretera N-260, i, seguint cap al sud-sud-oest arriba al barranquet que hi ha just al sud de Matavaques, i segueix cap al sud i poc despr\xc3\xa9s cap al sud-sud-est per la cota 600, per sota i a llevant dels cims del Casot i lo Tossalet. Seguint sempre a aquesta al\xc3\xa7ada, arriba al barranc de Mascarell a 590 m. alt., i, sempre de forma paral\xc2\xb7lela a la carretera N-260, puja cap a la Muntanya de Santa Magdalena, a l'extrem de llevant de la Serra de Ramonic, fins als 800 m. alt. La major part de la muntanya queda en terme de la Pobla de Segur, ja que el termenal passa pel vessant de ponent._NEWLINE_Des de la Muntanya de Santa Magdalena, el termenal gira cap al sud-est, travessa el barranc de Puimanyons a 585 m. alt., i s'adre\xc3\xa7a cap al poble de Puimanyons, sempre seguint una l\xc3\xadnia bastant recta cap al sud-sud-est. Passa per la serreta de Segalins a 650 m. alt., i baixa cap al barranc de Santa Ll\xc3\xbacia, a 548 m. alt. Despr\xc3\xa9s travessa la Costa de Matacabrits, a 605 m. alt., i va a buscar el costat de ponent del poble de Sant Joan de Vinyafrescal, molt a prop seu. Baixa encara cap al Sol\xc3\xa0 d'Hortell i Caps\xc3\xb3, on arriba a trobar la llera del barranc del Sol\xc3\xa0. Just en aquest lloc hi ha el triterme entre la Pobla de Segur, Conca de Dalt, en el seu antic terme de Toralla i Serradell i Sal\xc3\xa0s de Pallars.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmit amb Sal\xc3\xa0s de Pallars\n_START_PARAGRAPH_\nDes d'aquest lloc, a 535 m. alt., el termenal segueix aig\xc3\xbces avall el curs del torrent, fins que s'aboca en les aig\xc3\xbces de la Noguera Pallaresa, al lloc on ha comen\xc3\xa7at aquesta descripci\xc3\xb3. El l\xc3\xadmit amb Sal\xc3\xa0s de Pallars, doncs, \xc3\xa9s for\xc3\xa7a breu: uns 850 metres.\n_START_SECTION_\nL'interior del terme\n_START_PARAGRAPH_\nGrosso modo, el terme de la Pobla de Segur compr\xc3\xa8n tot l'interfluvi nord entre el Flamisell i la Noguera Pallaresa, cosa que fa que, de fet, abraci tota una s\xc3\xa8rie de valls i territoris que es detallen a continuaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPuimanyons i Sant Joan de Vinyafrescal\n_START_PARAGRAPH_\nAnant de sud a nord, en primer lloc es troba la punxa meridional del terme de la Pobla de Segur, que queda emmarcada al nord per la Muntanya de Santa Magdalena, al nord-est pel riu Flamisell, i als altres costats pels l\xc3\xadmits del terme municipal. Aquest sector est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft pels costers de ponent de la vall de la Noguera Pallaresa, procedents de les serres que formen l'antic terme de Toralla i Serradell. Inclou la part baixa de diversos barrancs (barranc de Puimanyons, de Santa Ll\xc3\xbacia, de Santa Cec\xc3\xadlia i del Sol\xc3\xa0, el darrer dels quals \xc3\xa9s termenal amb Sal\xc3\xa0s de Pallars. Dins d'aquest sector hi ha els pobles de Sant Joan de Vinyafrescal, m\xc3\xa9s al sud, i de Puimanyons, m\xc3\xa9s al nord. De fet, tamb\xc3\xa9 pertany a aquest sector la Zona Industrial de la Pobla de Segur, que queda a la dreta del Flamisell i sota, a llevant, de Puimanyons, i l'Estaci\xc3\xb3 del ferrocarril. Tamb\xc3\xa9 hi ha en aquest lloc tot de serveis de la Pobla de Segur moderna: el Cementiri Municipal, les Piscines Municipals, la Depuradora i la Ciutat de Vacances, entre d'altres.