b'\n_START_ARTICLE_\nBahrain\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nBahrayn (els dos mars) fou el nom donat pels \xc3\xa0rabs a la regi\xc3\xb3 d\'Ar\xc3\xa0bia oriental amb centre als oasis d\'al-Katif i Hadjar. Sota influ\xc3\xa8ncia otomana a partir del segle XVI la regi\xc3\xb3 es va dir Al-Hass\xc3\xa0._NEWLINE_En \xc3\xa8poca cl\xc3\xa0ssica el centre era el port de Gerrha de localitzaci\xc3\xb3 incerta. Fou poblada per les tribus dels Azd de Kahtan (la major part dels quals van emigrar a Oman) i despr\xc3\xa9s per la confederaci\xc3\xb3 dels Tanukh, formada probablement a la zona; emigracions m\xc3\xa9s tardanes van portar als Tamin, Bakr i Taghlib (les dues darreres cristianes); al segle VII l\'element dominant eren els Abd al-Kays del grup Adnan._NEWLINE_Els sass\xc3\xa0nides hi van estar pressents despr\xc3\xa9s del temps d\'Ardaixir I i al segle\xc2\xa0vii hi tenien un marzban. Vers el 630 fou conquerida per l\'\xc3\xa0rab Ala ibn al-Hadrami; en esclatar la Rida (apostasia) el 632 un descendent dels lakhmides va agafar el poder i va refusar recon\xc3\xa8ixer al califat per\xc3\xb2 la major part dels Abd al-Kays, dirigits pel renegat cristi\xc3\xa0 al-Djarud, es van mantenir fidels i Ala ibn al-Hadrami va poder derrotar els rebels a Djuwatha, un lloc de la regi\xc3\xb3. Les forces musulmanes van anar a l\'illa de Darin (enfront de Katif) i segurament tamb\xc3\xa9 a Uwal._NEWLINE_Avan\xc3\xa7at el segle VII els Khawaridj dirigits per Nadjda ibn Amir i Abu Fudayk van fer de la regi\xc3\xb3 el seu basti\xc3\xb3; els cristians i jueus encara tenien certa influ\xc3\xa8ncia i els nestorians eren prou actius per tenir un s\xc3\xadnode a Darin el 676._NEWLINE_El govern abb\xc3\xa0ssida es va introduir despr\xc3\xa9s del 750. Ali ibn Muhammad, el cap de la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3 dels Zandj, era segurament un \xc3\xa0rab dels Abd al-Kays de Bahrayn on hauria iniciat el moviment abans d\'anar a l\'Iraq. El 894/895 Muhammad ibn Nur, governador abb\xc3\xa0ssida de Bahrayn va dirigir una expedici\xc3\xb3 contra l\'imamat ibadita d\'Oman._NEWLINE_Els c\xc3\xa0rmates van trobar molt de suport entre els bedu\xc3\xafns locals. El 930 els c\xc3\xa0rmates es van apoderar de la Pedra Negra de la Meca i la van conservar a Bahrayn durant 20 anys. El califa At-T\xc3\xa0\xc3\xaf els va derrotar el 988/989 per\xc3\xb2 en van conservar el control almenys 65 anys m\xc3\xa9s quan la regi\xc3\xb3 fou visitada per Nasir-i Khusraw a la meitat del segle XI. Finalment foren derrotats el 1058/1059 per Abu l-Bahlul al-Awwam ibn al-Zadjdjadj que va restablir l\'ortod\xc3\xb2xia a Uwal en nom del califa. La tribu dels Amir de Rabia del grup Ukayl, que controlava l\'illa en nom dels c\xc3\xa0rmates, va ser derrotada en un combat naval a Kaskus (illa enfront d\'al-Katif) i en els seg\xc3\xbcents anys la caiguda final dels c\xc3\xa0rmates va provocar l\'ascens d\'una nova dinastia local, els Uy\xc3\xbanides, fam\xc3\xadlia sorgida de la tribu Abd al-Kays, que tenien el suport dels selj\xc3\xbacides. Els Uy\xc3\xbanides van dominar generalment la regi\xc3\xb3 de Bahrayn amb les illes, i van tenir capital a al-Katif._NEWLINE_Els Uy\xc3\xbanides van quedar debilitats per la revolta dels Amir de Rabia, i van ser substitu\xc3\xafts pels Kays\xc3\xa0rides o Banu Kaysar de Djazirat Kays, a la part oriental del golf P\xc3\xa8rsic. El 1235 les illes i al-Katif foren ocupats pels salgh\xc3\xbarides de Fars per\xc3\xb2 el 1253 es van fer el poder a la regi\xc3\xb3 els Usf\xc3\xbarides, un clan dels Amir de Rabia._NEWLINE_Al cap d\'un temps els Tibis, pr\xc3\xadnceps mercaders de Djazirat Kays va restablir el control de la regi\xc3\xb3 per\xc3\xb2 