b"\n_START_ARTICLE_\nEduard Grenzner i Fellner\n_START_SECTION_\nOr\xc3\xadgens\n_START_PARAGRAPH_\nLa vida d'Eduard Grenzner com a artista barcelon\xc3\xad est\xc3\xa0 directament relacionada amb el fet que el seu pare Vicente Grenzner i Hellner, natural de Blottendorf (a l'antiga Boh\xc3\xa8mia alemanya i actual Polevsko a la Rep\xc3\xbablica Txeca) es va veure obligat a traslladar-se a Barcelona a causa de la mala situaci\xc3\xb3 que vivien a la Boh\xc3\xa8mia despr\xc3\xa9s de les Guerres Napole\xc3\xb2niques. Un cop cop a la ciutat comtal, es va casar amb Rosa Fellner i Oller, la mare d'Eduard i quatre germans m\xc3\xa9s: Manolita, Lloren\xc3\xa7, Carles i Dolors, dels quals l'artista va realitzar un bon nombre de retrats. D'aquests quatre germans, s'ha de destacar a Carles, ja que fou un notable constructor de rellotges estil imperi a Madrid._NEWLINE_Pel que fa a l'estatus social, la fam\xc3\xadlia de l'artista era de classe alta. El seu pare, com a representant de vidre i porcellana es guany\xc3\xa0 b\xc3\xa9 la vida; fet que propici\xc3\xa0 que Eduard pogu\xc3\xa9s estudiar a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts durant gaireb\xc3\xa9 10 anys. Posteriorment, ja com a pintor reconegut, Eduard es mogu\xc3\xa9 en cercles alts de la societat (va ser bon amic de Joaquim Vayreda) i la seva obra va tenir bona acollida entre la burgesia barcelonina. El fet de ser de fam\xc3\xadlia benestant li permet\xc3\xa9 viatjar arreu del m\xc3\xb3n. Alguns d'aquests viatges, dels quals va tornar enriquit, foren a: Roma, Cuba, Canad\xc3\xa0 i Isl\xc3\xa0ndia. De tots aquests viatges destaca un per sobre dels altres: el viatge a Cuba, on es va casar amb Manuela Gronher Cluino, natural de L'Havana.\n_START_SECTION_\nEstudis (1844-54)\n_START_PARAGRAPH_\nEduard Grenzner va estar matriculat a la Reial Acad\xc3\xa8mia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi, a l'edifici de la Llotja de Barcelona, des del curs 1844-45 al 1853-54. El primer curs, va comen\xc3\xa7ar el 15 de septembre de 1844 i va finalitzar el maig de 1845. Grenzner es matricula per primer cop a l\xe2\x80\x99assignatura de \xe2\x80\x9cOrnato\xe2\x80\x9d. Tamb\xc3\xa9 consta matriculat en aquesta assignatura el gener de 1846 segons el Borrador manual que cont\xc3\xa9 els alumnes premiats amb la Estampa que passen de classe._NEWLINE_L'artista va obtenir diversos premis en met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic i mencions honor\xc3\xadfiques a les assignatures de \xe2\x80\x9cOrnato copia de estampa\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cOrnato en pl\xc3\xa1stica\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cOrnato en yeso\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cPies y manos\xe2\x80\x9d y \xe2\x80\x9cDibujo de la figura humana\xe2\x80\x9d durant els anys 1846-51 i 1853. Aix\xc3\xb2 informa que Grenzner estava matriculat a l\xe2\x80\x99Escola de Llotja en aquests anys, ja que entre el cursos 1844-45 i 1850-51 no hi ha llibres de matr\xc3\xadcula. Els llibres de matr\xc3\xadcula per assignatures del curs 1850-51 al 1858-59 contenen la informaci\xc3\xb3 relativa a la matr\xc3\xadcula de Grezner a les assignatures de \xe2\x80\x9cPies y manos\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cCabezas\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cFiguras\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cAntiguo\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cAnatomia\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cTeoria e Historia de las Bellas Artes\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cFlores\xe2\x80\x9d i \xe2\x80\x9cColorido y composicion\xe2\x80\x9d des del curs 1850-51 al 1853-54. Aquests llibres contenen dades d\xe2\x80\x99inter\xc3\xa8s biogr\xc3\xa0fic com ara el nom del pare de l\xe2\x80\x99artista, que es deia Vicente Grenzner, l\xe2\x80\x99edat que tenia Grenzner en cada moment i el carrer de Barcelona on residien. Posse\xc3\xafen diversos n\xc3\xbameros del carrer Canvis nous en el qual tenien una botiga._NEWLINE_A l'Acad\xc3\xa8mia, va ser alumne de professors coneguts com a Claudio Lorenzale, Pelegr\xc3\xad Clav\xc3\xa9, Manuel Vilar, Francesc Cerd\xc3\xa0 i Pau Mil\xc3\xa0. S'ha trobat a Manuel Grezner matriculat a la classe de \xe2\x80\x9cPrincipios de Perfil\xe2\x80\x9d el curs 1852-53, coincideix que el seu pare tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s Vicente Grezner i que viu al carrer Canvis nous de Barcelona. Per tant, se sap que el germ\xc3\xa0 d'Eduard tamb\xc3\xa9 va estudiar all\xc3\xa0. Cal dir que el cognom Grenzner sol apar\xc3\xa8ixer en la majoria de documents d'arxiu com a \xe2\x80\x9cGrezner\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nEstil art\xc3\xadstic\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'obra art\xc3\xadstica del pintor, destaca el g\xc3\xa8nere del retrat. Al llarg de la seva vida va realitzar un gran nombre de retrats per enc\xc3\xa0rrecs particulars, per\xc3\xb2 no nom\xc3\xa9s realitzava retrats per enc\xc3\xa0rrecs, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 va retratar gran part de la seva fam\xc3\xadlia. En aquests retrats es pot observar clarament la seva concepci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica._NEWLINE_Sobretot, Grenzner va ser un pintor realista. Va estar influenciat pel pintor realista catal\xc3\xa0, Joaquim Vayreda, amb qui es va reunir l'any 1860. Les seves obres pretenen mostrar una representaci\xc3\xb3 fidedigna de la realitat, i per aquesta ra\xc3\xb3 desprenen objectivitat. Alhora, tamb\xc3\xa9 s'aprecia la serenitat t\xc3\xadpica del natzarenisme. I \xc3\xa9s que, Eduard Grenzner, va ser un pintor natzar\xc3\xa9, ja que va realitzar un gran nombre d'obres de tem\xc3\xa0tica religiosa. D'aquestes obres no hi ha imatges digitalitzades, ja que la majoria d'elles pertanyen a col\xc2\xb7leccions privades. La concepci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica natzarenista ve donada pel fet que anys enrere de l'arribada d'Eduard a l'Acad\xc3\xa8mia, els artistes Claudio Lorenzale, Pelegr\xc3\xad Clav\xc3\xa9, Manuel Vilar, Francesc Cerd\xc3\xa0 i Pau Mil\xc3\xa0, posteriorment professors seus, van viatjar a Roma i van romandre all\xc3\xa0 entre els anys 1834-1841. D'aquesta manera \xc3\xa9s com van entrar en contacte amb altres artistes coneguts per ser seguidors y propagadors de l'estil natzarenista com Tommaso Minardi, Antonio Bianchini, Johann Friedrich Overbeck (pioner del natzarenisme) i Pietro Tenerani. Anys m\xc3\xa9s tard, no nom\xc3\xa9s van adaptar l'estil d'aquells artistes, sin\xc3\xb3 que van influenciar als seus alumnes amb aquest estil."