b"\n_START_ARTICLE_\nPere Joan Nunyes\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNeix a Val\xc3\xa8ncia, en data incerta, als anys 20 del segle XVI, al si d'una fam\xc3\xadlia de la petita noblesa. Es desconeixen els noms dels seus progenitors, per\xc3\xb2 se sap que era nebot de Jeroni Nunyes, senyor de Sempere i regent del Consell d'Arag\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEstudis\n_START_PARAGRAPH_\nInicia els seus estudis a la seva ciutat, per\xc3\xb2 dels infantils no en queda cap testimoni. Entre 1540 i 1543, aproximadament, realitza els seus estudis de Gram\xc3\xa0tica i Llatinitat a la Universitat de Val\xc3\xa8ncia, on Joan Navarro, en Orat\xc3\xb2ria, i Miquel Jeroni Lledesma, en grec, s\xc3\xb3n els seus professors m\xc3\xa9s destacats. En el trienni seg\xc3\xbcent, de 1543 a 1546, estudia Arts, obtenint el grau de batxiller el 12 de maig de 1546, i el grau de mestre, una setmana despr\xc3\xa9s, el 19 de maig, i durant aquests anys destaca el mestratge en filosofia de Jaume Ferruz._NEWLINE_El 21 de maig de 1547 la Universitat de Val\xc3\xa8ncia proveeix dues c\xc3\xa0tedres de Grec per al curs 1547-1548, la primera a Jeroni Lledesma i la segona a Nunyes. Al curs seg\xc3\xbcent Nunyes passa a acupar la primera c\xc3\xa0tedra mentre Onofre Figueras ocupa la segona._NEWLINE_El 20 d'agost de 1550 Nunyes mou a Par\xc3\xads per a estudiar a la Universitat, on arriba el 24 de setembre. Viatja acompanyat per altres estudiants, com Joan Mart\xc3\xad Cordero i Jeroni de Mur, valencians com ell, o el mallorqu\xc3\xad Miquel Thom\xc3\xa0s de Taixequet i Fluix\xc3\xa0. Els quatre visqueren junts a Par\xc3\xads uns dos mesos, i despr\xc3\xa9s Jeroni de Mur i Nunyes es traslladaren a una altra resid\xc3\xa8ncia. A Par\xc3\xads sols estigu\xc3\xa9 un curs acad\xc3\xa8mic, i a l'estiu de 1551, per una malaltia, decideix tornar a Val\xc3\xa8ncia, acompanyat en aquesta ocasi\xc3\xb3 per Jeroni de Mur. Dels professors que va tenir, entre ells Adrien Turn\xc3\xa8be, Omer Talon i Jacques Charpentier, destaca Petrus Ramus, el qual li deix\xc3\xa0 una profunda empremta en les seves idees.\n_START_SECTION_\nUn sexenni productiu a Val\xc3\xa8ncia (1552-1557)\n_START_PARAGRAPH_\nEl curs 1552-1553 torna de professor a la Universitat de Val\xc3\xa8ncia, on es mant\xc3\xa9 sis cursos i on cada any ocupa una c\xc3\xa0tedra diferent. El primer curs \xc3\xa9s nomenat catedr\xc3\xa0tic d'Orat\xc3\xb2ria, els tres cursos seg\xc3\xbcents, de 1553-1554 a 1555-1556, \xc3\xa9s nomenat catedr\xc3\xa0tic d'Arts i, successivament, ocupa les c\xc3\xa0tedres de S\xc3\xbamules (Introducci\xc3\xb3 a la L\xc3\xb2gica), Q\xc3\xbcestions (L\xc3\xb2gica aristot\xc3\xa8lica) i Filosofia (Filosofia Natural), i el curs 1556-1557 ocupa una c\xc3\xa0tedra de Gram\xc3\xa0tica (Llat\xc3\xad i Grec). Dels alumnes que passen per les seves classes destaquen Miguel Zurita, fill de Jer\xc3\xb3nimo Zurita, el futur historiador Jer\xc3\xb3nimo Blancas, Bartomeu Josep Pasqual, que posteriorment fou professor de