b"\n_START_ARTICLE_\nCastell de Collbat\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila \xc3\xa9s documentada ja l'any 931 quan el prevere Guadamir i els seus germans venen al comte Sunyer els alous que tenen al terme del castell de la Gu\xc3\xa0rdia, a Collbat\xc3\xb3 i a Almed\xc3\xb2var que havien obtingut en part per aprisi\xc3\xb3. L'any 945, el mateix comte Sunyer els compra alous i terres als mateixos llocs de Collbat\xc3\xb3 i Almed\xc3\xb2var._NEWLINE_El castell de Collbat\xc3\xb3 \xc3\xa9s documentat per primer cop l'any 1113 quan el vescomte Guislabert Udalard el ced\xc3\xad a la seva filla Ermessenda, casada amb Bartomeu. Els l\xc3\xadmits del terme especificats en el document s\xc3\xb3n el Llobregat i Esparreguera a llevant, Pierola a migdia, Santa Maria del Bruc a ponent i amb el torrent de Santa Maria a tramuntana. El 1201, Guillem de Montserrat, successor dels vescomtes era senyor de la Gu\xc3\xa0rdia i de Collbat\xc3\xb3. El 1205, aquest mateix Guillem de Montserrat, amb la seva esposa Beatriu i la seva mare Guilla, don\xc3\xa0 terres del terme de Collbat\xc3\xb3 a Santa Maria de Montserrat. El 1215, donen al seu fill Berenguer el castell de Collbat\xc3\xb3 del qual tenien el domini vitalici. Berenguer senyorej\xc3\xa0 Collbat\xc3\xb3 fins al 1260, data en qu\xc3\xa8 el succe\xc3\xad el seu fill Berenguer. L'any 1292 el fill d'aquest, Guillem, vengu\xc3\xa9 la fortalesa i les cases que hi havia, en franc i lliure alou, al seu nebot Guillem Durfort, amb tots els honors, possessions, pertinences, homes i dones per 27.000 sous de moneda de Barcelona de tern. Finalment, el 1375, Guillem Durfort el deix\xc3\xa0 en el seu testament a Santa Maria de Montserrat.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes anteriors al 1113 s\xc3\xb3n escasses per\xc3\xb2 permeten deduir quina era la seva estructura. Una torre envoltada d'una muralla rectangular. La torre era semicircular i estava situada al punt m\xc3\xa9s alt del tur\xc3\xb3. Se'n conserva nom\xc3\xa9s la meitat per\xc3\xb2 t\xc3\xa9 la base sencera. El di\xc3\xa0metre exterior \xc3\xa9s de 5,20 m, l'interior \xc3\xa9s de 2,20 m i els murs fan 1,50 m de gruix. La base t\xc3\xa9 una al\xc3\xa7\xc3\xa0ria d'un metre i el fragment de mur uns 2,50 m. No s'hi veu l'arrencament de cap volta. Era revestida de carreus i el reomplert de l'interior del mur \xc3\xa9s format per llits de pedres travats amb morter. A l'exterior els carreus formen filades regulars, amb els trencajunts a mitja pe\xc3\xa7a. _NEWLINE_Entre la torre i la muralla hi ha restes de dos murs quasi paral\xc2\xb7lels al tra\xc3\xa7at dels murs de llevant i de tramuntana de la muralla i distants 1,5 m i 3 m, respectivament, que devien delimitar unes cambres, essent un dels murs la mateixa muralla exterior. La muralla, tancava un recinte rectangular d'uns 228 m2."