b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa9lix Martialay\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s dels seus estudis en l\'Acad\xc3\xa8mia General Militar i en l\'Acad\xc3\xa8mia d\'Enginyers de l\'Ex\xc3\xa8rcit es va diplomar per l\'Escola Oficial de Periodisme en 1952, tot i que portava ja deu anys col\xc2\xb7laborant amb distints mitjans: Camp soriano (1942), La veu de Castella (1944), Clarejar i el programa Estadi (RNE, 1951). Va continuar la carrera militar fins a l\'any 1982, quan va demanar volunt\xc3\xa0riament el retiro amb el grau de coronel d\'Enginyers. Fundador de les revistes Missatge (1952), mentre cursava estudis en la Facultat de Filosofia i Lletres de Madrid (secci\xc3\xb3 d\'Hist\xc3\xb2ria contempor\xc3\xa0nia) i Empenyi (1954), peri\xc3\xb2dic per al soldat. Posteriorment va ser redactor cap de la revista Vida Nova (de Propaganda Popular Cat\xc3\xb2lica), i "va ressuscitar" i va dirigir el semanario Flors i abelles (1962-1967), publicaci\xc3\xb3 d\'enorme solera i prestigi a Guadalajara, desapareguda en 1936. A continuaci\xc3\xb3 va dirigir la seva carrera cap al cinema._NEWLINE_L\'experi\xc3\xa8ncia adquirida en la creaci\xc3\xb3 i adre\xc3\xa7a de cinema clubs en Col\xc2\xb7legis de Batxillerat i Universitaris ho va conduir a la fundaci\xc3\xb3 de les revistes especialitzades Film ideal (1956) \xe2\x80\x93que va ser considerada en el seu moment com una de les millors d\'Europa\xe2\x80\x93, Temes de cinema (1958) i Esquemes de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules (1958). La seva labor aviat va comen\xc3\xa7ar a ser reconeguda: en 1958 va rebre el Premi Sant Jordi de la Cr\xc3\xadtica Cinematogr\xc3\xa0fica de Barcelona; el Premi Dama d\'Elx del CIDALC en 1961; el Premi Nacional de Revistes Cinematogr\xc3\xa0fiques (Ministeri d\'Informaci\xc3\xb3 i Turisme) en 1963 i el Premi Nacional de Cr\xc3\xadtica Cinematogr\xc3\xa0fica en 1966; el Premi Cr\xc3\xadtica del Cercle d\'Escriptors Cinematogr\xc3\xa0fics en 1965, 1966 i 1973; i el Premi Cr\xc3\xadtica de Tribuna Oberta en 1980 i 1983. Cal assenyalar igualment que va presidir el Cercle d\'Escriptors Cinematogr\xc3\xa0fics des de 1977 a 1991._NEWLINE_Va ser cr\xc3\xadtic de cinema de R\xc3\xa0dio Nacional d\'Espanya. Diplomat per la C\xc3\xa0tedra d\'Hist\xc3\xb2ria i Est\xc3\xa8tica de la Cinematografia de la Universitat de Valladolid (1967), va ser nomenat professor per a la mateixa (1968-1971). Tamb\xc3\xa9 va impartir cursos de cinematografia en la Universitat de Salamanca (1971-1976), en on es va ocupar durant tres anys de la classe de \xe2\x80\x9dCinema Espanyol\xe2\x80\x9d en els cursos per a estrangers. En 1974 va ser nomenat professor d\'Hist\xc3\xb2ria del Cinema en la Facultat de Ci\xc3\xa8ncies de la Informaci\xc3\xb3 de la Universitat Complutense, secci\xc3\xb3 Imatge, en on va romandre durant cinc anys._NEWLINE_Assidu assistent als festivals internacionals de cinema, tant d\'Espanya com de l\'estranger, va ser, en moltes ocasions, membre del jurat. Va ser membre del comit\xc3\xa8 de selecci\xc3\xb3 de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules del Festival Internacional de Cinema de Sant Sebasti\xc3\xa0, entre 1967 i 1976,_NEWLINE_Director i guionista dels documentals La Legi\xc3\xb3 d\'avui (1970) i Hist\xc3\xb2ria de la Copa del General\xc3\xadsimo (1971). Igualment havia estat