teologia a la universitat, i Pere Gal\xc3\xa8s, que acabaria destacant com a fil\xc3\xb2sof i hel\xc2\xb7lenista. En aquest per\xc3\xadode d'intensa activitat docent, igual d'intens fou el seu treball intel\xc2\xb7lectual que es plasm\xc3\xa0 en la publicaci\xc3\xb3 de sis obres pr\xc3\xb2pies \xe2\x80\x94Institutiones Oratoriae, De constitutione Artis Dialecticae libellus, Institutionum Physicarum IV libri priores methodicws ex decretio Aristotelis, Oratio de causis obscuritatis Aristoteleae et de illarum remediis, Institutiones Grammaticae Linguae Graecae i Apposita M. T. Ciceronis\xe2\x80\x94, una edici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica de l'Organon d'Arist\xc3\xb2til i de les Institutiones de Porfiri en dos volums i, tamb\xc3\xa9, dues traduccions, l'Anonymi compendium de Syllogismis i les Causae Naturales de Plutarc de Queronea. La seva obra fou eminentment did\xc3\xa0ctica, on les mat\xc3\xa8ries impartides a la universitat s\xc3\xb3n seguidament publicades com a llibres de text. Pel que fa a la seva afiliaci\xc3\xb3 metodol\xc3\xb2gica s'ha d'advertir que les primeres dues obres pr\xc3\xb2pies publicades constitueixen una s\xc3\xadntesi del pensament de Petrus Ramus en orat\xc3\xb2ria i en dial\xc3\xa8ctica.\n_START_SECTION_\nProfessor itinerant (1557-1583)\n_START_PARAGRAPH_\nEls jurats de la ciutat de Saragossa decideixen, el 12 de febrer de 1557, contactar amb Palmireno i Nunyes i oferir-les dues places a l'Estudi General de Saragossa per quatre anys, amb un sou de 125 lliures anuals, quintuplicant el salari que rebien a Val\xc3\xa8ncia. Deixa Val\xc3\xa8ncia, en part per raons econ\xc3\xb2miques, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 enfastidit i atemorit pel rebrot d'intoler\xc3\xa0ncia contra els humanistes que havia promogut Joan Salaia, rector perpetu de la universitat i anti-erasmista conven\xc3\xa7ut. Nunyes mou cap a Saragossa a l'abril del mateix any i a l'Estudi General ocupar\xc3\xa0, els tres primers cursos la c\xc3\xa0tedra de Filosofia i el quart i darrer curs, la c\xc3\xa0tedra de Ret\xc3\xb2rica. Dels nombrosos deixebles que deix\xc3\xa0 destaca Gaspar Punter, que arribar\xc3\xa0 a bisbe de Tortosa. Acabat aquest darrer curs renuncia a continuar a Saragossa i, probablement, es trasllada a Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_A Val\xc3\xa8ncia estant, dels cursos 1561-1562 i 1562-1563 no se t\xc3\xa9 cap not\xc3\xadcia de les seves activitats. De tota manera podria haver-hi ocupat alguna c\xc3\xa0tedra de Gram\xc3\xa0tica. El curs 1563-1564 ocupa la c\xc3\xa0tedra segona d'Orat\xc3\xb2ria amb un sou de 25 lliures anuals m\xc3\xa9s un ajut de 25 lliures. L'ambient inquisitorial i el proc\xc3\xa9s contra els seus amics Gaspar de Centelles i moss\xc3\xa8n Jeroni Conques, el 1563, l'obliguen a sortir r\xc3\xa0pidament de Val\xc3\xa8ncia._NEWLINE_Torna a Saragossa on fa classes a l'Estudi General des de 1363 fins a principis de 1368, tot i que mant\xc3\xa9 una mala relaci\xc3\xb3 amb els jurats de la ciutat i ell