b'\n_START_ARTICLE_\nAcadians\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1603, Enric IV, rei de Fran\xc3\xa7a, va concedir a Pierre Dugua de Mons el dret a colonitzar les terres americanes ubicades entre els graus 40\xc3\xa8 i 60\xc3\xa8 de latitud nord. Dugua va arribar al Nou Continent l\'any 1604 i va fer construir un fort a l\'illa de Saint Croix, a la desembocadura del riu hom\xc3\xb2nim (el qual avui dia separa l\'estat estatunidenc del Maine i el canadenc de la Nova Brunsvic). La primavera seg\xc3\xbcent, els colons van navegar per la badia i van fundar la vila de Port Royal, a l\'actual Nova Esc\xc3\xb2cia._NEWLINE_Al segle XVII s\'havien assentat a Ac\xc3\xa0dia unes cent fam\xc3\xadlies franceses. Els acadians van desenvolupar relacions amicals amb els ind\xc3\xadgenes, aprenent i aplicant les seves t\xc3\xa8cniques de ca\xc3\xa7a i pesca. Habitaven principalment les regions costaneres, en terres f\xc3\xa8rtils arrabassades al mar a trav\xc3\xa9s de la construcci\xc3\xb3 de murs de contenci\xc3\xb3. Com que vivien a la frontera entre els dominis francesos i brit\xc3\xa0nics, els acadians es van trobar involucrats en cada conflicte entre ambd\xc3\xb3s poders; Ac\xc3\xa0dia va passar a formar part d\'un domini o l\'altre en repetides ocasions, i els seus habitants van acabar adoptant una actitud neutral i rebutjant lluitar per qualsevol dels b\xc3\xa0ndols; per aix\xc3\xb2 se\'ls va anomenar els "francesos neutrals"._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s del Tractat d\'Utrecht (1713), Fran\xc3\xa7a va cedir per \xc3\xbaltima vegada als brit\xc3\xa0nics la porci\xc3\xb3 d\'Ac\xc3\xa0dia que avui \xc3\xa9s Nova Esc\xc3\xb2cia (excepte l\'illa Cap Bret\xc3\xb3). El 1754, el govern brit\xc3\xa0nic, no acceptant m\xc3\xa9s la neutralitat dels acadians, van exigir que juressin lleialtat a la monarquia, per evitar que s\'aliessin amb els francesos en cas de guerra. No volent lluitar contra familiars que habitaven territoris francesos, i tement que el jurament compromet\xc3\xa9s la seva fe cat\xc3\xb2lica, els acadians s\'hi van negar. Aix\xc3\xb2 provoc\xc3\xa0 que el coronel Charles Lawrence orden\xc3\xa9s la deportaci\xc3\xb3 dels acadians sense l\'autoritzaci\xc3\xb3 de Londres i en despit de les anteriors precaucions de les autoritats brit\xc3\xa0niques en contra d\'accions dr\xc3\xa0stiques. L\'historiador John Mack Faragher ha usat el terme contemporani ethnic cleansing (que podria traduir-se per "neteja \xc3\xa8tnica") per a descriure aquella acci\xc3\xb3 brit\xc3\xa0nica._NEWLINE_En el que es coneix com la Gran Expulsi\xc3\xb3 (en angl\xc3\xa9s: Great Upheaval; en franc\xc3\xa8s: Grand D\xc3\xa9rangement), m\xc3\xa9s de 12.000 acadians (tres quarts de la poblaci\xc3\xb3 de Nova Esc\xc3\xb2cia) van ser obligats a l\'exili; les seves cases van ser cremades i les seves terres confiscades. Les fam\xc3\xadlies es van separar i es van dispersar al voltant de les terres brit\xc3\xa0niques d\'Am\xc3\xa8rica del Nord; alguns van tornar a Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_El 2003, per petici\xc3\xb3 de representants acadians, es va publicar una proclamaci\xc3\xb3 en nom de la reina Isabel II, en tant que monarca canadenca, en la qual es reconeixia oficialment la deportaci\xc3\xb3 i s\'establia el 28 de juliol com a dia de commemoraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'actualitat, els acadians viuen principalment en regions del nord i l\'est de Nova Brunsvic, a l\'illa Miscou i a l\'illa de Llepaqu\xc3\xa8. Hi ha altres grups a les illes de la Magdalena i en altres parts del Quebec, de l\'Illa del Pr\xc3\xadncep Eduard i de Nova Esc\xc3\xb2cia, com per exemple a Ch\xc3\xa9ticamp i a Clare. _NEWLINE_Una minoria habita encara al sud i l\'oest de Nova Brunsvic i tamb\xc3\xa9 a Nova Anglaterra. Algunes d\'aquestes comunitats han estat m\xc3\xa9s o menys assimilades: per a moltes fam\xc3\xadlies que habiten en zones de predominan\xc3\xa7a angl\xc3\xb2fona el franc\xc3\xa8s ha caigut en des\xc3\xbas, principalment entre les generacions m\xc3\xa9s joves. Els acadians que es van establir en el que es convertiria en la Luisiana, particularment a l\'\xc3\xa0rea del sud-oest coneguda com a Acadiana, dits cajuns, han patit influ\xc3\xa8ncies de la cultura dominant.