b'\n_START_ARTICLE_\nGandia\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal de Gandia amb 61,5 km\xc2\xb2, \xc3\xa9s al centre de la comarca de la Safor, i es poden vore a grans trets, tres sectors clarament diferenciats a: el nord-est, als voltants de la urbanitzaci\xc3\xb3 de la platja, encara presenta formacions pantanoses en forma de marjal (marjal de Xeresa-Gandia), origin\xc3\xa0riament molt m\xc3\xa9s extenses i que han sigut exposades hist\xc3\xb2ricament a un proc\xc3\xa9s de dessecaci\xc3\xb3; la part central, correspon a la plana al\xc2\xb7luvial del riu Serpis -que drena l\'horta del terme juntament amb el riu de Sant Nicolau- i l\'altipl\xc3\xa0 de la Marxuquera. El sector nord-occidental \xc3\xa9s accidentat per l\'alineaci\xc3\xb3 muntanyosa que continua la serra Grossa i el mass\xc3\xads del Mond\xc3\xbaber, amb terres calc\xc3\xa0ries i relleus c\xc3\xa0rstics, en gran part improductives, s\xc3\xb3n considerades com a superf\xc3\xadcie forestal.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadmits\n_START_PARAGRAPH_\nGandia t\xc3\xa9 com a l\xc3\xadmits per l\'est, el mar Mediterrani, per l\'oest els termes municipals de les localitats de Pinet, Llutxent i Ador, pel sud els de Palma de Gandia, el Real de Gandia, Benirredr\xc3\xa0, Almoines, Bellreguard, Guardamar de la Safor i Daim\xc3\xbas. La ciutat fita pel nord amb Xeresa i Xeraco. Totes elles estan situades a la comarca de la Safor.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima que ofereix Gandia \xc3\xa9s mediterrani pluj\xc3\xb3s, amb molta humitat tant en hivern com en estiu. Les pluges, encara que s\xc3\xb3n prou abundants es concentren a la tardor i poden arribar a ser espectaculars. De fet Gandia t\xc3\xa9 un r\xc3\xa8cord de precipitaci\xc3\xb3 m\xc3\xa0xima en 24 hores de 720 mm. el 3 de novembre de 1987. En eixa "gota freda" Gandia va arreplegar en dos dies 844 mm., r\xc3\xa8cord nom\xc3\xa9s superat per la ve\xc3\xafna poblaci\xc3\xb3 de X\xc3\xa0bia. Per tant est\xc3\xa0 subjecta a fortes inundacions, sobretot a la vora del Serpis.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa cova del Parpall\xc3\xb3 i la cova de les Meravelles, paleol\xc3\xadtiques, mostren les m\xc3\xa9s antigues restes de poblament. Tamb\xc3\xa9 s\'ha constatat el pas dels ibers i dels romans. Tot i que la proced\xc3\xa8ncia de la ciutat \xc3\xa9s \xc3\xa0rab, no \xc3\xa9s fins a 1240, moment de l\'ocupaci\xc3\xb3 cristiana del castell de Bair\xc3\xa9n per en Jaume I, quan es pot parlar de nucli urb\xc3\xa0; l\'emmurallament del poble propici\xc3\xa0 l\'agrupament dels diversos nuclis poblats dispersos pel terme. El 1311 Jaume el Just conced\xc3\xad a la vila el privilegi de fer una fira per Sant Miquel, i 1323 conced\xc3\xad al seu fill, l\'infant Pere de Ribagor\xc3\xa7a, el senyoriu de la vila._NEWLINE_El 1359 l\'heret\xc3\xa0 el fill d\'aquest, Alfons Arag\xc3\xb3 i Foix, de malnom el Vell; que el 1399 rep d\'en Mart\xc3\xad l\'Hum\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol de duc, amb Gandia com a centre del ducat i hi estableix una cort famosa en l\'\xc3\xa8poca. El seu fill Alfons el Jove continua la tasca de son pare: impulsa el conreu de la canya de sucre i la ind\xc3\xbastria, edifica el Palau Ducal, el Monestir de Sant Jeroni de Cotalba, reforma la col\xc2\xb7legiata i continua potenciant la cort que alberga figures liter\xc3\xa0ries com Ausi\xc3\xa0s March (Gandia i Beniarj\xc3\xb3 es disputen ser la ciutat de naixement de March), Joanot Martorell o Joan Ro\xc3\xads de Corella. A la seua mort sense descend\xc3\xa8ncia es produ\xc3\xad un plet per la successi\xc3\xb3 dels seus territoris, que es va resoldre amb el pas de Gandia a Hug de Cardona. El 1433 la reb\xc3\xa9 l\'infant Joan, qui ho va cedir el 1439 a son fill, el pr\xc3\xadncep Carles de Viana; a la seua mort, el 1461, pass\xc3\xa0 a la Corona. El 