b"\n_START_ARTICLE_\nPatag\xc3\xb3nides\n_START_SECTION_\nDenominaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl concepte de \xc2\xabPatag\xc3\xb3nides\xc2\xbb, el cre\xc3\xa0 el ge\xc3\xb2leg Juan Keidel, definint-lo com un moviment supracretaci, aix\xc3\xad com descrigu\xc3\xa9 abans el concepte de \xc2\xabGondw\xc3\xa0nides\xc2\xbb per als moviments herc\xc3\xadnics._NEWLINE_Se sol anomenar \xc2\xabsistema de Patag\xc3\xb3nides\xc2\xbb, \xc2\xabsistema de les Patag\xc3\xb3nides\xc2\xbb, \xc2\xabsistema dels Patag\xc3\xb3nides\xc2\xbb, \xc2\xabserres dels Patag\xc3\xb3nides\xc2\xbb, o sols \xc2\xabPatag\xc3\xb3nides\xc2\xbb. N'han quedat en des\xc3\xbas antigues denominacions, per exemple: \xc2\xabCircumpatag\xc3\xb3nides\xc2\xbb, \xc2\xabmuntanyes de plegament Circumpatag\xc3\xb2nic\xc2\xbb, i \xc2\xabserres Centrals Patag\xc3\xb2niques\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nOrigen\n_START_PARAGRAPH_\nDurant el cicle patagon\xc3\xaddic, en l'etapa del cretaci mitj\xc3\xa0, la regi\xc3\xb3 austral i nord de la Patag\xc3\xb2nia, aix\xc3\xad com l'arxip\xc3\xa8lag de Terra del Foc, patiren importants  deformacions. El plegament dels Patag\xc3\xb3nides s'al\xc3\xa7\xc3\xa0 a finals de l'era secund\xc3\xa0ria, juntament amb una intensa activitat volc\xc3\xa0nica. Es form\xc3\xa0 en un geosinclinal de dimensions limitades, un moviment precursor del m\xc3\xa9s notori plegament and\xc3\xad del terciari. L'orog\xc3\xa8nia hur\xc3\xb2nica fractur\xc3\xa0 les roques precambrianes preexistents: granits, granodiorites, anf\xc3\xadbols, que posteriorment  sofriren els efectes d'una intensa acci\xc3\xb3 mec\xc3\xa0nica._NEWLINE_En el mesozoic de la Patag\xc3\xb2nia la placa ant\xc3\xa0rtica don\xc3\xa0 lloc a la formaci\xc3\xb3 del Mass\xc3\xads Patag\xc3\xb2nic, que contacta amb el Mass\xc3\xads de Bras\xc3\xadlia al riu Colorado. El Mass\xc3\xads Patag\xc3\xb2nic sofr\xc3\xad intensos moviments epirog\xc3\xa8nics d'ascens i descens sobre la l\xc3\xadnia de la mar durant aquesta era. En ascendir la placa d'aquest mass\xc3\xads, es produeix una regressi\xc3\xb3 marina que hi diposita sediments continentals. Els materials provinents de l'erosi\xc3\xb3 dels relleus formats a l'oest, juntament amb sediments d'origen mar\xc3\xad, ompliren el geosinclinal situat en alguns sectors de la Patag\xc3\xb2nia, el que hui coneixem com \xc2\xabconques\xc2\xbb, on es formaren jaciments d'hidrocarburs (petroli i gas). Aquestes conques es formaren a partir de restes f\xc3\xb2ssils vegetals i animals, ja que en aquesta era el clima c\xc3\xa0lid i humit afavor\xc3\xad el creixement d'abundant vegetaci\xc3\xb3 (extensos boscos) i el domini de grans r\xc3\xa8ptils. Tamb\xc3\xa9 hi hagu\xc3\xa9 una intensa activitat volc\xc3\xa0nica: i encara s'hi observen grans sectors coberts per lava (nesocratons).