b'\n_START_ARTICLE_\nSketchpad\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Sketchpad  fou el primer programa inform\xc3\xa0tic que va permetre la manipulaci\xc3\xb3 directa d\'objectes gr\xc3\xa0fics, pioner en la interacci\xc3\xb3 persona-ordinador i predecessor dels programes de disseny assistit per ordinador. Va ser una de les primeres aplicacions inform\xc3\xa0tiques que van defensar el concepte d\'utilitzar l\'ordinador com a extensi\xc3\xb3 de la ment humana, no nom\xc3\xa9s com a eina amb fins t\xc3\xa8cnics, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 art\xc3\xadstics._NEWLINE_La idea original del programa va ser del seu creador, Ivan Sutherland, que el va dissenyar el 1963 com a part de la seva tesi doctoral, per la qual va rebre el Premi Turing de l\'Association for Computing Machinery l\'any 1988, i el Kyoto Prize el 2012.\n_START_SECTION_\nFuncionament\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99Sketchpad funcionava en l\'equip Lincoln TX-2, una m\xc3\xa0quina innovadora, dissenyada el 1956, que tenia una gran quantitat de mem\xc3\xb2ria per a la seva \xc3\xa8poca: un nucli impulsat pel tub de buit de 64K, un nucli m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid transistor de 4K, un lector de cinta de paper i un de cinta magn\xc3\xa8tica utilitzat com emmagatzematge auxiliar. El TX-2 tenia un CRT de nou polzades i un llapis \xc3\xb2ptic amb el qual Sutherland es fa influenciar. Es va imaginar que un havia de ser capa\xc3\xa7 de dibuixar a l\'ordinador. L\'Sketchpad era capa\xc3\xa7 de fer precisament aix\xc3\xb2, la creaci\xc3\xb3 de dibuixos de gran precisi\xc3\xb3. Aquest programari tamb\xc3\xa9 va introduir innovacions importants, com ara les estructures de mem\xc3\xb2ria per emmagatzemar objectes i la capacitat per apropar i allunyar._NEWLINE_L\xe2\x80\x99Sketchpad utilitzava el dibuix com a mitj\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 innovador per a un ordinador. El sistema contenia programes d\'entrada, de sortida i de c\xc3\xa0lcul que el capacitaven per a interpretar la informaci\xc3\xb3 obtinguda directament en una pantalla d\'ordinador. Era un sistema de prop\xc3\xb2sit general i s\xe2\x80\x99utilitz\xc3\xa0 per dibuixar pl\xc3\xa0nols el\xc3\xa8ctrics, mec\xc3\xa0nics, cient\xc3\xadfics, matem\xc3\xa0tics, i animats. Sketchpad supos\xc3\xa0 una ajuda per a la comprensi\xc3\xb3 dels processos, com ara la noci\xc3\xb3 de vincles, que es pot descriure amb imatges. _NEWLINE_Un usuari d\xe2\x80\x99Sketchpad dibuixava directament sobre una pantalla d\'ordinador amb un llapis \xc3\xb2ptic. Aquest s\'utilitzava tant per a dibuixar les peces en la pantalla com tamb\xc3\xa9 per moure-les i canviar-les. Un conjunt de botons controlava les diferents funcions, com ara "esborrat", "moviment", etc._NEWLINE_L\xe2\x80\x99Sketchpad podia crear segments de l\xc3\xadnies rectes i arcs de cercle. La resta de formes es podien definir a partir de qualsevol conjunt de segments de l\xc3\xadnies, arcs de cercle, i els s\xc3\xadmbols definits pr\xc3\xa8viament, ja que un usuari podia definir i utilitzar tants s\xc3\xadmbols com volgu\xc3\xa9s. _NEWLINE_Si l\'usuari movia un v\xc3\xa8rtex d\'un pol\xc3\xadgon, els dos costats adjacents es movien. Si l\'usuari movia un s\xc3\xadmbol, totes les l\xc3\xadnies connectades a aquest s\xc3\xadmbol es movien autom\xc3\xa0ticament i romanien unides a ell. L\xe2\x80\x99Sketchpad era capa\xc3\xa7 d\'acceptar informaci\xc3\xb3 topol\xc3\xb2gica d\'un \xc3\xa9sser hum\xc3\xa0 en un llenguatge d\'imatges perfectament natural, i es podia utilitzar com un programa d\'entrada per als programes de c\xc3\xa0lcul que requerien dades topol\xc3\xb2gics, per exemple, simuladors de circuits._NEWLINE_L\xe2\x80\x99Sketchpad en si era capa\xc3\xa7 de moure parts del dibuix al voltant de les noves condicions que l\'usuari podia aplicar. L\'usuari indicava condicions amb els botons del llapis i l\'empenta de la llum. Per exemple, per fer dues l\xc3\xadnies paral\xc2\xb7leles, es pressionava un bot\xc3\xb3 i autom\xc3\xa0ticament es tra\xc3\xa7ava una l\xc3\xadnia paral\xc2\xb7lela a la que l\xe2\x80\x99usuari dibuixava amb el llapis \xc3\xb2ptic.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncies\n_START_PARAGRAPH_\nUna de les influ\xc3\xa8ncies d\'Ivan Sutherland en la creaci\xc3\xb3 del Sketchpad va ser el concepte del Memex que Vannevar Bush havia definit al seu influent article As We May Think. A la vegada, l\'Sketchpad va servir d\'inspiraci\xc3\xb3 pel disseny i desenvolupament de l\'oN-Line System (NSL) de l\'Augmentation Research Centre (ARC) al Standford Research Institute (SRI), dirigit per Douglas Engelbart durant la d\xc3\xa8cada dels 60._NEWLINE_Sutherland va ser professor de cient\xc3\xadfics tan reconeguts com Alan Kay, Henri Gouraud i Frank Crow. M\xc3\xa9s endavant va fundar la companyia Evans and Sutherland juntament amb el seu amic David Evans, i van treballar en projectes pioners en el camp dels gr\xc3\xa0fics d\'ordinador en 3D, llenguatges d\'impressi\xc3\xb3 i hardware a temps real. A la companyia hi van treballar un dels futurs fundadors d\'Adobe, John Warnock, i de Silicon Graphics, Jim Clark.'