\n_START_SECTION_\nLa plana de la vila\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9s al nord, ocupant la part central del municipi, hi ha la plana que allotja la vila de la Pobla de Segur, a l'entreforc entre la riba esquerra del Flamisell i la dreta de la Noguera Pallaresa. \xc3\x89s una plana relativament estreta, ja que de seguida troba, al nord, la muntanya.\n_START_SECTION_\nLa vall del Flamisell\n_START_PARAGRAPH_\nAl nord-oest de la vila, hi ha la vall del Flamisell que pertany al terme municipal de la Pobla de Segur, bastant estreta (\xc3\xa9s tancada al nord-oest pel Congost d'Eriny\xc3\xa0, ja en el terme ve\xc3\xad de Conca de Dalt, antigament de Toralla i Serradell. En aquest sector, el terme de la Pobla de Segur nom\xc3\xa9s s'eixampla a l'extrem nord-oest, ja que inclou una tancada vall afluent del Flamisell: la vall de la Llau de Gelat, emmarcada a ponent i al nord per les carenes de les Roques del Congost, d'entre 900 i 1.000 metres d'altitud, i a llevant pels Rocs de Sant Avent\xc3\xad, que depassen els 1.200 m. alt. \xc3\x89s un sector poc poblat a la part alta, on nom\xc3\xa9s cal esmentar Casa Casilda, prop del l\xc3\xadmit del terme. M\xc3\xa9s cap al sud-est, hi ha la zona de les Palanques i la partida de Fontelles, amb algunes restes de cases desaparegudes i un parell de modernes granges de porcs, a prop de la Borda de Joanet i del Corral del Font. Hi passa la carretera L-522._NEWLINE_En aquesta mateixa zona, un tros del terme de la Pobla de Segur \xc3\xa9s a la dreta del Flamisell, ocupant els costers de ponent d'aquest riu: Matavaques, lo Tossalet, el Casot, i la part baixa del barranc de Mascarell. \xc3\x89s la zona de la Palanca Nova, per on discorre la N-260, on nom\xc3\xa9s hi ha algunes construccions modernes per al servei de l'agricultura._NEWLINE_Just al sud-oest d'aquest sector hi ha el Pui de Segur, tingut com a primer empla\xc3\xa7ament de la Pobla de Segur, on queden les ru\xc3\xafnes de l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Miquel del Pui i la moderna ermita del mateix nom. Just dessota i al sud del Pui de Segur, o Sant Miquel, hi ha lo Pla, que acull tot de construccions antigues i moderna de car\xc3\xa0cter rural: la Borda de Xelamanc, el Corral de Xerallo, amb alguna granja moderna entremig. Al davant, a la riba dreta del Flamisell, hi ha el sector dels Associats (possiblement variaci\xc3\xb3 moderns d'Els ensolsiats, a causa de la feblesa del terreny, que provoca despreniments causats per l'erosi\xc3\xb3)._NEWLINE_Encara m\xc3\xa9s al sud-oest, ja a prop de la vila, hi ha les partides de Pedrins, Roinal, Eul\xc3\xa0ria i Camars, amb l'ermita de sant Fructu\xc3\xb3s, la Borda del Rafel i la Borda del Gasa (a l'esquerra del Flamisell) i les Planes, els Horts de Mascarell i la Teulera (a la dreta), que acullen m\xc3\xa9s construccions rurals, granges modernes i algunes de les ind\xc3\xbastries m\xc3\xa9s antigues de la Pobla de Segur._NEWLINE_A tocar ja de la vila i, per tant, en el seu sector, hi ha les partides de Fronteres, los Vinyalers i les Escolomines, amb el Corral de M\xc3\xb2nica i el del Maladent, i, dalt del coster que es dre\xc3\xa7a al nord, la Cabana de l'Altisent, a la partida de Vileres, damunt de la Costa Pera. A la dreta del Flamisell hi ha les partides de l'Horta dels Escomuns i dels Martillans_NEWLINE_De seguida comencen els barris perif\xc3\xa8rics de la Pobla de Segur, amb la Cooperativa Vella ran de muntanya i la Cooperativa Nova a prop del riu, a tocar de l'Hort dels Capellans.