mateix no es troba a gust. L'any 1568 es trasllada a Lleida, residint a casa del bisbe de la ciutat, el seu amic Antoni Agust\xc3\xad i, al mateix tremps, mant\xc3\xa9 una certa vinculaci\xc3\xb3 amb l'Estudi General de Lleida. Des de finals de 1568 fins a 1572 els seus moviments no estan clars, amb per\xc3\xadodes de resid\xc3\xa8ncia a Lleida i un temps d'estada a Saragossa. D'all\xc3\xa0 es trasllada a Barcelona com a professor a l'Estudi General i fa classes de 1572 fins a 1580._NEWLINE_En aquest primer per\xc3\xadode barcelon\xc3\xad publica, despr\xc3\xa9s de vint anys de silenci, tres obres noves \xe2\x80\x94L'Alphabetum Graecum, les Institutiones Rhetoricae i les Tabulae Institutionum rhetoricarum\xe2\x80\x94 i una nova edici\xc3\xb3 de la seva gram\xc3\xa0tica grega. Aquests t\xc3\xadtols suggereixen que l'ensenyament que imparteix en les aules \xc3\xa9s el Grec i l'Orat\xc3\xb2ria._NEWLINE_El 15 d'abril de 1581 els jurats de Val\xc3\xa8ncia elegeixen a Munyos per a ocupar una c\xc3\xa0tedra d'Orat\xc3\xb2ria a l'Estudi General amb un sou anual de 200 lliures. Algunes dades semblen indicar que tamb\xc3\xa9 ocupa una pla\xc3\xa7a de Grec. Tot i les immillorables condicions econ\xc3\xb2miques sols es mant\xc3\xa9 a Val\xc3\xa8ncia tres cursos i els motius, oberts a discussi\xc3\xb3, poden haver estat l'enveja, segons el seu bi\xc3\xb2graf i amic Andr\xc3\xa9 Schott, o la volubilitat i l'arbitrarietat del mateix Nunyes, segons el seu deixeble Pere Gal\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nEl segon per\xc3\xadode barcelon\xc3\xad (1583-1598)\n_START_PARAGRAPH_\nAquests anys d'estan\xc3\xa7a a Barcelona suposen la seva maduresa intel\xc2\xb7lectual. A l'Estudi General ocupa les c\xc3\xa0tedres de Grec i Orat\xc3\xb2ria i, pel prestigi aconseguit, la provisi\xc3\xb3 de les c\xc3\xa0tedres sempre es fa per designaci\xc3\xb3 directa amb un salari sempre superior al dels seus col\xc2\xb7legues._NEWLINE_Aprofitant que el seu amic Antoni Agust\xc3\xad regeix l'Arquebisbat de Tarragona i, tamb\xc3\xa9, la relativa proximitat a Barcelona, el visita amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia i passa breus temporades all\xc3\xa0. En el palau arquebisbal coneix Andr\xc3\xa9 Schott, amb qui mant\xc3\xa9 una fecunda relaci\xc3\xb3 intel\xc2\xb7lectual que es plasma en les notes de Nunyes incloses en l'edici\xc3\xb3 i traducci\xc3\xb3 al llat\xc3\xad de la Chrestomathia de Procle que realitza Schott i, aix\xc3\xad mateix, es reconeix en la dedicat\xc3\xb2ria que Nunyes li ofereix Schott en l'edici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica de l'Ecloga de Fr\xc3\xadnic i en les dades sobre la vida de Nunyes que recull Schott i que publica en els seus dos llibres sobre l'humanisme hisp\xc3\xa0: Hispaniae illustratae... scriptores varii i Hispaniae Bibbliotheca, seu de Academiis ac Bibliothecis._NEWLINE_En aquest per\xc3\xadode es mostra prol\xc3\xadfic en la publicaci\xc3\xb3 de llibres, tant obres seves in\xc3\xa8dites \xe2\x80\x94De recta atque utili