b'\n_START_ARTICLE_\nMargaret Walker\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nWalker va n\xc3\xa9ixer a Birmingham, Alabama, filla de Sigismund C. Walker, un p\xc3\xa0rroc metodista, i Marion Walker (nascuda Dozier), que la van instruir amb coneixements de filosofia i poesia de petita. Amb pocs anys d\'edat, la seva fam\xc3\xadlia es va traslladar a Nova Orleans, on va comen\xc3\xa7ar l\'escola fins als primers cursos universitaris, fins que es va traslladar al nord del pa\xc3\xads, a Xicago._NEWLINE_El 1935 Margaret Walker es va graduar (BA) per la Northwestern University. EL 1936 va comen\xc3\xa7ar a treballar com a membre del Federal Writers\' Project, part de la Works Progress Administration iniciada pel president Franklin D. Roosevelt durant la Gran Depressi\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 va esdevenir membre del South Side Writers Group, un col\xc2\xb7lectiu que inclogu\xc3\xa9 Richard Wright, Arna Bontemps, Fenton Johnson, Theodore Ward i Frank Marshall Davis_NEWLINE_El 1942 va acabar un m\xc3\xa0ster en escriptura creativa a la Universitat d\'Iowa. El 1965 hi va retornar pel seu doctorat. Walker es va casar amb Firnist Alexander el 1943 i es va mudar amb ell a Mississip\xc3\xad. Van tenir quatre fills a la capital de l\'estat, Jackson._NEWLINE_In 1942, she received her master\'s degree in creative writing from the University of Iowa. In 1965, she returned to that school to earn her Ph.D.[2]_NEWLINE_Walker married Firnist Alexander in 1943 and moved to Mississippi to be with him. They had four children together and lived in the capital of Jackson, Mississippi.\n_START_SECTION_\nCarrera acad\xc3\xa8mica\n_START_PARAGRAPH_\nL\'autora va esdevenir professora de literatura a la facultat que avui es coneix com a Jackson State University, un departament hist\xc3\xb2ricament lligat a la poblaci\xc3\xb3 negra, i on va donar classes des de 1949 fins a 1979. El 1968 Walker va ser la fundadora de l\'Institute for the Study of History, Life, and Cultura of Black People, que avui rep el nom de Margaret Walker Center. El 1976 es va convertir en directora de l\'institut.\n_START_SECTION_\nObra liter\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl volum de poesia For my people va rebre el 1942 el premi del Yale Series of Younger Poets Competition. Al jurat comptava l\'editor Stephen Vincent Benet. L\'obra ha estat anomenada "l\'antologia de poesia m\xc3\xa9s important escrita per un participant de la Renaixen\xc3\xa7a Negra de Xicago pr\xc3\xa8via a A Street in ronzeville de Gwendolyn Brooks" Richard Barksdale en va dir: "El poema [del t\xc3\xadtol] fou escrit en un moment de dolor, pena i aflicci\xc3\xb3 mundialment tangibles, i pocs podrien a\xc3\xafllar el dilema de l\'home negre del dilema de la humanitat durant els anys de la Depressi\xc3\xb3 o durant els anys de la guerra." Barksdale en destaca que el poder de resili\xc3\xa8ncia que apareix en el poema \xc3\xa9s una esperan\xc3\xa7a que Walker dedica no exclusivament a la poblaci\xc3\xb3 negra, sin\xc3\xb3 a tota la humanitat, a "tots els Adams i Eves"._NEWLINE_La segona novel\xc2\xb7la de Walker, escrita al llarg de 30 anys, Jubilee (1966), \xc3\xa9s la hist\xc3\xb2ria d\'una fam\xc3\xadlia d\'esclaus durant i despr\xc3\xa9s de la Guerra Civil Americana i est\xc3\xa0 basada en la vida de la seva bes\xc3\xa0via. Roger Whitlow ha escrit que "serveix especialment b\xc3\xa9 com a resposta a la literatura blanca de "nost\xc3\xa0lgia" sobre l\'anteb\xc3\xa8l\xc2\xb7lum i la Reconstrucci\xc3\xb3 del Sud." Aquesta obra \xc3\xa9s considerada clau en el context de la literatura afroamericana i Walker ha esdevingut una figura influent per a autors de generacions m\xc3\xa9s joves. Com a dona va ser pionera en la publicaci\xc3\xb3 de novel\xc2\xb7les, que es va multiplicar durant la d\xc3\xa8cada del 1970._NEWLINE_D\'altra banda, el 1975 Walker va gravar tres \xc3\xa0lbums de poesia a la discogr\xc3\xa0fica Folkways Records: Margaret Walker Alexander Reads Poems of Paul Laurence Dunbar and James Weldon Johnson and Langston Hughes; Margaret Walker Reads Margaret Walker and Langston HUghes; i The Poetry of Margaret Walker.\n_START_SECTION_\nAccions legals\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1988 Margaret Walker va portar als tribunals Alex Haley, acusant-lo d\'haver plagiat parts de Jubilee en la reacci\xc3\xb3 de la seva novel\xc2\xb7la Arrels (Roots: The Saga of an American Family). El cas va ser abandonat._NEWLINE_El 1991 fou Walker qui va ser denunciada per Ellen Wright, v\xc3\xaddua de Richard Wright a causa de l\'\xc3\xbas de cartes i un diari sense publicar per part de Walker en una recent biografia de Wright, violant el copyright de la v\xc3\xaddua. El cas Wright v. Warner Books va ser abandonat pel jutjat del districte, i ratificat pel tribunal de segona inst\xc3\xa0ncia.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret Walker va morir de c\xc3\xa0ncer de mama a Xicago, Illinois, el 1998.'