\n_START_SECTION_\nLa muntanya\n_START_PARAGRAPH_\nAl nord de la vila hi ha la zona m\xc3\xa9s muntanyosa del terme: a trav\xc3\xa9s de la Costa Pera i Vileres, enlla\xc3\xa7a amb les Costes Grans i lo Rac\xc3\xb3, des d'on es va pujant cap a la Roca Foradada (nord-oest), les Roques Roies (nord-est), que s\xc3\xb3n contraforts dels Rocs de Sant Avent\xc3\xad i del sistema muntany\xc3\xb3s de l'antic terme parroquial de Montsor, amb aquest poble i el de Gramuntill._NEWLINE_Aquesta zona muntanyosa constitueix el l\xc3\xadmit nord de la sotscomarca de la Conca de Dalt i, alhora, un dels l\xc3\xadmits entre el Pallars Juss\xc3\xa0 i el Pallars Sobir\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nLa vall de la Noguera Pallaresa\n_START_PARAGRAPH_\nA llevant i al nord-est de la Pobla de Segur s'obre la vall de la Noguera Pallaresa, amb la partida de les Vernedes, on el principal element \xc3\xa9s la important Central Hidr\xc3\xa0ulica i l'Estaci\xc3\xb3 receptora de la Pobla de Segur, entre les quals hi ha el Parc del Vernedot. M\xc3\xa9s al nord, quan la vall comen\xc3\xa7a a estr\xc3\xa8nyer-se, l'Horta de Vallcarga acull tot de construccions agr\xc3\xadcoles i ramaderes._NEWLINE_Just en aquest lloc s'aboca a la Noguera Pallaresa el barranc de Vallcarga, que tra\xc3\xa7a la vall m\xc3\xa9s profunda i marcada del terme de la Pobla de Segur, i que el recorre pr\xc3\xa0cticament de nord a sud. Aquesta vall t\xc3\xa9 la cap\xc3\xa7alera al nord-oest del poble de Montsor, entre les Costes de la Font, a ponent, i la carena que acull el poble de Montsor, a llevant. En el primer tram, el barranc s'anomena de la Font. Al sud de Montsor, s'ajunta aquest barranc al de Montsor, que neix als peus -migdia- d'aquest poble, i van davallant cap al sud. Se li ajunten tot de llaus i barrancs, fins que es forma ja el barranc de Vallcarga, que encara rep de ponent la Llaueta de Casilda, abans d'emprendre el darrer tram, sinu\xc3\xb3s, a llevant de les Costes Grans. \xc3\x89s una vall tancada, en la qual no hi ha cap mena de poblaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s que a la part alta, on hi ha Montsor._NEWLINE_Seguint la vall de la Noguera Pallaresa cap al nord-est, per on discorre la carretera N-260, s'arriba a la Casa de Generosa, al sud de la qual el riu, i la vall tota, fa un gir quasi de 90 graus: ve de llevant i tomba cap al sud. A prop i a llevant de la Casa de Generosa, a la partida de Vinyacs, hi ha algunes ind\xc3\xbastries i, a prop, el C\xc3\xa0mping Collegats. Algunes d'aquestes ind\xc3\xbastries estan abandonades._NEWLINE_Al cap d'una mica, sempre cap a llevant, es troba el sector de la Borda del Ros, antigament pertanyent a l'ajuntament de Gramuntill (ajuntament que nom\xc3\xa9s exist\xc3\xad entre 1812 i 1847, pel poc nombre dels seus habitants). La Borda del Ros centra la partida, on hi ha un om centenari i, a la part de muntanya, les ru\xc3\xafnes de l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Jaume de Gramuntill. La partida de Sant Jaume \xc3\xa9s un ample coster que t\xc3\xa9 el punt culminant en el Tur\xc3\xb3 de la Llosa, de 1.091,1 m. alt., i, m\xc3\xa9s al sud-est, el Tossal de Sant Jaume, de 674,6. L'ajuntament de Gramuntill arribava fins a Collegats, on hi havia la casa de la Barraqueta, un hostal de cam\xc3\xad on es cobrava el peatge als que volien passar per Collegats, on la