ratione conficiendi curriculi Philosophiae, i Ratio brevis et expedita conscribendi genera epistolarum illustriora\xe2\x80\x94, reedicions com la Progymnasmata, reedicions significativament augmentades, fins a doblar la seva extensi\xc3\xb3, com els Institutionum Rhetoricarum libri quinque, la Grammatistica linguae Graecae o les Institutiones Grammaticae lingua Graecae. i edicions cr\xc3\xadtiques \xe2\x80\x94la Vita Aristotelis i l'Ecloga de Fr\xc3\xadnic\xe2\x80\x94.\n_START_SECTION_\nEls darrers anys a Val\xc3\xa8ncia (1596-1602)\n_START_PARAGRAPH_\nMajor, cansat i, possiblement, malalt, Nunyes demana el 1596 llic\xc3\xa8ncia a la universitat de Barcelona per a retornar a la seva terra. Aquest desig \xc3\xa9s afavorit per l'inter\xc3\xa8s de Felip II perqu\xc3\xa8 es continu\xc3\xa9s gaudint dels coneixements de Nunyes i, aix\xc3\xad, el 31 de maig de 1598 ordena a l'Ajuntament de Val\xc3\xa8ncia que el contracte en la Universitat. Les condicions oferides per l'Estudi General s\xc3\xb3n excel\xc2\xb7lents: li creen una c\xc3\xa0tedra d'Orat\xc3\xb2ria, li excusen les abs\xc3\xa8ncies, el nomenen inspector dels professors de Llat\xc3\xad, Grec i Filosofia i examinador dels alumnes aspirants a Arts i, com a colof\xc3\xb3, li ofereixen 200 lliures anuals._NEWLINE_El 23 d'abril de 1599 encara ofereix una oraci\xc3\xb3 llatina en el teatre de la universitat, davant la pres\xc3\xa8ncia dels reis._NEWLINE_Mor el 12 de mar\xc3\xa7 de 1602.\n_START_SECTION_\nRet\xc3\xb2rica\n_START_PARAGRAPH_\nEn la seva obra m\xc3\xa9s important, els Institutionum Rhetoricarum libri quinque, Nunyes adapta la ret\xc3\xb2rica d'Herm\xc3\xb2genes a la tradici\xc3\xb3 llatina provinent de Cicer\xc3\xb3. Utilitza l'obra d'Herm\xc3\xb2genes per ser la m\xc3\xa9s met\xc3\xb2dica, i per tant, especialment apropiada a les necessitats de l'ensenyament. I tot i que inclou exemples llatins, retocs, supressions i canvis, no modifica l'orde de l'ensenyament, ja que aquest orde, per a Nunyes, \xc3\xa9s la manera m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil per a parlar i escriure amb correcci\xc3\xb3._NEWLINE_Juan Lorenzo Palmireno en De vera et facili imitatione Ciceronis (1560) el considera ciceroni\xc3\xa0 i el qualifica com 'el pr\xc3\xadncep de l'eloq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia i la filosofia'.\n_START_SECTION_\nFilosofia\n_START_PARAGRAPH_\nNunyes, en la seva primera \xc3\xa8poca, intenta conciliar la postura anti-aristot\xc3\xa8lica de Petrus Ramus, el seu mestre, amb l'ensenyament del mateix Arist\xc3\xb2til. Tamb\xc3\xa9 s'aprecia en aquesta etapa un apropament a Plat\xc3\xb3, seguint el platonisme que encara es mant\xc3\xa9 en la tercera etapa de Ramus (1544-1554). De tota manera, Nunyes discrepa d'Arist\xc3\xb2til en un punt important: mentre que aquest considera que les parts de la l\xc3\xb2gica s\xc3\xb3n tres (inventio, dispositio i elocutio), Nunyes sols reconeix les dues primeres com a integrants de la l\xc3\xb2gica, essent la tercera pr\xc3\xb2pia de la ret\xc3\xb2rica._NEWLINE_De