\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTot aquest sistema forma una llargada d'uns 60 a 70 km. El seu extrem nord es despr\xc3\xa9n de la serralada dels Andes a la latitud 36\xc2\xb0 50'S, al nord de la conflu\xc3\xa8ncia dels rius Gran i Barranca a l'extrem sud de Mendoza (segons altres autors \xc3\xa9s al riu Agrio), recorrent despr\xc3\xa9s tot l'oest del Neuqu\xc3\xa9n, de R\xc3\xado Negroi de Chubut, fins a la zona centresud del territori provincial en la latitud 45\xc2\xb0 30'S, al llac Musters, i se'n destaca a l'extrem sud el tur\xc3\xb3 San Bernardo, a la rodalia de Sarmiento. T\xc3\xa9 el l\xc3\xadmit austral al riu Senguer, i n'apareixen algunes altures menors ja al mig dels altiplans patag\xc3\xb2nics, formant-hi quasi una unitat paisatg\xc3\xadstica, amb una intricada barreja de terrasses, serres, altiplans, valls, depressions, salines, llacunes, etc.\n_START_SECTION_\nGeomorfologia\n_START_PARAGRAPH_\nForma part del conjunt d'unitats morfoestructurals del sector sud de l'Argentina, juntament amb la serralada Principal, la serralada Patag\xc3\xb2nica i la Patagonia extraandina._NEWLINE_De nord a sud, limita a l'oest amb els sistemes orogr\xc3\xa0fics de la serralada Principal, la Patag\xc3\xb2nica i laPreserralada o Anteserralada. A l'est, en la part central, limita amb el sistema de Somuncur\xc3\xa1._NEWLINE_Les vores, sobretot en el tram de Neuqu\xc3\xa9n, les formen alts volcans que es projecten als altiplans adjacents amb extensos mantells bas\xc3\xa0ltics. Del costat oest, aquests cordons se separen dels Andes per la gran depressi\xc3\xb3 subandina per la qual corren els trams superiors de diversos rius: Neuqu\xc3\xa9n, Agrio, Alumin\xc3\xa9, Chico, Chubut, Tecka, Langui\xc3\xb1eo, Genoa, Senguer, etc. El l\xc3\xadmit per l'est, el demarquen els alts altiplans que donen comen\xc3\xa7ament a la Patag\xc3\xb2nia t\xc3\xadpica, en el sentit fisiogr\xc3\xa0fic m\xc3\xa9s estricte._NEWLINE_El conjunt es divideix en dues grans seccions per la interposici\xc3\xb3 d'un penepl\xc3\xa0 de 1.200 msnm, format per roques cristal\xc2\xb7lines precambrianes i masses intrusives paleozoiques al sud de Neuqu\xc3\xa9n, en l'arc que forma el riu Limay amb el seu afluent Coll\xc3\xb3n-Cur\xc3\xa1. Aquest penepl\xc3\xa0 culmina a la serra de l'Angostura. Es perllonga del costat de riu Negro, amb formes abruptes, especialment entre Comallo i Mencu\xc3\xa9._NEWLINE_D'oest a est, despr\xc3\xa9s del plegament and\xc3\xad, es troben grabens i horsts, mentre que els llacs glaciars estan embassats per turons morr\xc3\xa8nics (drumlins) que parcialment tamb\xc3\xa9 formen la vora del sistema orogr\xc3\xa0fic dels Patag\xc3\xb3nides.\n_START_SECTION_\nRelleu\n_START_PARAGRAPH_\nEn part es troben cobertes de sediments posteriors al cretaci, i les serres s\xc3\xb3n els afloraments del sistema. Es caracteritzen per ser cordons d'al\xc3\xa7ada mitjana que amb prou feines superen els 1.800 msnm. Solen tenir forma d'arcs amb coves orientades cap a l'est. Els  vessants orientals s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s secs i suaus que els occidentals. Formen petites elevacions de vores arredonides, polides per la intensa erosi\xc3\xb3 a qu\xc3\xa8 foren sotmeses. Les serres al sector m\xc3\xa9s austral s\xc3\xb3n de proporcions encara m\xc3\xa9s menudes, a penes apunten uns 330 m sobre el nivell dels altiplans circumdants, en l'al\xc3\xa7ada mitjana. On apareixen roques resistents, l'erosi\xc3\xb3 ha llaurat turons de costes abruptes, exhibint sortints a\xc3\xafllats.