casa Bringuer, de la Pobla de Segur, acabava d'obrir el Pas que duu el nom del congost._NEWLINE_A llevant de la Borda del Ros, i una mica enlairat respecte del riu i de la carretera, al nord, hi ha el poble de Gramuntill, actualment a prop del despoblament, ja que nom\xc3\xa9s hi viuen 2 persones. Est\xc3\xa0 situat sota la serra dels Rocs de Queralt, que tenen el seu punt culminant en tres tossals que marquen els extrems i el centre del sistema muntany\xc3\xb3s: el Tossal Gros, de 1.082 n. alt., el Tossal del Graell, de 1.018, i el Tossal del Cap, de 975. Gramuntill \xc3\xa9s en un petit pla sota aquesta serra, prop del Tossal de la Vinya, de 750,8 m. alt. \xc3\x89s una zona on antigament hi havia hagut un nombre considerable de vinyes, com encara evidencia la topon\xc3\xadmia: Vinyeraltes, la Vinya Extrem, el Tossal de la Vinya... El Corral de Pes i alguna altra construcci\xc3\xb3 rural abandonada completen el sector de Gramuntill. De Gramuntill baixa cap a la Noguera Pallaresa el barranc de les Saleres._NEWLINE_A la resta de la vall de la Noguera Pallaresa, for\xc3\xa7a escarpada, ja no hi ha cap m\xc3\xa9s construcci\xc3\xb3, llevat d'una: prop de l'extrem nord-est, en una balma muntanya endins, en un lloc d'acc\xc3\xa9s i localitzaci\xc3\xb3 no f\xc3\xa0cils, hi ha l'antic monestir de Sant Pere de les Maleses._NEWLINE_Tot aquest sector \xc3\xa9s ple de roques i serrats i, entremig, barrancs de curs curt per\xc3\xb2 marcat en el territori. A llevant de Gramuntill, i damunt mateix de la carretera N-260, hi ha la impressionat Roca dels Palaus, tot seguit el Clot del Bosc, despr\xc3\xa9s el Serrat de les Vaques, just despr\xc3\xa9s el barranquet de l'Espluga, el Serrat d'Ansal, el barranc d'Ansal, darrere dels quals hi ha els esmentats Rocs de Queralt, el barranc de Sant Pere, ja esmentat, que \xc3\xa9s el que obre la vall m\xc3\xa9s ampla d'aquest sector, i, al seu nord-est, el Serrat Gros primer, i les Roques de Collegats ja al l\xc3\xadmit del terme, conformant el costat de ponent del Congost de Collegats.\n_START_SECTION_\nL'antiga parr\xc3\xb2quia de Montsor\n_START_PARAGRAPH_\nEl nord del terme de la Pobla de Segur, a la part m\xc3\xa9s muntanyosa, hi ha l'antic poble i parr\xc3\xb2quia de Montsor, que havia arribat al seu total despoblament, i que el 2005 tornava a acollir 3 habitants._NEWLINE_Montsor \xc3\xa9s en una carena que enlla\xc3\xa7a amb lo Tossalet i el Roc de Sant Avent\xc3\xad, els punts m\xc3\xa9s elevats del terme, i que separa les valls del barranc de Vallcarga, que ha quedat explicat, i de la Llau de les Esplugues, que, amb l'aflu\xc3\xa8ncia del barranc del Bosc, van a aiguavessar en el barranc de Sant Pere ja al l\xc3\xadmit del terme i de la comarca, prop de la masia de Peracal\xc3\xa7._NEWLINE_Paral\xc2\xb7lela a aquesta darrera vall, a migdia seu, hi ha una altra vall profunda i esquerpa: la vall de la Llau de Queralt, que t\xc3\xa9 una de les poques masies de muntanya del terme: la Masia de Queralt. La Llau de Queralt tamb\xc3\xa9 vessa les seves aig\xc3\xbces en el barranc de Sant Pere.