b"\n_START_ARTICLE_\nPort de Palam\xc3\xb3s\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s, fundada pel rei Pere el Gran al darrer quart del segle\xc2\xa0xiii, va ser creada per la necessitat\xc2\xa0de\xc2\xa0tenir un\xc2\xa0port\xc2\xa0a la costa empordanesa, sobretot despr\xc3\xa9s de\xc2\xa0l'ensorrament progressiu del\xc2\xa0port de\xc2\xa0Torroella\xc2\xa0de\xc2\xa0Montgr\xc3\xad a causa\xc2\xa0de\xc2\xa0l'avan\xc3\xa7ament\xc2\xa0de\xc2\xa0les terres al\xc2\xb7luvials portades pel Ter. A l'arxiu municipal\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0es guarda la carta\xc2\xa0de poblament del 1279 del\xc2\xa0port\xc2\xa0reial\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0(Portus regalis\xc2\xa0de\xc2\xa0Palamors). La seva situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica el va convertir en un centre d\xe2\x80\x99atracci\xc3\xb3 del transport mercantil. Abans\xc2\xa0de\xc2\xa0la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquest\xc2\xa0port, el territori\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s, exposat a les incursions pirates, estava pr\xc3\xa0cticament deshabitat. La petita pen\xc3\xadnsula on es va establir la nova poblaci\xc3\xb3 pertanyia al terme jurisdiccional del Castell de Sant Esteve de Mar, que s\xe2\x80\x99estenia fins al marge esquerre\xc2\xa0de\xc2\xa0l'antic curs\xc2\xa0de\xc2\xa0la riera\xc2\xa0de\xc2\xa0l'Aubi. Per aquest motiu, el monarca, pr\xc3\xa8viament a la fundaci\xc3\xb3 del\xc2\xa0port, va haver d\xe2\x80\x99adquirir el castell\xc2\xa0de\xc2\xa0Sant Esteve. Aquesta operaci\xc3\xb3 va ser encarregada al batlle, Astruc Ravaia, que va alliberar els palamosins dels drets feudals. D'aquesta manera, la vila va restar sota domini directe del rei. El 1279 Arnau sa Bruguera, que era batlle\xc2\xa0de sac del Castell\xc2\xa0de\xc2\xa0Sant Esteve\xc2\xa0de\xc2\xa0Mar, va ser nomenat primer alcalde reial\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s, una alcaldia que tamb\xc3\xa9 comprenia Calonge, Vila-rom\xc3\xa0 i Vall-llobrega._NEWLINE_Hi ha documentaci\xc3\xb3 que mostra\xc2\xa0la import\xc3\xa0ncia estrat\xc3\xa8gica del\xc2\xa0port de Palam\xc3\xb3s. Per exemple, en aquestes aig\xc3\xbces, l'any 1285, hi va haver un combat naval entre l'estol catal\xc3\xa0\xc2\xa0de\xc2\xa0Roger\xc2\xa0de\xc2\xa0Ll\xc3\xbaria i la flota\xc2\xa0de\xc2\xa0Felip l\xe2\x80\x99Ardit, en qu\xc3\xa8 va guanyar el primer. Despr\xc3\xa9s\xc2\xa0de\xc2\xa0la vict\xc3\xb2ria, Roger\xc2\xa0de\xc2\xa0Ll\xc3\xbaria va ordenar als almiralls Mallol i Marquet que, mentre ell provava\xc2\xa0de\xc2\xa0recuperar Roses, s\xe2\x80\x99enduguessin a Barcelona tots els vaixells enemics que havien quedat a\xc3\xafllats als ports\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0i Sant Feliu._NEWLINE_El 1329 Alfons III va establir vital\xc3\xadciament el seu escriv\xc3\xa0, Bernat\xc2\xa0de\xc2\xa0Pallar\xc3\xa9s, al palau reial de Palam\xc3\xb3s, i el 1331 \xe2\x80\x94davant l'amena\xc3\xa7a\xc2\xa0de\xc2\xa0guerra catalanoaragonesa\xe2\x80\x94 li va donar llic\xc3\xa8ncia per fortificar el palau i la vila. L'any 1354 Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0va ser incendiada i assaltada per vint-i-cinc galeres genoveses. M\xc3\xa9s endavant, el 1365, Pere el Cerimoni\xc3\xb3s va vendre als prohoms\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0el dret reial\xc2\xa0de\xc2\xa0nomenar batlles, els quals, a partir d\xe2\x80\x99aleshores, serien escollits pel rei d\xe2\x80\x99una terna presentada pel poble. El 1380 Pere Pallar\xc3\xa8s \xe2\x80\x94fill\xc2\xa0de Bernat\xe2\x80\x94 havia reparat el palau\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0i el 1394 el va vendre a Berenguer\xc2\xa0de Cru\xc3\xaflles, a qui el rei, despr\xc3\xa9s d'haver-li anat concedint diferents drets sobre la vila, va convertir,\xc2\xa0de\xc2\xa0fet, en senyor\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s. Al principi del segle\xc2\xa0xv es treballava en la construcci\xc3\xb3\xc2\xa0de\xc2\xa0la muralla\xc2\xa0de\xc2\xa0mar, per evitar m\xc3\xa9s atacs dels pirates sarra\xc3\xafns._NEWLINE_Durant la guerra contra Joan II la vila\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0va capitular davant les forces d\xe2\x80\x99aquest rei l'any 1471. El 1466, Joan II havia concedit el