b"\n_START_ARTICLE_\nAlamanda de Masdovelles\n_START_SECTION_\nNissaga\n_START_PARAGRAPH_\nFilla de la noble nissaga dels Masdovelles, Alamanda va ser la segona abadessa del monestir de monges clarisses de la Mare de D\xc3\xa9u de la Serra de Montblanc. La comunitat que en la seva major part ha estat fornida per filles de Montblanc, va ser fundada l'any 1296, quaranta anys despr\xc3\xa9s de la mort de Clara d'Ass\xc3\xads. Tanmateix, es desconeix d'on provenien les monges que van crear-la, per\xc3\xb2, per proximitat, podrien venir del convent de Santa Clara de Tarragona.\n_START_SECTION_\nLa llegenda\n_START_PARAGRAPH_\nLa fundaci\xc3\xb3 del monestir va lligada a la llegenda. Conta una antiga tradici\xc3\xb3 montblanquina que la princesa bizantina Eud\xc3\xb2xia L\xc3\xa0scaris desembarc\xc3\xa0 a Salou l'any 1278 per dirigir-se a Saragossa i visitar la Mare de D\xc3\xa9u del Pilar. El seguici de la princesa transportava entre altres objectes, la talla d'una mareded\xc3\xa9u g\xc3\xb2tica com a ofrena al temple aragon\xc3\xa8s. Quan van arribar als peus del tur\xc3\xb3 de la Serra, el carro que transportava la imatge no va poder continuar endavant, ja que els bous es negaven a moure's. No hi havia manera malgrat els esfor\xc3\xa7os de tothom, inclosos els dels montblanquins. Alertats de la situaci\xc3\xb3, el pleb\xc3\xa0 de la vila i les autoritats s'hi van atansar i, de cop i volta, sense cap explicaci\xc3\xb3, la carreta va avan\xc3\xa7ar sense dificultats cap al cim del tur\xc3\xb3 fins a situar-se davant l'ermita que all\xc3\xad hi havia i de la Creu Verda o de les Virtuts. La creu assenyalava el lloc on havien estat martiritzats cinc nois cristians pels sarra\xc3\xafns._NEWLINE_La princesa i els montblanquins es van conv\xc3\xa8ncer del desig de la Mare de D\xc3\xa9u de quedar-se per sempre m\xc3\xa9s en aquest indret, Eud\xc3\xb2xia L\xc3\xa0scaris va fer donaci\xc3\xb3 de la imatge al poble de Montblanc i man\xc3\xa0 construir en aquell lloc un monestir i una esgl\xc3\xa9sia per a culte de la Verge. El convent seria conegut com a monestir de la Serra i la imatge com a Mare de D\xc3\xa9u de la Serra, que es convertiria en la patrona de Montblanc. Per tenir un record de la seva estimada imatge, la princesa va determinar quedar-se amb el dit del mig de la m\xc3\xa0 dreta de la Mare de D\xc3\xa9u. La veu popular diu que aquest dit es conserva dins del temple del Pilar de Saragossa gr\xc3\xa0cies a la donaci\xc3\xb3 que va fer la princesa.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDeixant de banda banda la tradici\xc3\xb3 i la llegenda, el cert \xc3\xa9s que la princesa Eud\xc3\xb2xia va fundar el monestir de la Mare de D\xc3\xa9u de la Serra l'any 1296. Ho va fer d'acord amb la noblesa de Montblanc. Tradu\xc3\xaft del llat\xc3\xad, els nobles constataven en el document fundacional: \xc2\xabPrometent, amb fermi solemne conveni que de cap manera nosaltres ni la dita Universitat [sic] Ajuntament [sic] no actuarem en contra de l'esmentada donaci\xc3\xb3 i concessi\xc3\xb3 vital\xc3\xadcia\xc2\xbb._NEWLINE_A petici\xc3\xb3 de Jaume el Just, la Universitat de Montblanc va concedir a Eud\xc3\xb2xia el tur\xc3\xb3 situat a ponent de la ciutat on ja hi