\n_START_SECTION_\nLa vila de la Pobla de Segur\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila de la Pobla de Segur \xc3\xa9s una poblaci\xc3\xb3 mitjana que es beneficia de la seva estrat\xc3\xa8gica situaci\xc3\xb3. Aquesta li permet de ser un petit centre comarcal que fa que actualment tingui serveis de tota mena._NEWLINE_El nucli primitiu, en forma de vila closa, \xc3\xa9s actualment al centre-sud-est del nucli de poblaci\xc3\xb3, ja que els eixamples moderns han crescut cap al nord i cap a l'oest, principalment. Tanmateix, el primer eixample, ja d'origen medieval, fou el Raval, situat a llevant de la vila closa (carrers del Raval i d'Oran). Al Raval hi hagu\xc3\xa9 la primera esgl\xc3\xa9sia parroquial de la Mare de D\xc3\xa9u de la Ribera, actualment desapareguda, i al seu voltant s'estenia el primitiu cementiri poblat\xc3\xa0. Actualment \xc3\xa9s una pla\xc3\xa7a: la del Fossar Vell._NEWLINE_En l'aspecte religi\xc3\xb3s, a part de ser seu d'una agrupaci\xc3\xb3 de parr\xc3\xb2quies (la segona en import\xc3\xa0ncia de la comarca), concentra en el mateix nucli i en la resta del terme municipal un important nombre d'esgl\xc3\xa9sies, ermites, capelles i restes d'antigues esgl\xc3\xa9sies. En el mateix nucli es troben la parroquial de la Mare de D\xc3\xa9u de Ribera, consagrada el 1783, i les restes de l'antiga esgl\xc3\xa9sia parroquial, sota la mateixa advocaci\xc3\xb3, documentada des del segle XIV, tot i que sembla que era una esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica. La imatge actual de la Mare de D\xc3\xa9u de Ribera \xc3\xa9s la tercera documentada: la segona fou destru\xc3\xafda a la darrera guerra civil, i la primera, documentada el 1657, no se sap quan va ser substitu\xc3\xafda per la segona._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha la capella del Cor de Maria, a la resid\xc3\xa8ncia de les monges d'aquest orde, la de la Sagrada Fam\xc3\xadlia, al col\xc2\xb7legi de les Germanes d'aquesta mateixa invocaci\xc3\xb3 i la capella del Sant Crist, en el cementiri municipal._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, un quil\xc3\xb2metre al nord-oest de la vila, ran de la riba esquerra del Flamisell, hi ha la capella de sant Fruit\xc3\xb3s._NEWLINE_Per a m\xc3\xa9s detalls, vegeu la Pobla de Segur.\n_START_SECTION_\nLes partides de terreny\n_START_PARAGRAPH_\nSegons Manuel Gimeno, el terme de la Pobla de Segur t\xc3\xa9 les partides seg\xc3\xbcents: Argelagar, Associats (d'Ensolsiats), Badi\xc3\xa9, Bancalada, Borda del Ros, Camp de la Sala, els Camps, Cap de Terme, Casilda, Clots de Santes Creus, Colomina, la Coma, Comurs\xc3\xad, Corrals de Sorigu\xc3\xa9, Costa dels Camps, Costa Pera, Costes Grans, Escarells, Escomuns, Escurriades, Esplugues, Estaragu\xc3\xa9s, Eul\xc3\xa0ria, Farratges, Farratgeta, Fassina, Feixes, Fontella, Fonteta de Sant Miquel, Fronteres, Gelat, Gramuntill, Horta, Horta del Flamicell, Horta del Pedregal, Horta del Pont, Horta de Mascarell, Llau de Parramon, Llau de Sant Miquel, Llenguadera, Lles Closes, Martillans, Mascarell, Matavaques, Miramb\xc3\xb3, Molins, Oliverada, la Palanca Nova, Pedrins Ro\xc3\xafnals, lo Pla, Pla d'Ausala, Pla de Cases, Les Planes i Horta Plana, Plans, Prat Coma Pregona, Queralt, Rebollar, Roques Roies, lo Ru\xc3\xafnal, Santa Coloma, Santa Magdalena, Sant Fructu\xc3\xb3s, Sant Jaume, Sant Pou, Solanes, les Sorts, Tafatans, Tarteres, la Teulera, Torrobeu, Vallcarga, Verneda, Vernedot, Vileres i Vinyacs.