director dels programes Flash i El m\xc3\xb3n de l\'esport de Televisi\xc3\xb3 Espanyola en 1968 i fins a 1971, en on va ser guardonat amb les plaques de les Federacions de tir amb arc, beisbol, handbol i hoquei sobre patins._NEWLINE_En 1987 va ser nomenat director del diari L\'Alc\xc3\xa0sser, just merecimiento a la seva traject\xc3\xb2ria professional; pot ser un fet ins\xc3\xb2lit el qual un cr\xc3\xadtic de cinema acabi sent director del diari en el qual treballava. Despr\xc3\xa9s del tancament de dit diari va fundar, en 1991, el semanario La Naci\xc3\xb3, del que actualment \xc3\xa9s editor._NEWLINE_En el m\xc3\xb3n del futbol va comen\xc3\xa7ar la seva activitat period\xc3\xadstica en Camp Soriano, seguint en el Butllet\xc3\xad del Real Madrid (1970-1976), L\'Alc\xc3\xa0sser, La Nit, R\xc3\xa0dio Peninsular, For\xc3\xa7a Nova, Futbol, La Naci\xc3\xb3 i Quaderns de futbol, en els quals va signar amb el seu propi nom o utilitzant els pseud\xc3\xb3nimos de "Mart\xc3\xadn Alegre" i "Miguel Forts"._NEWLINE_En l\'\xc3\xa0mbit del futbol va dirigir la seva activitat a la parcel\xc2\xb7la hist\xc3\xb2rica, que compaginava amb els menesters de cronista. Aix\xc3\xad en 1957 i 1958 va publicar les seves primeres obres de car\xc3\xa0cter hist\xc3\xb2ric dintre de l\'Enciclop\xc3\xa8dia dels esports. En 1968 va escriure la primera edici\xc3\xb3 d\'Una hist\xc3\xb2ria de la Selecci\xc3\xb3 Espanyola de futbol, d\'1.300 p\xc3\xa0gines, l\'edici\xc3\xb3 de les quals es va frustrar per la mort de l\'editor. Va ser precisament aquesta obra la qual va estimular a Martialay a continuar amb m\xc3\xa9s obstinaci\xc3\xb3 en la seva labor hist\xc3\xb2rica, ja que pretenia tenir actualitzat el seu contingut._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2 el salt qualitatiu en l\'obra de Martialay, i en la historiograf\xc3\xada esportiva espanyola, va tenir lloc en els anys 80, quan, donada per conclosa la seva dedicaci\xc3\xb3 al cinema, es va adonar que la hist\xc3\xb2ria del futbol espanyol necessitava ser revisada completament, des del principi i amb les millors fonts al seu abast, que gaireb\xc3\xa9 mai van resultar ser els llibres publicats. Aix\xc3\xad va comen\xc3\xa7ar una intensa labor de recerca en hemerotecas, d\'entrevistes amb els personatges i amb familiars de personatges ja morts per a con\xc3\xa8ixer de primera m\xc3\xa0 tota la hist\xc3\xb2ria del nostre futbol. Igualment va formar a dues generacions d\'investigadors i historiadors, reunits entorn del Centre d\'Investigacions d\'Hist\xc3\xb2ria i Estad\xc3\xadstica del Futbol Espanyol (CIHEFE), del que Martialay \xc3\xa9s vicepresident. Igualment \xc3\xa9s membre de la International Federation of Football History and Statistics (IFFHS), amb seu a Alemanya._NEWLINE_El resultat d\'aquesta labor s\xc3\xb3n diverses monograf\xc3\xadas, entre les quals cal destacar La implantaci\xc3\xb3 del profesionalismo [...] (1996) i Amberes! [...] (2000), obres cim de la historiograf\xc3\xada esportiva d\'Espanya. Igualment hem d\'incloure en aquesta llista la seva Hist\xc3\xb2ria del futbol durant la Guerra d\'Alliberament, de m\xc3\xa9s de 3.000 p\xc3\xa0gines, in\xc3\xa8dita de moment. La seva labor va ser premiada per la Real Federaci\xc3\xb3 Espanyola de Futbol, que en 2005 li va atorgar la seva ins\xc3\xadgnia d\'or com reconeixement al millor historiador del futbol espanyol.'