b"\n_START_ARTICLE_\nViena del Delfinat\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAnomenada en llat\xc3\xad Vienna, \xc3\xa9s esmentada per primer cop per Juli C\xc3\xa8sar com la capital dels al\xc2\xb7l\xc3\xb2broges. Fou col\xc3\xb2nia romana (Iulia Vienna) i durant l'imperi fou una de les principals ciutats de la G\xc3\xa0l\xc2\xb7lia i rival de Lugdunum (Li\xc3\xb3), i capital de la Di\xc3\xb2cesi de les set prov\xc3\xadncies. De l'\xc3\xa8poca romana resten una part de les muralles, algunes arcades que se suposen eren l'entrada de les termes i un temple ben conservat que avui \xc3\xa9s un museu. Prop de Viena hi ha un monument conegut com la tomba de Ponci Pilat que segons la tradici\xc3\xb3 fou desterrat a la ciutat. La via Dom\xc3\xadtia va des d'Arelate (Arle) per l'est del riu fins a Li\xc3\xb3 i passa per Viena._NEWLINE_El segle IV fou seu d'un bisbat elevat a arquebisbat el 450 i que va existir fins al 1792. Des del 432 fou la capital del regne burgundi. Va esdevenir un comtat sota els merov\xc3\xadngis i sota els carolingis. No est\xc3\xa0 ben establerta la successi\xc3\xb3 de comtes (vegeu Comtat de Viena). El 879 fou capital del regne de Proven\xc3\xa7a i del regne d'Arle el 933. Des de poc despr\xc3\xa9s del 1000 el comtat de Vienne es va dividir en el comtat d'Albon i la part cedida a Savoia, el comtat de Mauriene, reconeguts ambd\xc3\xb3s feus de l'imperi el 1032. La resta fou unida al comtat de M\xc3\xa2con. _NEWLINE_El 1112 s'hi va celebrar un concili que fou un dels m\xc3\xa9s importants dels diversos celebrats a la ciutat, en el que es va condemnar les investidures i es va excomunicar a l'emperador Enric V. El m\xc3\xa9s important d'aquests concilis fou el de 1311-1312 en qu\xc3\xa8 foren condemnats els templers._NEWLINE_El 1378 el delf\xc3\xad, nomenat vicari imperial del regne d'Arle, va ocupar la ciutat que fou unida a Fran\xc3\xa7a el 1448."