b'\n_START_ARTICLE_\nAPL\n_START_SECTION_\nHola, m\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nAix\xc3\xad es fa el t\xc3\xadpic "Hola m\xc3\xb3n":_NEWLINE_\'Hola, m\xc3\xb3n\'_NEWLINE_\xc3\x89s freq\xc3\xbcent en APL que per disseny es defineixin accions predeterminades en alguns casos que donarien errors sint\xc3\xa0ctics a la majoria de llenguatges de programaci\xc3\xb3._NEWLINE_En aquest cas, es mostra la cadena de text \'Hola, m\xc3\xb3n\', perqu\xc3\xa8 l\'acci\xc3\xb3 predeterminada sobre qualsevol expressi\xc3\xb3 per la qual no s\'especifica cap acci\xc3\xb3 expl\xc3\xadcita (com una assignaci\xc3\xb3, o un pas de par\xc3\xa0metres a una funci\xc3\xb3) \xc3\xa9s mostrar-ne el contingut per pantalla.\n_START_SECTION_\nExponenciaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nUn altre exemple de la tend\xc3\xa8ncia d\'APL a les accions predeterminades \xc3\xa9s que l\'exponenciaci\xc3\xb3 s\'escriu com a "2\xe2\x8b\x863", que indica 2 elevat a la pot\xc3\xa8ncia de 3 (aix\xc3\xb2 s\'escriuria com a "2^3" en alguns altres llenguatges i "2**3" en FORTRAN y Python). No obstant, si no es d\xc3\xb3na la base (fent "\xe2\x8b\x863" en APL, o "^3" en altres llenguatges), la majoria donarien un error sint\xc3\xa0ctic. En canvi, APL suposa que la base que manca \xc3\xa9s la constant del logaritme natural e (2.71828....), i per tant interpreta "\xe2\x8b\x863" com a "2.71828\xe2\x8b\x863".\n_START_SECTION_\nOrdenaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nL\'expressi\xc3\xb3 seg\xc3\xbcent ordena una llista de paraules emmagatzemada a la matriu X per llargada de paraula:_NEWLINE_X[\xe2\x8d\x8bX+.\xe2\x89\xa0\' \';]\n_START_SECTION_\nJoc de la vida\n_START_PARAGRAPH_\nLa seg\xc3\xbcent funci\xc3\xb3 "life", escrita en Dyalog APL, agafa una matriu booleana i calcula la nova generaci\xc3\xb3 del joc de la vida. Demostra la pot\xc3\xa8ncia d\'APL per implementar un algorisme complex amb molt poc codi, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil de seguir sense tenir un coneixement avan\xc3\xa7at d\'APL._NEWLINE_life\xe2\x86\x90{\xe2\x86\x911 \xe2\x8d\xb5\xe2\x88\xa8.\xe2\x88\xa73 4=+/,\xc2\xaf1 0 1\xe2\x88\x98.\xe2\x8a\x96\xc2\xaf1 0 1\xe2\x88\x98.\xe2\x8c\xbd\xe2\x8a\x82\xe2\x8d\xb5}\n_START_SECTION_\nTreure tags HTML\n_START_PARAGRAPH_\nEn el seg\xc3\xbcent exemple, tamb\xc3\xa9 de Dyalog, la primera l\xc3\xadnia assigna codi HTML a una variable txt i despr\xc3\xa9s utilitza una expressi\xc3\xb3 APL per treure\'n tots els tags HTML:_NEWLINE_txt\xe2\x86\x90\'<html><body><p>Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s text <em>amb \xc3\xa8mfasi</em>.</p></body></html>\'\xe2\x8e\x95\xe2\x86\x90{\xe2\x8d\xb5/\xe2\x8d\xa8~{\xe2\x8d\xb5\xe2\x88\xa8\xe2\x89\xa0\\\xe2\x8d\xb5}\xe2\x8d\xb5\xe2\x88\x8a\'<>\'}txt_NEWLINE_Aix\xc3\xb2 retorna el text Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s text amb \xc3\xa8mfasi.\n_START_SECTION_\nAPL en la cultura popular\n_START_PARAGRAPH_\nCom a curiositat, en la novel\xc2\xb7la Cheap Complex Devices, de J. C. Sundman, l\'autor afirma que el contingut del llibre ha estat escrit autom\xc3\xa0ticament per un ordinador, usant codi generat en APL, la qual cosa li va valer el premi Douglas R. Hofstadter, de creaci\xc3\xb3 de novel\xc2\xb7les per ordinador, en 1997. Tot aix\xc3\xb2, naturalment, \xc3\xa9s un artifici literari.\n_START_SECTION_\nSuccessors de l\'APL\n_START_PARAGRAPH_\nKenneth Iverson, posteriorment, va liderar el desenvolupament d\'un altre llenguatge de programaci\xc3\xb3, presentat com el successor de APL, anomenat J. Una de les caracter\xc3\xadstiques particulars de J \xc3\xa9s el que s\'ha donat a denominar programaci\xc3\xb3 funcional t\xc3\xa0cita, en qu\xc3\xa8 es considera que, per expressar programes, no \xc3\xa9s necessari nomenar variables, ni par\xc3\xa0metres a funcions (Aquests conceptes de programaci\xc3\xb3 t\xc3\xa0cita han estat incorporats al llenguatge Logo a la biblioteca LogoFE). En J, la varietat de les rutines (que en APL es diuen "operadors"), \xc3\xa9s molt major.\n_START_SECTION_\nInflu\xc3\xa8ncia en altres llenguatges\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Backus, en la confer\xc3\xa8ncia que va donar en rebre el premi Turing, va presentar FP/FFP. FP \xc3\xa9s un llenguatge funcional i FFP s\xc3\xb3n formes funcionals, que es van basar en el llenguatge aplicatiu APL. Un exemple de les formes funcionals en APL \xc3\xa9s l\'operaci\xc3\xb3 redueix (op/vector), que redueix un vector aplicant l\'operador.  +/1 2 3 4  computa  1 + 2 + 3 + 4 , en alguns llenguatges com alguns dialectes de Lisp es va conservar el nom redueix, que es va heretar a altres llenguatges funcionals.'