\n_START_SECTION_\nClima\n_START_PARAGRAPH_\nEl clima pot definir-se com estepari amb tend\xc3\xa8ncia al r\xc3\xa8gim mediterrani, amb una estaci\xc3\xb3 humida hivernal, en qu\xc3\xa8 ocasionalment es produeixen fortes nevades i la major part de les pluges anuals, que oscil\xc2\xb7len entre 200 i 300 mm. L'escassa precipitaci\xc3\xb3 i la seua distribuci\xc3\xb3 hivernal determinen un fort d\xc3\xa8ficit h\xc3\xaddric estival._NEWLINE_Els vents de l'oest, provinents de l'anticicl\xc3\xb3 del Pac\xc3\xadfic i carregats d'humitat, precipiten copiosament a la part occidental dels Andes, per\xc3\xb2 s'eixuguen amb rapidesa cap a l'est, i arriben als Patag\xc3\xb3nides amb molt poca humitat.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb2ls\n_START_PARAGRAPH_\nLa roca consolidada aflora i ocupa \xc3\xa0rees \xc3\xa0mplies: el seu relleu escarpat imped\xc3\xad la deposici\xc3\xb3 del loess o cendra volc\xc3\xa0nica, i hi \xc3\xa9s comuna la \xc2\xabroca nua\xc2\xbb o aridisols i entisols molt succints, sovint coberts per  basalts, on nom\xc3\xa9s prosperen pasturatges naturals i petits arbusts.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nDonat l'intens fred i l'aridesa, incrementada pels constants vents de l'oest, nom\xc3\xa9s hi ha una escassa vegetaci\xc3\xb3 xer\xc3\xb2fila, de pastures curtes i dures, i petits arbusts en forma de coix\xc3\xad._NEWLINE_La vegetaci\xc3\xb3 es caracteritza per estepes gram\xc3\xadnies. Un arbust caracter\xc3\xadstic de la regi\xc3\xb3 \xc3\xa9s Fabiana imbricata, el qual forma matolls als vessants, juntament amb pasturatges de Stipa speciosa, i Festuca pallescens. Acompanyen aquesta formaci\xc3\xb3 altres arbusts: ar\xc3\xa7 negre (Discaria articulata), Mulinum spinosum, Senecio bracteolatus, i floravia (Acaena splendens)._NEWLINE_Fitogeogr\xc3\xa0ficament correspon al \xc2\xabdistricte suband\xc3\xad\xc2\xbb de la prov\xc3\xadncia fitogeogr\xc3\xa0fica Patag\xc3\xb2nica, que forma una franja entre els altres districtes esteparis cap a l'est i la prov\xc3\xadncia Subant\xc3\xa0rtica cap a ponent.\n_START_SECTION_\nEtnologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa regi\xc3\xb3 fou h\xc3\xa0bitat d'alguns grups de l'\xc3\xa8tnia tehueltxe, o aonikenk, especialment aquests cordons eren la frontera est de \xc2\xabgennakenk\xc2\xbb, de l'anomenat \xc2\xabPa\xc3\xads de Frutillas\xc2\xbb o \xc2\xabChulilaw\xc2\xbb, una regi\xc3\xb3 delimitada al nord pel llac Nahuel Huapi, a l'est per les serralades baixes dels Patag\xc3\xb3nides, a l'oest pels alts cims dels Andes i al sud pel llac Buenos Aires-General Carrera."