b'\n_START_ARTICLE_\nEntronitzaci\xc3\xb3 de la Mare de D\xc3\xa9u de Montserrat de 1947\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa8nesi de la iniciativa\n_START_PARAGRAPH_\nLa iniciativa de construir un tron digne per a la imatge de la Mare de D\xc3\xa9u de Montserrat finan\xc3\xa7at mitjan\xc3\xa7ant aportacions populars va sorgir el 1944. At\xc3\xa8s que la iniciativa fou un \xc3\xa8xit, l\'abat de Montserrat Aureli Maria Escarr\xc3\xa9 i Jan\xc3\xa9, vei\xc3\xa9 la possibilitat de realitzar una mobilitzaci\xc3\xb3 popular per celebrar l\'entronitzaci\xc3\xb3. Va activar els seus contactes amb personalitats del m\xc3\xb3n cat\xc3\xb2lic per la creaci\xc3\xb3 d\'una comissi\xc3\xb3 de seglars, l\'anomenada Comissi\xc3\xb3 Abat Oliba amb la finalitat de  portar a terme  el projecte. Inicialment es va preveure per al 8 de setembre de 1946, per\xc3\xb2, finalment foren ajornades fins al 27 d\'abril del 1947 a causa de la complexitat en les obres de col\xc2\xb7locaci\xc3\xb3 del tron\n_START_SECTION_\nPreparaci\xc3\xb3 i desenvolupament\n_START_PARAGRAPH_\nLa Comissi\xc3\xb3 Abat Oliba disseny\xc3\xa0 el projecte com un proc\xc3\xa9s de llarga preparaci\xc3\xb3 i ambientaci\xc3\xb3 que havia d\'arribar a tot Catalunya. La Comissi\xc3\xb3 era presidida per F\xc3\xa8lix Escalas i Chamen\xc3\xad, un home fidel al r\xc3\xa8gim franquista, diposava com a secretari de F\xc3\xa8lix Millet i Maristany, i tingu\xc3\xa9 a l\'advocat Josep Benet i Morell com un dels seus entusiastes impulsors. Era formada per un centenar de persones entre ells, els que formaven la Delegaci\xc3\xb3 Universit\xc3\xa0ria de la Comissi\xc3\xb3 Abat Oliba la majoria membres del Grup Torras i Bages com Josep Maria Ainaud de Lasarte, secretari de la Delegaci\xc3\xb3, i Jordi Bonet i Armengol, Jaume Carner, Joan Revent\xc3\xb3s. _NEWLINE_La Comissi\xc3\xb3 sota la cobertura normal de popularitzar al m\xc3\xa0xim l\'esdeveniment, aconsegu\xc3\xad teixir una primera xarxa de pa\xc3\xads connectant, mitjan\xc3\xa7ant per una part delegacions territorials: comarcals, locals i parroquials, i per altra de sectorials d\'estamentals les parr\xc3\xb2quies, patronats cat\xc3\xb2lics, congregacions,  moviments religiosos, centres culturals, ordes religiosos, etc., amb milers de catalans. La comissi\xc3\xb3 es comunicava  amb les diferents delegacions i centres i persones adherits per mitj\xc3\xa0 de circulars (la primera llista de destinataris les adreces era 1.500, a la vuietana arribava 35.000). S\'organitzaren xerrades, activitats de propaganda (la majoria en catal\xc3\xa0), repartint nombrosos fulletons volants en catal\xc3\xa0 (at\xc3\xa8s que la censura no els va permetre editar un butllet\xc3\xad) i mobilitzant les poques entitats on encara es refugiava el sentiment catalanista. El projecte de celebraci\xc3\xb3 no fou un\xc3\xa0nime alguns bisbes catalans franquistes com els Lleida (Juan Villar Sanz) i Tortosa (Manuel Moll i Salord) posaren nombrosos inconvenients, que malgrat tot, es resolgueren.