t\xc3\xadtol\xc2\xa0de\xc2\xa0bar\xc3\xb3\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0\xe2\x80\x94que el 1484 revertiria en la corona\xe2\x80\x94 al seu almirall Joan\xc2\xa0de\xc2\xa0Vilamar\xc3\xad. Vilamar\xc3\xad havia afirmat que qui posse\xc3\xads\xc2\xa0Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0guanyaria la guerra, tot ponderant la v\xc3\xa0lua estrat\xc3\xa8gica del\xc2\xa0port. L'any 1484\xc2\xa0Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0va obtenir el privilegi d\xe2\x80\x99encunyar moneda, i aquell mateix any el rei Ferran II va atorgar la vila\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s, com a comtat, a Galceran\xc2\xa0de\xc2\xa0Requesens, cosa que va provocar nombroses protestes, ja que per un privilegi\xc2\xa0de\xc2\xa0Pere el Cerimoni\xc3\xb3s de 1399 la vila no podia ser venuda, permutada o empenyorada. Al primer comte el va succeir el seu germ\xc3\xa0, Llu\xc3\xads\xc2\xa0de\xc2\xa0Requesens, i a aquest, l'any 1513, la seva neboda Elisabet, filla\xc2\xa0de Galceran, casada amb Ramon Folc\xc2\xa0de\xc2\xa0Cardona, duc\xc2\xa0de\xc2\xa0Sessa. L'any 1522 va heretar el comtat\xc2\xa0de Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0el seu fill, Ferran, casat amb Beatriu Fern\xc3\xa1ndez\xc2\xa0de\xc2\xa0C\xc3\xb3rdoba, hereva del Gran Capit\xc3\xa0. Va ser el seu n\xc3\xa9t, Antoni, que va anteposar al cognom patern el\xc2\xa0de\xc2\xa0Fern\xc3\xa1ndez de\xc2\xa0C\xc3\xb3rdoba. Per casament, el t\xc3\xadtol havia\xc2\xa0de\xc2\xa0passar m\xc3\xa9s endavant als Cardona Anglesola, ducs\xc2\xa0de\xc2\xa0Somma, i, finalment, als Osorio\xc2\xa0de\xc2\xa0Moscoso, ducs\xc2\xa0de\xc2\xa0Medina\xc2\xa0de las Torres._NEWLINE_El 1536 l'emperador Carles V va desembarcar a\xc2\xa0Palam\xc3\xb3s, i va retornar a la vila el 1543, des d\xe2\x80\x99on va escriure les famoses instruccions al seu fill Felip. Aquest mateix any es va dur a terme l'atac a\xc2\xa0Palam\xc3\xb3s\xc2\xa0per l'estol turc\xc2\xa0de\xc2\xa0H\xc4\x81yr al-D\xc4\xabn Barba-rossa, almirall del Gran Turc, aleshores aliat dels francesos.\xc2\xa0De\xc2\xa0totes les depredacions pirates comeses al litoral, aquesta va ser la m\xc3\xa9s terrible._NEWLINE_L'any 1694 la vila va ser assetjada i presa a l'assalt pel mariscal Noailles, que va patir una gran p\xc3\xa8rdua d\xe2\x80\x99homes. Per aix\xc3\xb2 va fer enderrocar totes les defenses\xc2\xa0de\xc2\xa0la vila. La destrucci\xc3\xb3\xc2\xa0de\xc2\xa0la vila i el seu endeutament va provocar un gran descens en el nombre d\xe2\x80\x99habitants en els primers anys del segle\xc2\xa0xviii. A la meitat d\xe2\x80\x99aquest segle, la manca\xc2\xa0de guerres i el descens\xc2\xa0de\xc2\xa0la pirateria van comportar un increment\xc2\xa0de\xc2\xa0l'activitat marinera i pesquera i del tr\xc3\xa0nsit mercantil del\xc2\xa0port. El comer\xc3\xa7 amb Am\xc3\xa8rica, la prosperitat agr\xc3\xadcola i \xe2\x80\x94a la segona meitat del segle\xe2\x80\x94 l'inici\xc2\xa0de\xc2\xa0la ind\xc3\xbastria tapera, van ser altres elements que van afavorir una considerable expansi\xc3\xb3\xc2\xa0de\xc2\xa0la vila en aquest moment. Durant la guerra del Franc\xc3\xa8s, l'any 1809, la vila va ser ocupada, i el 1814, el general Suchet, quan la va abandonar, va fer arrasar el castell\xc2\xa0de\xc2\xa0Vila-rom\xc3\xa0, que mai no havia pres part en cap acte\xc2\xa0de\xc2\xa0guerra.\n_START_SECTION_\nActivitat pesquera\n_START_PARAGRAPH_\nEls recomptes fiscals del segle\xc2\xa0xviii donen not\xc3\xadcia del nombre de llaguts existents en la ind\xc3\xbastria pesquera. La pesca tenia, a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s del car\xc3\xa0cter recol\xc2\xb7lector primari, un caire manufacturer que es concretava en la ind\xc3\xbastria de la sala\xc3\xb3 de peix i la comercialitzaci\xc3\xb3 i afai\xc3\xa7onament del corall. La principal pesca era el peix blau, sardina i anxova, que s\xe2\x80\x99exportava sobretot a Barcelona._NEWLINE_La pesca al districte de Palam\xc3\xb3s compta amb una llarga hist\xc3\xb2ria. Es tracta d'un port de gran rellev\xc3\xa0ncia en el panorama pesquer catal\xc3\xa0, tant pel fet que \xc3\xa9s el cinqu\xc3\xa8 port catal\xc3\xa0 en aquest sector, com perqu\xc3\xa8 aposta per iniciatives i projectes com ara el prestigi\xc3\xb3s Men\xc3\xba de la Gamba, que atrau actualment milers de turistes, i tamb\xc3\xa9 mostra el patrimoni del sector mitjan\xc3\xa7ant el Museu de la Pesca."