la seva supremacia fou substitu\xc3\xafda per l\'eclosi\xc3\xb3 d\'Ormuz m\xc3\xa9s a l\'est. El rei d\'Ormuz Tahamtan II va annexionar Djazirat Kays vers 1330 i al mateix temps Bahrayn. Al cap de 15 anys Turanshah d\'Ormuz va visitar les illes Bahrain on es parla per primer cop de Manama. A partir d\'aquest moment generalment el nom de Bahrayn es va aplicar nom\xc3\xa9s a les illes._NEWLINE_A mitjans del segle XV els Amir de Rabia van originar la dinastia local dels Djabrites iniciada per Adjwad ibn Zamil, que es va estendre a les illes i va afavorir als malikites contra els xi\xc3\xaftes._NEWLINE_Els portuguesos van arribar a les illes i a la part continental de Bahrayn el 1514 i al cap d\'uns anys se\'n van apoderar amb l\'ajut d\'Ormuz, enderrocant a Mukrin, oncle d\'Adjwad ibn Zamil. Els portuguesos van deixar el poder en mans de governadors perses durant prop de vuitanta anys; al segle XVII els otomans van disputar als portuguesos el domini. El 1602 els perses (Abbas I el Gran) es van apoderar de les illes Bahrain que van conservar amb algunes interrupcions durant m\xc3\xa9s de 150 anys fins que el 1783 s\'hi van instal\xc2\xb7lar els al-Khalifa.\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nBahrain \xc3\xa9s un emirat de la costa oriental de la pen\xc3\xadnsula Ar\xc3\xa0biga, al golf P\xc3\xa8rsic, situat entre els paral\xc2\xb7lels 25\xc2\xba 32" i 26\xc2\xb0 20\xe2\x80\xb2 de latitud nord i els meridians 50\xc2\xba 20" i 50\xc2\xb0 50\xe2\x80\xb2 de longitud est._NEWLINE_ _NEWLINE_Est\xc3\xa0 constitu\xc3\xaft per un arxip\xc3\xa8lag de 33 illes, de les quals les principals s\xc3\xb3n l\'illa de Bahrain, on hi ha la capital, Al-Manama, amb una grand\xc3\xa0ria de 48\xc2\xa0km de nord a sud i 16\xc2\xa0km d\'est a oest, i que representa el 85% de la superf\xc3\xadcie total de l\'estat, i l\'illa de Muharraq, de 18\xc2\xa0km\xc2\xb2, unida a l\'anterior per una carretera elevada sobre un moll enfront d\'Al-Manama._NEWLINE_Altres illes de menor import\xc3\xa0ncia s\xc3\xb3n les illes Hawar, amb 50\xc2\xa0km\xc2\xb2, al davant de la costa de Qatar (pa\xc3\xads que en reclama la sobirania); la deserta illa de Umm Na\'san (a la costa occidental de Bahrain), amb 19\xc2\xa0km\xc2\xb2, unida amb l\'illa de Bahrain i l\'Ar\xc3\xa0bia Saudita amb la Cal\xc3\xa7ada del Rei Fahd, i l\'illa de Sitrah, de 10\xc2\xa0km\xc2\xb2, situada a la costa oriental, que \xc3\xa9s on es concentra una important ind\xc3\xbastria. Sitrah est\xc3\xa0 connectada per una carretera elevada a l\'illa de Bahrain.\n_START_SECTION_\nDemografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2007 Bahrain tenia una poblaci\xc3\xb3 de 708.500 habitants. El 62,4% era nascuda al pa\xc3\xads i el 37,6% restant eren immigrants, sobretot africans i asi\xc3\xa0tics. L\'idioma oficial del pa\xc3\xads \xc3\xa9s l\'\xc3\xa0rab. L\'esperan\xc3\xa7a de vida mitjana \xc3\xa9s de 74 anys. El 89,1% de la poblaci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 alfabetitzada. La mitjana de fills per dona \xc3\xa9s de 2,57._NEWLINE_La religi\xc3\xb3 oficial del Bahrain \xc3\xa9s l\'islam, amb una poblaci\xc3\xb3 composta majorit\xc3\xa0riament per xi\xc3\xaftes i sunnites, per\xc3\xb2 hi ha minories petites de jueus i de cristians. Molts habitants del Bahrain s\xc3\xb3n d\'origen \xc3\xa0rab, tot i que algunes tribus s\xc3\xb3n d\'origen persa. A difer\xc3\xa8ncia d\'altres pa\xc3\xafsos \xc3\xa0rabs, els ciutadans no musulmans poden professar llurs religions sense problemes i a tot el pa\xc3\xads; per exemple, darrerament s\'hi han constru\xc3\xaft diverses esgl\xc3\xa9sies._NEWLINE_Les comunitats actuals es poden classificar com els Al-Khalifa, tribus \xc3\xa0rabs aliades a la fam\xc3\xadlia Al-Khalifa, els Baharnah (\xc3\xa0rabs xi\xc3\xaftes), els Howilla (\xc3\xa0rabs sunnites de P\xc3\xa8rsia), \xc3\xa0rabs sunites (d\'Ar\xc3\xa0bia), Akham (xi\xc3\xaftes perses), indis, que van arribar al Bahrain durant l\'\xc3\xa8poca del petroli (anomenats Banyan) i una petita comunitat jueva.