b'\n_START_ARTICLE_\nBIOS\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'acr\xc3\xb2nim BIOS va ser inventat per Gary Kildall i va apar\xc3\xa8ixer per primera vegada en 1975 en el sistema operatiu CP/M descrivint la part espec\xc3\xadfica de la m\xc3\xa0quina del CP/M carregat durant l\'arrencada que interactua directament amb el maquinari (en general, una m\xc3\xa0quina de CP/M solament t\xc3\xa9 un simple arrencada en la seva ROM)._NEWLINE_Les versions de MS-DOS o PC DOS contenen un arxiu denominat sota algun dels seg\xc3\xbcents noms: IO.SYS, IBMBIO.COM, IBMBIO.SYS, o DRBIOS.SYS. Aquest arxiu es coneix com el BIOS DOS o Sistema I/O DOS, i cont\xc3\xa9 la part de maquinari espec\xc3\xadfic de baix nivell del sistema operatiu. Juntament amb el maquinari espec\xc3\xadfic, per\xc3\xb2 independent del BIOS del sistema subjacent al sistema operatiu que resideix en la mem\xc3\xb2ria ROM, est representa l\'an\xc3\xa0leg al CP/M BIOS._NEWLINE_En altres tipus de computadores, s\'empren en el seu lloc els termes monitor d\'arrencada, gestor d\'arrencada, i ROM d\'arrencada. Alguns equips basats en PowerPC i Sun utilitzen Open Firmware per a aquest prop\xc3\xb2sit._NEWLINE_Amb la introducci\xc3\xb3 de les m\xc3\xa0quines PS/2, IBM va dividir el sistema BIOS en porcions en manera real i manera protegida. La porci\xc3\xb3 de manera real estava destinada a proporcionar retrocompatibilitat amb els sistemes operatius com DOS, i per tant va ser anomenat CBIOS (per a compatibilitat del BIOS), mentre que l\'ABIOS (per Advanced BIOS) proporcionava noves interf\xc3\xadcies adaptades espec\xc3\xadficament per a sistemes operatius multitasca com el OS/2._NEWLINE_Hi ha algunes alternatives a la funcionalitat de la legacy BIOS al m\xc3\xb3n x86: Extensible Firmware Interface, Open Firmware (usat en la OLPC XO-1), i Coreboot.\n_START_SECTION_\nFuncionament\n_START_PARAGRAPH_\nQuan es reinicia el processador x86, es carrega el comptador de programa amb una adre\xc3\xa7a fixa en la part superior de l\'espai d\'adre\xc3\xa7ament en manera real d\'1 megaoctet. L\'adre\xc3\xa7a de la mem\xc3\xb2ria de la BIOS est\xc3\xa0 situat de tal manera que s\'executar\xc3\xa0 quan l\'equip s\'engega primer. Llavors, una instrucci\xc3\xb3 de salt dirigeix el processador per iniciar l\'execuci\xc3\xb3 de codi en la BIOS. Si el sistema acaba de ser enc\xc3\xa8s o el bot\xc3\xb3 de reinici va ser pressionat (arrencada en fred), s\'executa completament l\'autoprova d\'enc\xc3\xa8s (POST). Si es va iniciar Ctrl+Alt+Supr ("arrencada en calenta"), es detecta un valor d\'indicador especial en la mem\xc3\xb2ria no vol\xc3\xa0til (NVRAM) i el BIOS no s\'executa el POST. Aix\xc3\xb2 estalvia el temps utilitzat d\'una altra manera per detectar i provar tota la mem\xc3\xb2ria. La NVRAM est\xc3\xa0 en el rellotge en temps real (RTC)._NEWLINE_L\'indicador de proves d\'autodiagn\xc3\xb2stic, identifica i inicialitza els dispositius del sistema, com la CPU, la RAM, interruptors i controladors DMA i altres parts del chipset, targeta de v\xc3\xaddeo, teclat, unitat de disc dur, unitat de disc \xc3\xb2ptic i un altre maquinari b\xc3\xa0sic. La BIOS localitza el programari gestor d\'arrencada celebrada en un dispositiu emmagatzematge designat com a dispositiu d\'arrencada, tal com un disc dur, un disquet, CD o DVD, c\xc3\xa0rrega i executa aquest programari, donant-li el control del WC_NEWLINE_. Aquest proc\xc3\xa9s es coneix com a arrencada o seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'arrencada.