Constitutione (1554) representa la primera \xc3\xa8poca del seu pensament, clarament acostat a Ramus; mentre Institutionum Physicarum (1554), tot i ser publicat el mateix any, ja mostra indicis de la seva evoluci\xc3\xb3 posterior, i es distancia de Ramus en la q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 del m\xc3\xa8tode. Ser\xc3\xa0 amb la seg\xc3\xbcent obra filos\xc3\xb2fica que publica, molts anys despr\xc3\xa9s, De recta atque utili ratione conficiendi curriculi philosophiae (1594), quan es pot apreciar en Nunyes la seva plena adscripci\xc3\xb3 al corrent aristot\xc3\xa8lic, reconeixent i defensant les tres part de la l\xc3\xb2gica.\n_START_SECTION_\nFilologia\n_START_PARAGRAPH_\nNunyes fou autor de diversos treballs que el situaren com a un excel\xc2\xb7lent hel\xc2\xb7lenista: l'edici\xc3\xb3, traducci\xc3\xb3 i comentaris al glossari de les veus \xc3\xa0tiques de Fr\xc3\xadnic, i els dos manuals dirigits als estudiants de grec: una gram\xc3\xa0tica i un alfabet, aquest darrer molt important per ser un dels primers manuals espanyols on defensa, com ja ho van fer Erasme i Nebrija, la pronuncia antiga enfront de la neogrega o bizantina, i potser l'impulsor definitiu de la introducci\xc3\xb3 d'aquesta pron\xc3\xbancia a les aules universit\xc3\xa0ries peninsulars._NEWLINE_En el tractament de les q\xc3\xbcestions ling\xc3\xbc\xc3\xadstiques estableix dos nivells: una gram\xc3\xa0tica especulativa, que apareix reflectida en De recta atque utili ratione conficiendi curriculi philosophiae (1594), on divideix l'oraci\xc3\xb3, seguint a Arist\xc3\xb2til, en tres parts; i una gram\xc3\xa0tica normativa, seguida en les Institutiones Grammaticae Linguae Graecae (1555), on divideix l'oraci\xc3\xb3, com era usual en les gram\xc3\xa0tiques de l'\xc3\xa8poca, en 8 parts._NEWLINE_La seva gram\xc3\xa0tica desenvolupa sols dues de les parts tractades tradicionalment, la morfologia i la sintaxi, i deixa les altres dues, l'ortografia i la pros\xc3\xb2dia (fon\xc3\xa8tica), per a tractar-les en un opuscle diferent, l'Alphabetum, que en una edici\xc3\xb3 posterior, anomenar\xc3\xa0 Grammatistica.\n_START_SECTION_\nPedagogia\n_START_PARAGRAPH_\nEn l'\xc3\xa0mbit de l'educaci\xc3\xb3, amb el re-descobriment de la triada b\xc3\xa0sica de la pedagogia humanista: natura, ars i exercitatio (natura o qualitats innates de l'individu, ensenyament o instrucci\xc3\xb3 met\xc3\xb2dica, i h\xc3\xa0bit o pr\xc3\xa0ctica), explicada en l'\xc3\xa8poca cl\xc3\xa0ssica en De liberis educandis de Plutarc, De oratore de Cicer\xc3\xb3 i Institutiones oratoriae de Quintili\xc3\xa0, entre altres; Nunyes, seguint el pensament de Ramus, considera que el perfecte aprenentatge d'una disciplina s'aconsegueix mitjan\xc3\xa7ant la conjunci\xc3\xb3 de les tres parts: natura, ars i exercitatio, essent l'art l'eix central del proc\xc3\xa9s, tal com ho explica en el Liber de constitutione artis Dialecticae de 1554, en les Institutiones rhetoricae, edici\xc3\xb3 de 1593, o en De recta atque utili ratione de 1594."