b"\n_START_ARTICLE_\nBatalla de Landen\n_START_SECTION_\nRerefons\n_START_PARAGRAPH_\nDes de 1689, els francesos portaven l'iniciativa en la guerra de Flandes, capturant diverses ciutats importants per\xc3\xb2 sense aconseguir cap cop decisiu. Els objectius holandesos eren essencialment defensius, estrat\xc3\xa8gia que van mantenir amb \xc3\xa8xit fins la invasi\xc3\xb3 exitosa de Guillem d'Anglaterra el 1688. El 1692, les vict\xc3\xb2ries francesesa Namur i Steinkirk foren contrarrestades per la derrota a la Batalla de La Hogue, que va acabar amb les esperances de restaurar Jaume II. _NEWLINE_Els costos enormes de la guerra van significar que Fran\xc3\xa7a patia una forta crisi econ\xc3\xb2mica, empitjorada per una mala collita el 1693 i 1694; el rei Llu\xc3\xads necessitava la pau, per\xc3\xb2 va agafar l'ofensiva un cop m\xc3\xa9s com a preludi a buscar termes que li fossin favorables. La gran ofensiva francesa el 1693 es va enfocar a Alemanya, ja que aix\xc3\xb2 proporcionava la millor possibilitat de for\xc3\xa7ar \xc3\x80ustria a abandonar la guerra, amb esfor\xc3\xa7os secondaris a It\xc3\xa0lia i Flandes per mantenir ocupats els Aliats. Perseguint aquest objectiu, el comandant franc\xc3\xa8s a Flandes, el Duc de Luxemburg, va comen\xc3\xa7ar una s\xc3\xa8rie de marxes el juny del 1693 dissenyades per confondre Guillem, simulant atacar les fortaleses de Lieja, Huy i Charleroi.\n_START_SECTION_\nLa batalla\n_START_PARAGRAPH_\nPer maximitzar el seu ex\xc3\xa8rcit de camp, Luxemburg va treure destacaments de la regi\xc3\xb3 de Westhoek, incloent-hi Dunkerque i Ieper i Guillem va reaccionar enviant 15,000 homes sota les ordres del Duc de Wurtemberg per atacar-lo. El 18 de juliol, Luxemburg va donar instruccions al Mariscal Villeroy per assetjar Huy, for\xc3\xa7ant Guillem a acudir en ajuda de la ciutat. Huy es va rendir abans que Guillem arrib\xc3\xa9s, aix\xc3\xad que aquest es va aturar i va refor\xc3\xa7ar la fortalesa vital de Lieja amb deu batallons addicionals, sumant un total de 17,000 homes. Les seves forces restants van establir una l\xc3\xadnia que corria en semicercle des d'Eliksem fins a Landen; aix\xc3\xb2 li donava flexibilitat per respondre al pr\xc3\xb2xim moviment de Luxemburg, per\xc3\xb2 el posicionava amb el riu Little Geete nom\xc3\xa9s tres quil\xc3\xb2metres al darrere._NEWLINE_Aquestes maniobres van significar que Luxemburg aconsegu\xc3\xads un avantatge num\xc3\xa8ric sobre Guillem de 66,000 a 50,000. El 28 de juliol, va invertir la seva ruta i va arribar a Landen al vespre despr\xc3\xa9s d'una marxa for\xc3\xa7ada de 30 quil\xc3\xb2metres. Guillem era molt conscient de l'aproximaci\xc3\xb3 francesa, per\xc3\xb2 es va decidir per esperar-los i lluitar doncs va considerar que travessar el riu per la nit era una operaci\xc3\xb3 massa arriscada. La seva situaci\xc3\xb3 era extremadament perillosa: superat en nombre, amb la retirada restringida pel riu darrere de les seves l\xc3\xadnies i amb una l\xc3\xadnia de defensa massa atape\xc3\xafda per les seves tropes que impedia enviar refor\xc3\xa7os d'un flanc a l'altre. El flanc dret de Guillem era clau per la seva posici\xc3\xb3 ja que protegia la \xc3\xbanica via de retirada a trav\xc3\xa9s del Geete; aquesta secci\xc3\xb3 es trobava entre els pobles de Laar i Neerwinden i va resistir fortament l'atac franc\xc3\xa8s. En el centre, el terreny obert entre Neerwinden i Neerlanden estava fortament atrinxerat, amb el poble de Rumsdorp com lloc d'avan\xc3\xa7at. L'esquerre descansava sobre el rierol de Landen i era el m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil d'atacar.  _NEWLINE_Luxemburg va concentrar la seva for\xc3\xa7a principal de 28,000 homes contra el flanc dret aliat, amb atacs de distracci\xc3\xb3 en el flanc en centre i el flanc esquerre per impedir el moviment de refor\xc3\xa7os. Aquests atacs secondaris foren duts a terme per tres l\xc3\xadnies de cavalleria, amb suport de dues l\xc3\xadnies d'infanteria i tres l\xc3\xadnies m\xc3\xa9s de cavalleria al fons, mentre una for\xc3\xa7a d'infanteria i dragons atacava Rumsdorp. _NEWLINE_El 29 de juliol, despr\xc3\xa9s d'un llarga canonada, 28 batallons francesos van atacar al llarg de la l\xc3\xadnia entre Laar i Neerwinden; despr\xc3\xa9s d'una fero\xc3\xa7 lluita casa per casa, van capturar Laar i els 9 batallons aliats que quedaven a Neerwinden es van retirar fins els limits del poble. El flanc dret aliat estava a punt de col\xc2\xb7lapsar per\xc3\xb2 el atacs de distracci\xc3\xb3 en el centre i a l'esquerra no s'havien materialitzat, permetent que els Aliats reforcessin el flanc dret, contra-atacant i expulsant els francesos de Laar i Neerwinden._NEWLINE_El segon assalt franc\xc3\xa8s tamb\xc3\xa9 fou rebutjat, per\xc3\xb2 Luxemburg va utilitzar els 7,000 homes que tenia en el centre i l'esquerra per intentar un tercer assalt, i obligant un cop m\xc3\xa9s a Guillem a moure refor\xc3\xa7os del seu centre. El flanc dret Aliat finalment va comen\xc3\xa7ar a retrocedir; al observar aquest fet, el comandant franc\xc3\xa8s de cavalleria Feuqui\xc3\xa8res va carregar contra el centre aliat, superant les trinxeres i infligint fortes baixes. Els Aliats van ser for\xc3\xa7ats a fugir a corre-cuita sobre el Geete i nom\xc3\xa9s gr\xc3\xa0cies a les accions de la seva rereguarda i c\xc3\xa0rregues de cavalleria liderades pel propi Guillem es va permetre que el gruix del ex\xc3\xa8rcit fug\xc3\xads. El gran n\xc3\xbamero d'est\xc3\xa0ndards que va capturar Luxemburg i va envia a Notre-Dame de Paris per la seva exhibici\xc3\xb3 li va guanyar el renom de 'Tapisser de Notre-Dame'.\n_START_SECTION_\nFets posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nLuxemburg podria haver aconseguit una vict\xc3\xb2ria aclaparadora a Landen si els atacs simultanis en el centre i esquerre aliats s'haguessin dut a terme com havia planejat, per\xc3\xb2 el retard en la seva execuci\xc3\xb3 i la resist\xc3\xa8ncia tossuda de la seva rereguarda va permetre que Guillem escap\xc3\xa9s d'una posici\xc3\xb3 molt perillosa. Els Aliats van perdre la majoria de la seva artilleria i van patir moltes baixes, entre 12,000 - 19,000 homes, davant de les baixes franceses entre 9,000 - 15,000. Guillem va fer encunyar una medalla de plata per celebrar el seu \xc3\xa8xit en 'Salvar Lieja' i escapar amb el gruix de les seves tropes; aix\xc3\xb2 era en gran part propaganda per una audi\xc3\xa8ncia holandesa que comen\xc3\xa7ava a q\xc3\xbcestionar les seves habilitats militars, per\xc3\xb2 prou cre\xc3\xafble seguir vigent 150 anys m\xc3\xa9s tard. Tot i haver estat un \xc3\xa8xit t\xc3\xa0ctic franc\xc3\xa8s, aquests no estaven pas m\xc3\xa9s propers a la vict\xc3\xb2ria; Guillem senzillament va reempla\xc3\xa7ar les seves p\xc3\xa8rdues conquerint W\xc3\xbcrttemberg del domini franc\xc3\xa8s._NEWLINE_Luxemburg ha estat criticat per no aprofitar la seva vict\xc3\xb2ria; les seves tropes estaven esgotades i el rei Llu\xc3\xads semblava seguir una confosa estrat\xc3\xa8gia al canviar constantment d'escenari. El juny, una part gran del seu ex\xc3\xa8rcit va ser enviada a Alemanya i la tasca de Luxemburg fou impedir l'arribada de refor\xc3\xa7os Aliats. Un cop aconseguit, els pr\xc3\xb2xims passos eran poc clars. Al final, Luxemburg i Louis van acordar la captura de Charleroi,  per\xc3\xb2 un cop m\xc3\xa9s havien fallat en assolir un cop decisiu malgrat una despesa enorme en vides i esfor\xc3\xa7os. Despr\xc3\xa9s de Charleroi, les seves campanyes a Flandes foren essencialment defensives."