1485 el ducat \xc3\xa9s adquirit per Roderic de Borja (futur papa Alexandre VI) per al seu fill Pere Llu\xc3\xads Borja, despr\xc3\xa9s de satisfer un deute que el rei tenia des del 1470 amb la ciutat de Val\xc3\xa8ncia, en el que Gandia actuava com a penyora. A la mort d\'aquest li succeeix son germ\xc3\xa0 Joan Borja qui marid\xc3\xa0 amb Maria Enr\xc3\xadquez (cosina de Ferran el Cat\xc3\xb2lic), d\'aquest matrimoni va n\xc3\xa0ixer Joan de Borja, el qual resta orfe molt menut per l\'assassinat de son pare a Roma l\'any 1497, i que fou pare de Francesc Borja. La ind\xc3\xbastria sucrera es troba al seu apogeu i ocupa mig miler de persones en una dotzena de trapigs. El nou duc empr\xc3\xa8n una tasca urbanitzadora -segona muralla- i cultural que duu la ciutat a una etapa d\'apogeu cultural i pol\xc3\xadtic, a l\'estil renaixentista itali\xc3\xa0. El 1550, quan ingressa en la Companyia de Jes\xc3\xbas, abdica en son fill, Carles Borja, el qual contrau matrimoni amb Magdalena Centelles i Folch, germana i hereva del comte d\'Oliva, i mant\xc3\xa9 Gandia com un dels nuclis m\xc3\xa9s influents i poderosos del panorama, fins a l\'endeutament de la noblesa i les Germanies, que en la batalla del Vernisa, o de Gandia, derrotaren l\'ex\xc3\xa8rcit reialista, saquejaren el palau ducal i atacaren el raval, o moreria._NEWLINE_Gandia era una vila que vivia del conreu de la canya de sucre, i l\'expulsi\xc3\xb3 morisca delm\xc3\xa0 la poblaci\xc3\xb3 en un ter\xc3\xa7, de la qual cosa va trigar vora 150 anys a recuperar-se; la decad\xc3\xa8ncia del conreu de la canya de sucre i la pesta portaren aires de crisi que va haver d\'afrontar, el quart duc. Francesc de Borja, el qual, per\xc3\xb2, va escometre l\'ampliaci\xc3\xb3 del recinte urb\xc3\xa0 amb la construcci\xc3\xb3 de la Vila Nova i un nou cintur\xc3\xb3 de muralles que inclo\xc3\xafa el col\xc2\xb7legi de Sant Sebasti\xc3\xa0 (el qual edifici encara es conserva), convertit en Universitat el 1548 i que deix\xc3\xa0 de funcionar el 1772, sense arribar a ser mai un centre important. La p\xc3\xa8rdua dels Furs a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la guerra de Successi\xc3\xb3, en qu\xc3\xa8 Gandia va recolzar el Borb\xc3\xb3, va oc\xc3\xb3rrer en un moment en qu\xc3\xa8 els ducs havien abandonat Gandia, que obtingu\xc3\xa9 el t\xc3\xadtol de ciutat per privilegi de Felip V, el Socarrat, per instal\xc2\xb7lar-se a Madrid d\'on tornaven en comptades ocasions, la qual cosa supos\xc3\xa0 el floriment de moviments antisenyorials i la decad\xc3\xa8ncia de la vida ciutadana._NEWLINE_El 1740 Llu\xc3\xads Ignasi de Borja va morir sense descend\xc3\xa8ncia i el ducat passava als Benavente i despr\xc3\xa9s als Osuna actuals posse\xc3\xafdors del t\xc3\xadtol. La reactivaci\xc3\xb3 econ\xc3\xb2mica durant aquest segle vingu\xc3\xa9 de la m\xc3\xa0 del canvi en els conreus: s\'abandona la canya de sucre i s\'aposta per la morera i la crian\xc3\xa7a de cucs, que arriben a constituir-hi una important ind\xc3\xbastria, a la fi del segle\xc2\xa0xviii hi ha un miler de telers de cinta de seda i 24 d\'altres teixits. L\'adobament de pells i la fabricaci\xc3\xb3 de rajoles i taulells tamb\xc3\xa9 digueren la seua en l\'esmentada reactivaci\xc3\xb3. Al segle\xc2\xa0xix \xc3\xa9s la seda la que entra en crisi i deixa pas al vinyet, que rere l\'epid\xc3\xa8mia de fil\xc2\xb7loxera deixa el pas al taronger._NEWLINE_L\'any 1881 comen\xc3\xa7a la demolici\xc3\xb3 de les muralles, surt al carrer el primer peri\xc3\xb2dic de la ciutat, El Litoral i arriben les primeres m\xc3\xa0quines de vapor al tramvia, que unia Gandia amb Carcaixent, per substituir les cavalleries i perllongar la l\xc3\xadnia fins a D\xc3\xa9nia. Tanmateix des del 1890 el tren conegut popularment com dels anglesos o la Xitxarra unia ja Alcoi amb el Grau de Gandia. El patrici local Sinisalbo Guti\xc3\xa9rrez f\xc3\xa9u