\n_START_SECTION_\nPoblaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSegons el cens canadenc del 2001, al Canad\xc3\xa0 hi viuen 71.590 acadians que s\'identifiquen ells mateixos com a tals, dels quals 26.220 viuen a la Nova Brunsvic, 17.420 al Quebec, 11.180 a la Nova Esc\xc3\xb2cia, 8.745 a Ont\xc3\xa0rio i 3.020 a l\'Illa del Pr\xc3\xadncep Eduard. Tal com es desconeix la quantitat d\'acadians a Nova Anglaterra, tampoc no se sap quants n\'hi als Estats Units en general; aix\xc3\xb2 no obstant, \xc3\xa9s sabut que a la Luisiana hi ha uns 432.549 cajuns. Cal tenir en compte que en els formularis del cens, el govern canadenc es nega a fer constar l\'origen acadi\xc3\xa0 com a elecci\xc3\xb3 possible. Aix\xc3\xad, el nombre real d\'acadians pot ser m\xc3\xa9s elevat: tan sols a la Nova Brunsvic serien al voltant de 230.000.\n_START_SECTION_\nBanderes\n_START_PARAGRAPH_\nLa bandera d\'Ac\xc3\xa0dia \xc3\xa9s tricolor, semblant a la bandera de Fran\xc3\xa7a per\xc3\xb2 amb una estrella daurada a la banda blava, que simbolitza la Mare de D\xc3\xa9u de l\'Assumpci\xc3\xb3, patrona dels acadians. Aquesta bandera va ser adoptada el 1884 al Congr\xc3\xa9s Acadi\xc3\xa0 Nacional, a Miscouche (Illa del Pr\xc3\xadncep Eduard)._NEWLINE_Els acadians que no viuen a Ac\xc3\xa0dia tenen altres s\xc3\xadmbols. La bandera de la regi\xc3\xb3 acadiana de Luisiana va ser designada per Thomas J. Arceneaux de la Universitat de Luisiana a Lafayette, i adoptada per la legislatura de l\'estat com l\'emblema oficial de la regi\xc3\xb3 acadiana el 1974. Un grup d\'acadians de Nova Anglaterra que va assistir al Congr\xc3\xa9s Mundial Acadi\xc3\xa0 de Nova Esc\xc3\xb2cia 2004 va aprovar un disseny per a la bandera acadiana de Nova Anglaterra realitzat per William Cork.\n_START_SECTION_\nLlengua\n_START_PARAGRAPH_\nEls acadians parlen un dialecte del franc\xc3\xa8s anomenat franc\xc3\xa8s acadi\xc3\xa0; l\'angl\xc3\xa8s tamb\xc3\xa9 est\xc3\xa0 molt dif\xc3\xb3s. A la Luisiana, els cajuns parlen en majoria l\'angl\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 molts encara utilitzen el franc\xc3\xa8s cajun. En algunes \xc3\xa0rees s\'empra el chiac, i aquells que es van establir a Quebec parlen generalment franc\xc3\xa8s quebequ\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nTributs a la deportaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa9lagie-la-charette, de l\'escriptora canadenca Antonine Maillet, tracta sobre el viatge de tornada a Ac\xc3\xa0dia de diverses fam\xc3\xadlies deportades, el qual va comen\xc3\xa7ar 15 anys despr\xc3\xa9s de la Gran Expulsi\xc3\xb3._NEWLINE_Robbie Robertson va escriure una can\xc3\xa7\xc3\xb3 popular basant-se en l\'expulsi\xc3\xb3 acadiana titulada Acadian Driftwood, la qual va apar\xc3\xa8ixer en l\'\xc3\xa0lbum de The Band de 1975, Northern Lights - Southern Cross._NEWLINE_El 1847, l\'escriptor nord-americ\xc3\xa0 Henry Wadsworth Longfellow va escriure el poema \xc3\xa8pic Evangeline, basat en els esdeveniments de la deportaci\xc3\xb3 del 1755. El poema es va convertir en un cl\xc3\xa0ssic americ\xc3\xa0, i tamb\xc3\xa9 va contribuir al renaixement de la identitat acadiana tant a Luisiana com a les prov\xc3\xadncies Mar\xc3\xadtimes.\n_START_SECTION_\nLlegenda\n_START_PARAGRAPH_\nEs creu que la creaci\xc3\xb3 de l\'heroi folkl\xc3\xb2ric nord-americ\xc3\xa0 Paul Bunyan va estar influenciada per les hist\xc3\xb2ries acadianes sobre llenyataires.'