havia una ermita amb la finalitat de fundar un convent de clarisses. La mateixa corona va finan\xc3\xa7ar la construcci\xc3\xb3 de l'establiment mon\xc3\xa0stic._NEWLINE_La princesa Eud\xc3\xb2xia va ingressar en el monestir, on es va estar fins a l'any 1306. Durant la seva estada doncs, va coincidir amb el mandat de la primera abadessa Aldon\xc3\xa7a de Masdovelles, i amb el d'Alamanda de Masdovelles. S'ignora el que va motivar la marxa de la princesa, una cosa que crida l'atenci\xc3\xb3, ja que les monges clarisses no sortien del monestir a no ser que fos per extrema necessitat. Cal dir, per\xc3\xb2, que els condicionants d'Eud\xc3\xb2xia eren especials. D'una banda era princesa i de l'altra, la fundadora. Tal vegada va sortir del convent pel desig de tornar a la seva terra. O qui o sap, per desavinences amb la comunitat, o pel trasp\xc3\xa0s de l'abadessa Alamanda el 1305 a qui potser trobava a faltar, o b\xc3\xa9 pel dest\xc3\xad de la seva exist\xc3\xa8ncia, que des de sempre l'havia menat a anar d'una banda a l'altra. Abans de partir, per\xc3\xb2, va fer donaci\xc3\xb3 al monestir d'una bella talla, la imatge d'una mareded\xc3\xa9u que avui en dia encara podem admirar i que \xc3\xa9s considerada com una meravella iconogr\xc3\xa0fica de l'art g\xc3\xb2tic. Fos com fos, es va quedar a la Pen\xc3\xadnsula i va ser enterrada al convent dels dominics de Saragossa.\n_START_SECTION_\nEsplendor g\xc3\xb2tic\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa0cies al patrimoni de la princesa bizantina i al suport de la corona catalana, es va poder fundar el monestir, que prosper\xc3\xa0 pels nombrosos llegats i privilegis del rei Jaume II, que ampliaren els seus successors, Alfons el Benigne, Pere el Cerimoni\xc3\xb3s i Mart\xc3\xad l'Hum\xc3\xa0._NEWLINE_Sense cap mena de dubte, les abadesses Masdovelles van contribuir a la consolidaci\xc3\xb3 del monestir malgrat els pocs anys d'abadiat, que van coincidir, per\xc3\xb2, amb l'impuls de qu\xc3\xa8 tot no objectiu._NEWLINE_D'acord, amb la regla clarissa, Alamanda va ser escollida per sufragi de totes les monges entre una terna de 12 a 20, proposada per l'arquebisbe de Tarragona. Aleshores se li va retre homenatge davant d'un representant de l'arquebisbe i va quedar nomenada per tres anys._NEWLINE_Hi ha documentaci\xc3\xb3 que parla de Raimunda (o Ramona) de Masdovelles, que preced\xc3\xad Alamanda i mor\xc3\xad l'any 1302 essent abadessa. Les dades encaixen: Alamanda comen\xc3\xa7aria el seu abadiat l'any 1302 i l'acabaria l'any en qu\xc3\xa8 acabava el mandat, el 1305, que en el seu cas coincid\xc3\xad amb el del seu trasp\xc3\xa0s._NEWLINE_Repartits per tota l'esgl\xc3\xa9sia es poden veure sis sepulcres-ossaris medievals que corresponen a les primeres abadesses del convent. L'atribuci\xc3\xb3 d'alguns d'aquests sepulcres \xc3\xa9s for\xc3\xa7a dif\xc3\xadcil, tant per falta de documentaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica com per la inexist\xc3\xa8ncia dels escuts her\xc3\xa0ldics dels Masdovelles: vuit rodells d'atzur damunt de camp de plata._NEWLINE_Durant el segle XV, despr\xc3\xa9s del Monestir de Montserrat, va ser el monestir catal\xc3\xa0 al qual van acudir m\xc3\xa9s pelegrins."