\n_START_SECTION_\nActualitzaci\xc3\xb3 Firmware\n_START_PARAGRAPH_\nPer a una refer\xc3\xa8ncia de placa base el fabricant pot publicar diverses revisions del BIOS, en les quals se solucionen problemes detectats en els primers lots, es codifiquen millors controladors o es d\xc3\xb3na suport a nous processadors._NEWLINE_L\'actualitzaci\xc3\xb3 d\'aquest firmware pot ser realitzat amb algun programa per cremar una nova versi\xc3\xb3 directament des del sistema operatiu, els programes s\xc3\xb3n propietaris de cada companyia desenvolupadora del firmware i en general poden aconseguir-se en internet al costat del BIOS pr\xc3\xb2piament dit._NEWLINE_L\'actualitzaci\xc3\xb3 del BIOS \xc3\xa9s percebuda com no eximeix de riscos, at\xc3\xa8s que una fallada en el procediment condueix al fet que la placa base no arrencada. A causa d\'aix\xc3\xb2 alguns fabricants usen sistemes com el bloqueig d\'arrencada, que \xc3\xa9s una porci\xc3\xb3 de BIOS que est\xc3\xa0 protegida i que no \xc3\xa9s actualitzable a difer\xc3\xa8ncia de la resta del firmware.\n_START_SECTION_\nOverclocking\n_START_PARAGRAPH_\nAlguns xips de BIOS permeten el overclocking, una acci\xc3\xb3 en el qual la CPU s\'ajusta a una velocitat de rellotge m\xc3\xa9s alta que el seu ajust de f\xc3\xa0brica. De manera previsora, \xc3\xa9s altament recomanable realitzar la implementaci\xc3\xb3 d\'un sistema de refrigeraci\xc3\xb3 i control de temperatura correcte i confiable que asseguri la preservaci\xc3\xb3 de la integritat estructural dels components electr\xc3\xb2nics que seran afectats per l\'acci\xc3\xb3 de l\'overclocking, incloent la protecci\xc3\xb3 de components com el bus, xips i m\xc3\xbaltiples dispositius electr\xc3\xb2nics addicionals, considerant la regla de proporcionalitat descrita com l\'Efecte Joule: "la quantitat de calor produ\xc3\xafda per un filferro (conductor el\xc3\xa8ctric), \xc3\xa9s proporcional al quadrat del corrent que passa a trav\xc3\xa9s del filferro conductor, multiplicat per la resist\xc3\xa8ncia el\xc3\xa8ctrica del mateix." El overclocking podria comprometre seriosament la confiabilitat del sistema en computadores insuficientment refrigerades i provocar la reducci\xc3\xb3 de la vida \xc3\xbatil dels seus components. De realitzar-se correctament, l\'overclocking pot assegurar la integritat estructural i increment en el rendiment dels components electr\xc3\xb2nics en la placa base, d\'una altra manera podria ocasionar el sobreescalfament dels components i la seva autodestrucci\xc3\xb3 instant\xc3\xa0nia.\n_START_SECTION_\nFirmware en targetes adaptadores\n_START_PARAGRAPH_\nUn sistema pot contenir diversos xips amb firmware BIOS a m\xc3\xa9s del que existeix en la placa base: targetes de v\xc3\xaddeo, de xarxa i unes altres carreguen trossos de codi en la mem\xc3\xb2ria (amb ajuda de la BIOS principal) que permet el funcionament d\'aquests dispositius.