\n_START_SECTION_\nRegidors\n_START_PARAGRAPH_\nDes de les primeres eleccions municipals democr\xc3\xa0tiques del 1979, l'Ajuntament de la Pobla de Segur ha tingut, entre d'altres, els regidors seg\xc3\xbcents: Jos\xc3\xa9 Alcalde L\xc3\xb3pez, Albert Alguer\xc3\xb3 Vives, Francesc Xavier Bada i Amatller, Narc\xc3\xads Balagu\xc3\xa9 i Bosch, Llu\xc3\xads Bellera i Juanmart\xc3\xad, Francisco Bermejo Buil, Joan Boix Navarri, Joan Carles Boix i Riart, Julio Caballero Sim\xc3\xb3n, Esteve Canal i Traveset, Assumpci\xc3\xb3 Civ\xc3\xads i Llovera, Jordi Colom i Perna, Joan Comenge i Riba, Josep Maria Echalar Colom, Jordi Echalar i Rubi\xc3\xb3, Aleix Ense\xc3\xb1at i Dolset, Ester Farr\xc3\xa9 i Pall\xc3\xa0s, Esperan\xc3\xa7a Farrera i Granja, Jes\xc3\xbas Feixa Gallart, Antoni Fenosa Hereu, Robert Ferrer Perna, Josep Fontelles Sancho, Fernando Fuertes Guir\xc3\xb3, Antonio Garrido Mart\xc3\xadnez, Jordi Mart\xc3\xad i Santamaria, Fernando Merino Madro\xc3\xb1al, Violeta Miguel Duarte, Ramon Mollev\xc3\xad i Muntada, Francesc Nayach Sin, Noem\xc3\xad Nus i Gim\xc3\xa9nez, Francesca Pociello i Oliva, Xavier Pont i Jordana, Fidel Reig i Andreu, Francisco Rubi\xc3\xb3 Guillaumet, Cristina Sabat\xc3\xa9 i Torres, Ramon Sostres i Ait\xc3\xa9s, Carles Soto i Moreno, Pau Surribas Camps, Lu\xc3\xads Tirapu Gogorza i Josep Torres Torregrosa._NEWLINE_Jutges de Pau_NEWLINE_Joan Coloma i Llevot (1979-2003)_NEWLINE_Pere Pey i Prieto (2003-actualitat)\n_START_SECTION_\nFestes\n_START_PARAGRAPH_\nA la Pobla de Segur es celebren les falles el 17 de juny des del 1957 per iniciativa de l'alcalde d'aleshores, Josep Maria Boixareu, per a crear un atractiu tur\xc3\xadstic. El 2009 es cre\xc3\xa0 l'Associaci\xc3\xb3 Cultural de Fallaires i Pubilles de la Pobla de Segur, que l'impuls\xc3\xa0._NEWLINE_La m\xc3\xbasica i la dansa de la festa de la baixada de les falles va ser composta per Joan Llu\xc3\xads, un folclorista. La festa consisteix en pujar i baixar falles vestits amb robes tradicionals catalanes per la muntanya de Santa Magdalena._NEWLINE_Altra festa del lloc \xc3\xa9s la Diada dels Raiers, desenvolupada el 1979, que rememora l'antic ofici del raier.\n_START_SECTION_\nComunicacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme de la Pobla de Segur \xc3\xa9s creuat, b\xc3\xa0sicament, per tres carreteres, que marquen una mena de i grega que hi entra pel sud i en surt pel nord-est i pel nord-oest. A part, una altra carretera corre en part paral\xc2\xb7lela a una d'elles, com quedar\xc3\xa0 descrit tot seguit._NEWLINE_D'una banda, hi ha la carretera C-13 (Lleida - Esterri d'\xc3\x80neu), que, procedent de Tremp, Talarn i Sal\xc3\xa0s de Pallars entre en el terme poblat\xc3\xa0 just en el seu extrem meridional, a llevant del poble de Sant Joan de Vinyafrescal. Arriba a la vila de la Pobla de Segur molt a prop de la junci\xc3\xb3 d'aig\xc3\xbces del Flamisell i la Noguera Pallaresa, travessa la vila de sud a nord, i en surt cap al nord-est, seguint de forma paral\xc2\xb7lela la Noguera Pallaresa fins a sortir del terme per Collegats, en direcci\xc3\xb3 a Sort i Esterri d'\xc3\x80neu._NEWLINE_En segon lloc, travessa el terme de nord-est a nord-oest, passant pel centre, la carretera N-260 (Coll dels Balitres, a Portbou - Sabi\xc3\xb1\xc3\xa1nigo), que comparteix tracat, entre Sort i la Pobla de Segur amb l'anterior. Ara b\xc3\xa9, un cop a la Pobla de Segur, aquesta carretera travessa del tot el nucli urb\xc3\xa0, i quan arriba a l'extrem sud de la vila, un cop travessat el Flamisell, segueix la riba dreta d'aquest riu, aig\xc3\xbces amunt, per adre\xc3\xa7ar-se a Senterada i el Pont de Suert. Amb aquestes dues carreteres queda formada la Y que