\n_START_SECTION_\nLleng\xc3\xbces\n_START_PARAGRAPH_\nL\'\xc3\xa0rab \xc3\xa9s l\'idioma oficial del Bahrain, tot i que l\'\xc3\xbas de l\'angl\xc3\xa8s \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 prou popular. Entre els diferents dialectes de l\'\xc3\xa0rab el m\xc3\xa9s parlat \xc3\xa9s el bahraini\xc3\xa0, que difereix lleugerament de l\'est\xc3\xa0ndard. L\'\xc3\xa0rab t\xc3\xa9 un paper important en la vida pol\xc3\xadtica, at\xc3\xa8s que, segons l\'article 57-C de la Constituci\xc3\xb3 del Bahrain, un parlamentari ha de saber parlar fluidament en \xc3\xa0rab per poder pert\xc3\xa0nyer al Parlament. Entre la poblaci\xc3\xb3 d\'origen no-bahraini\xc3\xa0 moltes persones parlen persa, l\'idioma oficial de l\'Iran, o urd\xc3\xba, el del Pakistan. El malai i l\'hindi tamb\xc3\xa9 tenen una import\xc3\xa0ncia considerable en la comunitat \xc3\xadndia. Moltes institucions comercials i senyals de tr\xc3\xa0nsit s\xc3\xb3n biling\xc3\xbces, perqu\xc3\xa8 utilitzen tant l\'angl\xc3\xa8s com l\'\xc3\xa0rab.\n_START_SECTION_\nEnsenyament\n_START_PARAGRAPH_\nL\'ensenyament \xc3\xa9s obligatori per als nens entre 6 i 14 anys. \xc3\x89s un ensenyament gratu\xc3\xaft per als ciutadans del Bahrain a les escoles p\xc3\xbabliques, a les quals el Ministeri d\'Ensenyament proporciona llibres de text gratu\xc3\xaftament. La coeducaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s el sistema utiltizat en aquesta mena d\'escoles, per aix\xc3\xb2 els nens i les nenes van a col\xc2\xb7legis diferents._NEWLINE_A comen\xc3\xa7aments de segle XX les escoles cor\xc3\xa0niques eren l\'\xc3\xbanica manera d\'ensenyament al Bahrain. Hi havia escoles tradicionals pensades per ensenyar als nens m\xc3\xa9s joves la lectura de l\'Alcor\xc3\xa0. Despr\xc3\xa9s de la Primera Guerra Mundial el Bahrain comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a rebre influ\xc3\xa8ncies occidentals i fou aleshores quan aparegu\xc3\xa9 la demanda d\'institucions educatives modernes. L\'any 1919 marc\xc3\xa0 el comen\xc3\xa7ament del sistema modern d\'escoles p\xc3\xbabliques al Bahrain quan s\'obr\xc3\xad l\'Al-Hidaya Al-Khalifia School, un centre escolar per a nens a la ciutat de Muharraq. El 1926 el Comit\xc3\xa8 d\'Ensenyament inaugur\xc3\xa0 la segona escola p\xc3\xbablica per als joves a Manama, i el 1928 la primera escola per a nenes a Muharraq. A data del 2011 hi ha al pa\xc3\xads un total de 126.981 alumnes en escoles p\xc3\xbabliques.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nBahrain t\xc3\xa9 una economia oberta. La seva moneda, el dinar, \xc3\xa9s la segona m\xc3\xa9s valorada del m\xc3\xb3n. Des del final del segle XX, el pa\xc3\xads realitza inversions en els sectors bancari i de turisme. Amb un sistema de telecomunicacions i transports ben desenvolupat, Bahrain \xc3\xa9s seu de diverses empreses amb negocis a la regi\xc3\xb3 del Golf P\xc3\xa8rsic. El petroli \xc3\xa9s responsable per 70% de les rendes del govern, 60% de les exportacions i l\'11% del producte intern brut._NEWLINE_Com a part dels seus esfor\xc3\xa7os per construir una economia moderna, Bahrain va comen\xc3\xa7ar una s\xc3\xa8rie de reformes laborals durant el govern del Ministre del Treball Majeed Al Alawi, amb la intenci\xc3\xb3 d\'adaptar el mercat laboral als est\xc3\xa0ndards internacionals. Bahrain pret\xc3\xa9n expandir les seves ind\xc3\xbastries d\'alta