b'\n_START_ARTICLE_\nDiverg\xc3\xa8ncia infraroja\n_START_PARAGRAPH_\nEn f\xc3\xadsica te\xc3\xb2rica, una diverg\xc3\xa8ncia infraroja o cat\xc3\xa0strofe infraroja \xc3\xa9s una situaci\xc3\xb3 on una integral, apareixent per exemple en el c\xc3\xa0lcul d\'un diagrama de Feynman, divergeix a causa de contribucions d\'objectes amb energia molt petita (apropant-se a zero), o, de forma equivalent, a causa de fen\xc3\xb2mens f\xc3\xadsics a dist\xc3\xa0ncies molt llargues. Rep el nom hist\xc3\xb2ricament de l\'estudi de la radiaci\xc3\xb3 del cos negre a la zona "infraroja" de baixes energies. _NEWLINE_Les diverg\xc3\xa8ncies infraroges (IR) nom\xc3\xa9s apareixen en teories amb part\xc3\xadcules sense massa (com els fotons). Una manera de tractar-les matem\xc3\xa0ticament \xc3\xa9s imposant un tall infraroig tot agafant el l\xc3\xadmit on el tall s\'aproxima a zero i/o redefinir el problema. Una altra manera, consisteix a assignar una massa fict\xc3\xadcia a la part\xc3\xadcula no-massiva, i prendre el l\xc3\xadmit on la massa fict\xc3\xadcia s\'anul\xc2\xb7la._NEWLINE_La diverg\xc3\xa8ncia normalment afecta el nombre de part\xc3\xadcules i no \xc3\xa9s emp\xc3\xadricament problem\xc3\xa0tica en la mesura que totes les quantitats mesurables romanen finites. (A difer\xc3\xa8ncia del cas de la cat\xc3\xa0strofe UV on les energies implicades divergeixen).\n_START_SECTION_\nExemple: Radiaci\xc3\xb3 de frenada\n_START_PARAGRAPH_\nQuan una c\xc3\xa0rrega el\xc3\xa8ctrica \xc3\xa9s (des)accelerada emet radiaci\xc3\xb3 de frenada. La teoria electromagn\xc3\xa8tica cl\xc3\xa0ssica, o l\'an\xc3\xa0lisi completa en electrodin\xc3\xa0mica qu\xc3\xa0ntica (QED), indica que es poden crear un nombre infinit de fotons d\'energia arbitr\xc3\xa0riament petita ("fotons tous"). No obstant aix\xc3\xb2, nom\xc3\xa9s un nombre finit \xc3\xa9s detectable, la resta, a causa de la seva baixa energia, roman per sota de qualsevol llindar finit de detecci\xc3\xb3 d\'energia (els quals existeixen necess\xc3\xa0riament). Tanmateix, tot i que la majoria dels fotons no s\xc3\xb3n detectables, no poden ser ignorats en la teoria: els c\xc3\xa0lculs de QED mostren que l\'amplitud de transici\xc3\xb3 entre qualsevol estat amb un nombre finit de fotons \xc3\xa9s nul\xc2\xb7la. Amplituds de transici\xc3\xb3 finites s\xc3\xb3n obtingudes nom\xc3\xa9s sumant estats amb un nombre infinit de fotons tous.'