\n_START_SECTION_\nTargetes de v\xc3\xaddeo\n_START_PARAGRAPH_\nA difer\xc3\xa8ncia d\'altres components del sistema, la targeta de v\xc3\xaddeo ha de funcionar des de l\'arrencada inicial, molt abans que qualsevol sistema operatiu estigui sent carregat en la mem\xc3\xb2ria RAM: en els sistemes amb v\xc3\xaddeo integrat, la BIOS de la placa base cont\xc3\xa9 les rutines necess\xc3\xa0ries per fer funcionar el v\xc3\xaddeo de la placa._NEWLINE_Els primers ordinadors (que no posse\xc3\xafen v\xc3\xaddeo integrat) tenien BIOS capa\xc3\xa7os de controlar qualsevol targeta adaptadora MDA i CGA. En 1984 quan van apar\xc3\xa8ixer sistemes nous com l\'EGA va ser necessari afegir una BIOS de v\xc3\xaddeo per mantenir la compatibilitat amb aquests sistemes que no tenien les rutines de maneig per al nou est\xc3\xa0ndard; des d\'aquesta \xc3\xa8poca les targetes de v\xc3\xaddeo inclouen un firmware propi._NEWLINE_El BIOS d\'aquestes adaptadores proveeix eines b\xc3\xa0siques per manejar el maquinari de v\xc3\xaddeo que ofereix la targeta. Quan el computador inicia, algunes d\'aquestes targetes mostren en pantalla la marca de la mateixa, el model i la versi\xc3\xb3 del firmware a m\xc3\xa9s de la grand\xc3\xa0ria de la mem\xc3\xb2ria de v\xc3\xaddeo.\n_START_SECTION_\nEl mercat dels BIOS\n_START_PARAGRAPH_\nLa gran majoria dels prove\xc3\xafdors de plaques basi d\'arquitectura x86 deleguen a tercers la producci\xc3\xb3 dels BIOS. Els fabricants solen escriure i publicar actualitzacions del firmware en les quals es corregeixen problemes o es d\xc3\xb3na compatibilitat a nous productes._NEWLINE_Els principals prove\xc3\xafdors de BIOS s\xc3\xb3n American Megatrends (AMI) i Phoenix Technologies (que va comprar Award Software International el 1998)._NEWLINE_Existeixen projectes de BIOS sota l\'esquema de programari lliure, com Coreboot, que ofereixen firmware alternatius per a unes poques refer\xc3\xa8ncies de plaques base.\n_START_SECTION_\nVirus\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha com a m\xc3\xadnim tres diferents amenaces de virus diferents conegudes, de les quals dues foren creades per motius de demostraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nCIH\n_START_PARAGRAPH_\nFou un virus que era capa\xc3\xa7 d\'eliminar el contingut de la mem\xc3\xb2ria ROM, fent el sistema inform\xc3\xa0tic inestable. Aparegu\xc3\xa9 per primera vegada a mitjans del 1998 i comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a ser actiu durant l\'abril de 1999. Per a reparar la BIOS, la mem\xc3\xb2ria Flash ROM s\'havia d\'extraure de la placa base i ser reprogramada. Aix\xc3\xb2 fou possible perqu\xc3\xa8 el virus era espec\xc3\xadfic per al xip de la placa base Intel i430TX, i els sistemes operatius m\xc3\xa9s comuns de l\'\xc3\xa8poca eren els basats en la fam\xc3\xadlia Windows 9x, que permetia acc\xc3\xa9s directe al maquinari a tots els programes.\n_START_SECTION_\nBlack Hat 2006\n_START_PARAGRAPH_\nEra una demostraci\xc3\xb3 t\xc3\xa8cnica creada per John Heasman, expert en seguretat per al congr\xc3\xa9s Black Hat Security Conference de 2006, on mostrava com es podien elevar els permisos per a llegir mem\xc3\xb2ria f\xc3\xadsica, utilitzant procediments que substitu\xc3\xafen les funcions normals desades a la mem\xc3\xb2ria flash.'