b'\n_START_ARTICLE_\nZ1\n_START_PARAGRAPH_\nEl Z1 \xc3\xa9s considerat com el primer ordinador mec\xc3\xa0nic programable del m\xc3\xb3n. Va ser dissenyat per l\'enginyer alemany Konrad Zuse entre 1935 i 1936, constru\xc3\xaft entre 1936 i 1938, i destru\xc3\xaft al costat de tots els seus pl\xc3\xa0nols de construcci\xc3\xb3 al desembre de 1943 durant el bombardeig aliat de Berl\xc3\xadn en la Segona Guerra Mundial._NEWLINE_El Z1 va ser el primer d\'una s\xc3\xa8rie d\'equips que Zuse va dissenyar. El seu nom original va ser "V1" per VersuchsModell 1 (significant Model Experimental 1). Despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial, va ser reanomenat a "Z1" per diferenciar-lo de les bombes volants dissenyades per Robert Lusser. El Z2 i Z3 es basen en moltes de les mateixes idees que el Z1.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria de l\'ordinador\n_START_PARAGRAPH_\nAls anys 30 no existia la ind\xc3\xbastria de la computaci\xc3\xb3, tan sols es podien trobar certes calculadores mec\xc3\xa0niques orientades al comer\xc3\xa7 molt primitives. Els matem\xc3\xa0tics i enginyers s\xe2\x80\x99havien de construir les seves pr\xc3\xb2pies calculadores._NEWLINE_Zuse treballava en la ind\xc3\xbastria aeron\xc3\xa0utica. Per als dissenys d\'avions es requerien constants c\xc3\xa0lculs matem\xc3\xa0tics que havien de repetir-se d\'acord amb unes variables. D\'aquesta manera va sorgir la necessitat de crear una m\xc3\xa0quina que repet\xc3\xads els complexos c\xc3\xa0lculs i que els guard\xc3\xa9s en mem\xc3\xb2ria per a refer\xc3\xa8ncies futures._NEWLINE_Entre el 1936 i el 1938, Konrad Zuse va intentar construir el primer ordinador, una calculadora mec\xc3\xa0nica basada en el sistema binari que operava amb electricitat i amb la possibilitat de poder programar-la, encara que de forma limitada. Feia \xc3\xbas de rel\xc3\xa9s el\xc3\xa8ctrics per automatitzar els processos. No obstant aix\xc3\xb2, tan sols va aconseguir realitzar un prototip que va rebre el nom del Z1 i que mai va arribar a funcionar de forma correcta a causa de la falta de perfeccionament en els seus elements mec\xc3\xa0nics. _NEWLINE_Aquesta m\xc3\xa0quina va ser finan\xc3\xa7ada completament amb diners privats (principalment de familiars i amics de Zuse, incl\xc3\xb2s ell mateix) i va ser creada a l\'apartament dels seus pares. El govern nazi mai va confiar massa en els treballs de Zuse i per aix\xc3\xb2 va obtenir esc\xc3\xa0s suport._NEWLINE_La Z1 va ser la predecessora dels models Z2 i Z3, creats pel mateix Zuse i en les quals va intentar esmenar les fallades que es trobaven en el model Z1. Cap d\'aquestes m\xc3\xa0quines no van sobreviure a la Segona Guerra Mundial, van ser destru\xc3\xafdes en el bombardeig de Berl\xc3\xadn. No obstant aix\xc3\xb2, l\'obra de Zuse no es va perdre completament, ja que podem trobar una reconstrucci\xc3\xb3 de la Z1 en el Museu T\xc3\xa8cnic Alemany de Berl\xc3\xadn (reconstru\xc3\xafda per ell mateix reutilitzant peces de l\'original), a m\xc3\xa9s de l\'ordinador Z4, que va ser constru\xc3\xaft uns anys m\xc3\xa9s tard despr\xc3\xa9s de crear una empresa que va situar en \xc3\x80ustria, i que va ser venuda a una empresa Su\xc3\xafssa, fins a arribar a muntar 251 ordinadors en total.\n_START_SECTION_\nDisseny\n_START_PARAGRAPH_\nLa Z1 contenia gaireb\xc3\xa9 totes les parts d\'un ordinador moderna, \xc3\xa9s a dir, unitat de control, mem\xc3\xb2ria, l\xc3\xb2gica micro-programada, unitat aritm\xc3\xa8tica en coma flotant (la unitat de l\xc3\xb2gica booleana no es va realitzar) i dispositius d\'entrada-sortida. La Z1 era programable parcialment mitjan\xc3\xa7ant un programa en cinta perforada i un lector de cinta perforada. Hi ha una clara separaci\xc3\xb3 entre el lector de cinta perforada, la unitat de control per a la supervisi\xc3\xb3 de tota la m\xc3\xa0quina i l\'execuci\xc3\xb3 de les instruccions, la unitat aritm\xc3\xa8tica, i la d\'entrada/sortida._NEWLINE_La Z1 era un sumador/restador de nombres de 22 bits en coma flotant, amb una mica de l\xc3\xb2gica de control perqu\xc3\xa8 fos capa\xc3\xa7 d\'operacions m\xc3\xa9s complexes com la multiplicaci\xc3\xb3 (per addicions successives) i la divisi\xc3\xb3 (per subtraccions successives). El conjunt d\'instruccions del Z1 disposava de nou instruccions, cadascuna prenia entre un i vint cicles per instrucci\xc3\xb3._NEWLINE_La Z1 tenia una mem\xc3\xb2ria de 64 paraules en coma flotant, en la qual cada paraula de la mem\xc3\xb2ria es podia llegir i escriure per la unitat de control. Les unitats de mem\xc3\xb2ria mec\xc3\xa0niques eren \xc3\xbaniques en el seu disseny i van ser patentats per Konrad Zuse en 1936, consistien en una s\xc3\xa8rie de l\xc3\xa0mines met\xc3\xa0l\xc2\xb7liques disposades per fer de condensadors. La m\xc3\xa0quina era nom\xc3\xa9s capa\xc3\xa7 d\'executar instruccions que llegia del lector de cinta perforada, per la qual cosa el programa en si no s\'ha carregat \xc3\xadntegrament en la mem\xc3\xb2ria interna per endavant._NEWLINE_L\'entrada i la sortida es mostrava en nombres decimals amb exponent decimal, per la qual cosa cada unitat contenia maquin\xc3\xa0ria especial per a la conversi\xc3\xb3 de nombres decimals cap a i des de nombres binaris. Les instruccions d\'entrada i sortida es llegeixen o s\'escriuen com a nombres en coma flotant. La cinta del programa era una cinta de paper de 35 mm amb les instruccions codificades en els forats perforats.\n_START_SECTION_\nReconstrucci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa Z1 original, juntament amb els seus pl\xc3\xa0nols de construcci\xc3\xb3 originals, va ser destru\xc3\xafda durant els bombardeigs de Berl\xc3\xadn pels aliats durant la Segona Guerra Mundial, per\xc3\xb2 al 1986 i recolzat per la Universitat Lliure de Berl\xc3\xadn, Zuse va decidir reconstruir la m\xc3\xa0quina. Usant algunes peces de l\'original, es van construir milers d\'elements de la Z1 de nou, i es va acabar la reconstrucci\xc3\xb3 del dispositiu en 1989. El reconstru\xc3\xaft Z1 (a la foto) es mostra en el Museu Alemany de Tecnologia de Berl\xc3\xadn.'