\n_START_SECTION_\nL\'acte d\'Entronitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'acte d\'Entronitzaci\xc3\xb3 el dia 27 d\'abril de 1947 fou un \xc3\xa8xit. Participaren entre 70.000 i 100.000 persones. Hi assistiren tots els bisbes de Catalunya i les primeres autoritats del r\xc3\xa8gim. Per primera vegada des de la Guerra Civil es f\xc3\xa9u un \xc3\xbas p\xc3\xbablic i multitudinari del catal\xc3\xa0. Milers de persones congregades a la pla\xc3\xa7a del monestir escoltaren p\xc3\xbablicament feta pel secretari de la Comissi\xc3\xb3 F\xc3\xa8lix Millet la lectura, de les invocacions de la "Visita espiritual a la Mare de D\xc3\xa9u de Montserrat" del bisbe Josep Torras i Bages. No es pogu\xc3\xa9 evitar que la multitud cant\xc3\xa9s el Virolai durant el discurs del ministre d\'Exteriors del govern de l\'Estat Alberto Mart\xc3\xadn Artajo. Es llegiren missatges de molts catalans d\'Am\xc3\xa8rica i d\'exiliats pol\xc3\xadtics com Pau Casals._NEWLINE_Com no podia ser d\'altra manera les forces pol\xc3\xadtiques nacionalistes i/o d\'orientaci\xc3\xb3 cristiana en la clandestinitat (FNC, UDC, etc.) s\'implicaren clarament en el proc\xc3\xa9s de preparaci\xc3\xb3 i en la xarxa territorial. El Front Nacional de Catalunya ho aprofit\xc3\xa0 per a difondre milers d\'estampes i fulletons de propaganda en catal\xc3\xa0. El dia de la celebraci\xc3\xb3 amb les sigles "Grups Nacionals de Resist\xc3\xa8ncia", els militants del FNC Joan Espinet i Manuel Fontic van penjar una senyera en la roca anomenada el "Gorro Frigi", que la policia franquista no va poder despenjar en tot el dia. Pocs dies despr\xc3\xa9s fou destitu\xc3\xaft el governador civil de la prov\xc3\xadncia de Barcelona, Bartolom\xc3\xa9 Barba Hern\xc3\xa1ndez.\n_START_SECTION_\nSignificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn un context dominat pel nacionalcatolicisme i de descatalanitzaci\xc3\xb3 de l\'Esgl\xc3\xa9sia catalana impulsat pel r\xc3\xa8gim i la jerarquia eclesi\xc3\xa0stica, els historiadors assenyalen que les Festes de l\'Entronitzaci\xc3\xb3 assenyalen un punt d\'inflexi\xc3\xb3 de tot el que era consci\xc3\xa8ncia i reivindicaci\xc3\xb3 de la identitat catalana i tant en l\'\xc3\xa0mbit pol\xc3\xadtic com pel que fa a la viv\xc3\xa8ncia religiosa. A partir d\'aquell moment, per una part, es pass\xc3\xa0 d\'una actitud de resist\xc3\xa8ncia a la de promoure activitats i iniciatives. Per altra, es parl\xc3\xa0, per primer cop, de "reconciliaci\xc3\xb3 nacional", un concepte que anir\xc3\xa0 quallant progressivament a la societat i l\'esgl\xc3\xa9sia catalana i a les forces pol\xc3\xadtiques d\'oposici\xc3\xb3 al franquisme i que es refor\xc3\xa7ar\xc3\xa0 amb el Concili Vatic\xc3\xa0 II. En les d\xc3\xa8cades seg\xc3\xbcents es concretar\xc3\xa0 en les iniciatives unit\xc3\xa0ries com la Caputxinada, la Taula Rodona (veure: La Taula Rodona (1966-1973)), el Consell de Forces Pol\xc3\xadtiques de Catalunya i l\'Assemblea de Catalunya.'