tecnologia, inverteix en investigaci\xc3\xb3 i desenvolupament, i enforteix els seus avantatges competitius dins d\'una economia global._NEWLINE_En 2006, es va anunciar que el  Parc de Ci\xc3\xa8ncia i Tecnologia de Bahrain, una iniciativa de la Casa de Finances del Kuwait, seria reflex d\'aquest esfor\xc3\xa7 per crear una economia diversificada, proporcionant ocupacions d\'alta qualificaci\xc3\xb3 per a treballadors locals i estrangers, proporcionant un lloc per a innovaci\xc3\xb3 i desenvolupament creatiu, que ha de portar beneficis directes a la naci\xc3\xb3 illenca. La construcci\xc3\xb3 del parc va comen\xc3\xa7ar l\'any 2012, a un cost benvolgut de US$ 1 mil milions.\n_START_SECTION_\nCultura\n_START_PARAGRAPH_\nEl Bahrain s\'acostuma a descriure com un "Orient Mitj\xc3\xa0 obert", at\xc3\xa8s que mescla una infraestructura d\'una modernitat extrema amb una identitat definitivament persa, nom\xc3\xa9s que a difer\xc3\xa8ncia d\'altres nacions de la zona, la seva riquesa no \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s un reflex de la magnitud de la seva riquesa petroliera, sin\xc3\xb3 que est\xc3\xa0 unida tamb\xc3\xa9 a l\'intercanvi econ\xc3\xb2mic amb l\'Ar\xc3\xa0bia Saudita i la creaci\xc3\xb3 d\'una poblaci\xc3\xb3 aut\xc3\xb2ctona de classe mitjana. Aquest fet \xc3\xbanic es tradueix en el fet que el Bahrain \xc3\xa9s m\xc3\xa9s liberal que els seus estats ve\xc3\xafns._NEWLINE_L\'islam \xc3\xa9s la religi\xc3\xb3 majorit\xc3\xa0ria (65-70% xi\xc3\xaftes, i el 15% sunnita que t\xc3\xa9 el poder), encara que tamb\xc3\xa9 hi ha comunitats petites de religions diferents (10% de cat\xc3\xb2lics). Els bahrainians destaquen per llur toler\xc3\xa0ncia, la qual cosa fa possible que hi hagi al pa\xc3\xads mesquites i esgl\xc3\xa9sies._NEWLINE_El Bahrain fou el primer estat del golf que autoritz\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 d\'un temple cat\xc3\xb2lic al seu territori, el Nadal del 1939; i el 2009 el rei del Bahrain, Hamad bin Isa al don\xc3\xa0 terrenys per a la construcci\xc3\xb3 d\'un altre terreny cat\xc3\xb2lic, despr\xc3\xa9s que el 18 de desembre Benet XVI reb\xc3\xa9s els credencials del primer ambaixador del Bahrain al Vatic\xc3\xa0, Naser Muhamed Youssef al Belooshi._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha una sinagoga constru\xc3\xafda per jueus de l\'Iraq on hi havia una \xc3\xa0mplia comunitat jueva fins a la creaci\xc3\xb3 d\'Israel. A comen\xc3\xa7aments del segle XX es trasllad\xc3\xa0 al Bahrain juntament amb altres fam\xc3\xadlies origin\xc3\xa0ries de Bagdad una comunitat jueva composta per unes 1.500 persones. La major part s\'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 a Israel, un cop les autoritats jueves promogueren la di\xc3\xa0spora. Els 40 jueus que es quedaren al regne del golf pogueren practicar llur religi\xc3\xb3 sense restriccions i disposaren d\'una sinagoga i cementiri propi, tot i que no poden viatjar a Israel perqu\xc3\xa8 encara no mant\xc3\xa9 relacions amb el Bahrain._NEWLINE_Un altre tret que il\xc2\xb7lustra l\'estatus bahraini\xc3\xa0 quant a l\'obertura t\xc3\xa9 a veure amb el fet que \xc3\xa9s el pa\xc3\xads m\xc3\xa9s prol\xc3\xadfic quant a la publicaci\xc3\xb3 de llibres dins del m\xc3\xb3n \xc3\xa0rab, amb 132 t\xc3\xadtols publicats el 2005 per a una poblaci\xc3\xb3 de 700.000 habitants. En comparaci\xc3\xb3, la mitjana del total de la comunitat \xc3\xa0rab \xc3\xa9s de 7 llibres publicats per cada mili\xc3\xb3 d\'habitants el 2005, segons el Programa de les Nacions Unides per al Desenvolupament, pel que, per habitant, al Bahrain es publiquen 27 cops m\xc3\xa9s t\xc3\xadtols per habitant que a tot el m\xc3\xb3n \xc3\xa0rab en general.'