les gestions oportunes amb la companyia anglesa que va instal\xc2\xb7lar este ferrocarril per a construir, el 1893 el port de Gandia, que era anomenat des de temps medievals i que signific\xc3\xa0 la revitalitzaci\xc3\xb3 per a la ciutat i la seua conversi\xc3\xb3 definitiva en el municipi m\xc3\xa9s important de la zona. La seua construcci\xc3\xb3 provoc\xc3\xa0 l\'impuls del conreu del taronger, que convertiria el Grau de Gandia en el primer port taronger valenci\xc3\xa0, si b\xc3\xa9 la pres\xc3\xa8ncia d\'altres tipus de transport disminu\xc3\xad m\xc3\xa9s endavant la seua import\xc3\xa0ncia. El 1908 es produ\xc3\xad la primera crisi de la taronja per problemes d\'ajustament del mercat. Als anys vint del passat segle s\'inici\xc3\xa0 una recuperaci\xc3\xb3 que afavor\xc3\xad una r\xc3\xa0pida expansi\xc3\xb3. Els anys anteriors a la guerra de 1936-1939 hi havia una majoria anarquista al Grau, mentre que a la ciutat el corrent principal era de signe blasquista: radical i anticlerical; des dels anys cinquanta hi ha hagut un r\xc3\xa0pid creixement demogr\xc3\xa0fic el motiu del qual cal cercar-lo en el fort corrent immigratori, atret per l\'auge del turisme i el sector servicis, procedent de la resta de la comarca i de l\'interior del Pa\xc3\xads, i tamb\xc3\xa9 d\'Andalusia i La Manxa. El 1965 s\'annexionaren els municipis de Beniopa i Benipeixcar._NEWLINE_El 2018 el Ministeri d\'Hisenda alert\xc3\xa0 que Gandia \xc3\xa9s un dels tretze ajuntaments m\xc3\xa9s morosos de l\'Estat Espanyol.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nA hores d\'ara el sector econ\xc3\xb2mic principal \xc3\xa9s el turisme, que fa de Gandia una pot\xc3\xa8ncia del sector, i, com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia els serveis i el sector immobiliari. El sector industrial tamb\xc3\xa9 abasta import\xc3\xa0ncia. A l\'agricultura no es dedica m\xc3\xa9s que el 4% de la poblaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nGastronomia\n_START_PARAGRAPH_\nEls arrossos, com no podia ser menys, tenen una especial arrel a Gandia, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s la fideu\xc3\xa0, segons molts origin\xc3\xa0ria d\'ac\xc3\xad, l\'estrela de la gastronomia gandiana. Els peixos i el marisc i els dol\xc3\xa7os, reminisc\xc3\xa8ncies de la canya del sucre, tamb\xc3\xa9 tenen la seua import\xc3\xa0ncia a l\'hora de parlar de la gastronomia local.\n_START_SECTION_\nFestes i cultura\n_START_PARAGRAPH_\nSobre qualsevol celebraci\xc3\xb3 festiva de les moltes que hi ha al cap de l\'any sobresurten les falles, amb m\xc3\xa9s de 115 anys d\'hist\xc3\xb2ria a la ciutat, i la Setmana Santa, datada de mitjans del segle\xc2\xa0xix i amb molta tradici\xc3\xb3. Les seues festes en honor a Sant Francesc de Borja, el seu patr\xc3\xb3, s\xc3\xb3n al final de setembre i principi d\'octubre. En la Fira i Festes destaca per la seua import\xc3\xa0ncia el personatge del Tio de la Porra_NEWLINE_Hereva d\'una \xc3\xa8poca d\'esplendor cultural irrepetible, Gandia ofereix activitats culturals com ara la convocat\xc3\xb2ria de premis literaris que s\'hi celebra des de 1959 o el Festival Internacional de M\xc3\xbasica._NEWLINE_Com en tota la Safor, la pilota valenciana gaudeix de gran afici\xc3\xb3. Des dels anys 50 del segle\xc2\xa0xx fins al 2007 Gandia va comptar amb un trinquet anomenat El Zurdo, que fou conegut com La catedral del Raspall i que va ser enrunat per construir-hi un bloc de pisos.\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nHi tenen representaci\xc3\xb3 les dues universitats m\xc3\xa9s importants del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0: la Polit\xc3\xa8cnica, amb l\'Escola Polit\xc3\xa8cnica Superior i la de Val\xc3\xa8ncia amb la Universitat d\'Estiu. Tamb\xc3\xa9 la UNED hi t\xc3\xa9 seu i des de novembre de 2008 Gandia, forma part de la Fundaci\xc3\xb3 Ramon Llull.'