s'apuntava al comen\xc3\xa7ament._NEWLINE_De la vila cap al nord-oest, per la riba esquerra del Flamisell, hi ha una altra carretera, la L-522 (La Pobla de Segur - N-260, al Congost d'Eriny\xc3\xa0, a Conca de Dalt). \xc3\x89s una carretera curta, de km., que corre paral\xc2\xb7lela a la N-260 i al riu Flamisell fins que, al capdamunt del seu recorregut, travessa el riu i va a abocar-se en la N-260 just al comen\xc3\xa7ament meridional del Congost d'Eriny\xc3\xa0._NEWLINE_No hi ha cap m\xc3\xa9s carretera, oficialment, en el terme. Ara b\xc3\xa9, caldria esmentar algunes de les pistes, asfaltades i en bon estat, que, sense tenir la consideraci\xc3\xb3 -i la numeraci\xc3\xb3 corresponent- de carreteres, ho s\xc3\xb3n, en realitat. A l'extrem sud, trobem la pista, curta, que de la C-13 puja al poble de Sant Joan de Vinyafrescal. Una mica m\xc3\xa9s al nord, una altra pista enlla\xc3\xa7a la zona industrial i de serveis amb l'antic poble de Puimanyons. Al nord-est del terme, del quil\xc3\xb2metre de la N-260, surt cap al nord-oest la pista que duu a Gramuntill. Finalment, a l'extrem nord del terme hi ha la pista que des de Montcort\xc3\xa8s de Pallars i Peracal\xc3\xa7 penetra en el terme de la Pobla de Segur per tal d'arribar al poble de Montsor._NEWLINE_La Pobla de Segur tamb\xc3\xa9 t\xc3\xa9 estaci\xc3\xb3 de tren, que va arribar per primer cop el 1951. \xc3\x89s la terminal nord de la l\xc3\xadnia de Lleida a la Pobla de Segur, antigament de Renfe i actualment gestionada per la Generalitat, a trav\xc3\xa9s dels FGC (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya). Un tren diari en cada direcci\xc3\xb3 enlla\xc3\xa7a la Pobla de Segur amb Tremp, Balaguer i Lleida, entre altres estacions._NEWLINE_De serveis d'autobusos, n'hi ha dos de b\xc3\xa0sics: el que ve de Barcelona per Artesa de Segre i Isona, i el que ve del sud, sempre per la C-13. Tots dos ajunten el seu tra\xc3\xa7at a Tremp. El primer se subdivideix en dues l\xc3\xadnies: la de Barcelona a la Pobla de Segur, i la de Barcelona ath P\xc3\xb2nt de Rei._NEWLINE_En el primer cas, hi ha tres serveis diaris que tenen el seu final a la Pobla de Segur i tres m\xc3\xa9s que en marxen cap a Barcelona, ara b\xc3\xa9 nom\xc3\xa9s un en cada direcci\xc3\xb3 para a tots els pobles dels termes pels quals passa: Sal\xc3\xa0s de Pallars, Embrancament de Talarn, Tremp, Vilamitjana, Embrancament de Suterranya, Figuerola d'Orcau, Conques, Isona, Biscarri i Benavent de la Conca, per citar nom\xc3\xa9s els de la comarca. En direcci\xc3\xb3 a Barcelona, dos circulen al mat\xc3\xad i un a la tarda; en direcci\xc3\xb3 contr\xc3\xa0ria, tots tres s\xc3\xb3n a la tarda._NEWLINE_En la ruta de Barcelona a eth P\xc3\xb2nt de Rei, hi ha dos serveis en cada direcci\xc3\xb3. Cap a la Vall d'Aran tots dos s\xc3\xb3n al mat\xc3\xad (un d'ells es queda a Esterri d'\xc3\x80neu), amb poca estona de difer\xc3\xa8ncia. Cap a Barcelona,tots dos (un t\xc3\xa9 l'origen, tamb\xc3\xa9, a Esterri d'\xc3\x80neu) s\xc3\xb3n a la tarda, amb 40 minuts de difer\xc3\xa8ncia entre els dos._NEWLINE_Per la carretera C-13 tamb\xc3\xa9 circula la l\xc3\xadnia de transport p\xc3\xbablic ordinari de Lleida a Esterri d'\xc3\x80neu, que ofereix, al seu pas per la Pobla de Segur un sol servei en direcci\xc3\xb3 a Lleida, que passa a un quart de 6 del mat\xc3\xad per la vila, i un altre a la inversa, que passa poc despr\xc3\xa9s de les 6 de la tarda."