b'\n_START_ARTICLE_\nSanta Maria de Sales de la Cellera\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nConstrucci\xc3\xb3 de grans dimensions situada al centre del nucli urb\xc3\xa0 i coberta amb doble vessant a laterals. Destaquen del conjunt la nau principal, el campanar, el presbiteri, el porxo i la torre \xe2\x80\x9cde les Bruixes\xe2\x80\x9d. \xc3\x89s un edifici d\xe2\x80\x99una sola nau amb capelles laterals a la part nord i una gran capella annexa a la part sud. La nau est\xc3\xa0 coberta amb una volta apuntada, arrebossada i pintada de blanc, que mostra els arcs faixons de pedra vista fins a la l\xc3\xadnia de les impostes._NEWLINE_Pel que fa al presbiteri absidiat, est\xc3\xa0 cobert amb una volta de creueria amb cinc nervis. La construcci\xc3\xb3 de la cap\xc3\xa7alera i la torre \xe2\x80\x9cde les Bruixes\xe2\x80\x9d data del segle XVII. En les llindes dels accessos a la sagristia i a l\xe2\x80\x99escala de la torre hi ha incrites la data de 1644. La torre, anomenada tamb\xc3\xa9 \xe2\x80\x9cdel Mal Temps\xe2\x80\x9d o \xe2\x80\x9cComunidor\xe2\x80\x9d, t\xc3\xa9 un acc\xc3\xa9s interior d\xe2\x80\x99escala de cargol que a l\xe2\x80\x99exterior conforma una mena d\xe2\x80\x99absidiola. Est\xc3\xa0 cobert a quatre aig\xc3\xbces i t\xc3\xa9 quatre finestres emmarcades de pedra sorrenca. Originalment tenia la funci\xc3\xb3 de beneir als quatre vents i \xe2\x80\x9ccominar\xe2\x80\x9d el mal temps en cas de tempesta._NEWLINE_Als peus de la nau existeix un cor suportat per un arc carpanell i, en una petita sala propera, una mena de museu parroquial amb objectes lit\xc3\xbargics i catequ\xc3\xa8tics conservats._NEWLINE_Al campanar, d\xe2\x80\x99estructura quadrada i cobert a quatre vessants molt aguts, s\xe2\x80\x99hi accedeix per una porta exterior al temple i per unes escales de forma circular decreixent fetes de blocs de c\xc3\xb2dol poc desbastats. Sobre d\xe2\x80\x99aquesta porta hi ha tres creus de ferro forjat clavades a la paret que, juntament a d\xe2\x80\x99altres repartides pels carrers del centre de la Cellera, conformaven un antic ritual de Via Crucis local. N\xe2\x80\x99hi ha una de gran, amb decoraci\xc3\xb3 cargolada, i dues de petites._NEWLINE_L\xe2\x80\x99estructura de la fa\xc3\xa7ana \xc3\xa9s m\xc3\xa9s aviat barroca, senzilla, on destaca el porxo d\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s amb columnes de pedra i coberta de fusta original del segle XVIII i restaurat el 1990. Sobre la porta d\xe2\x80\x99entrada, emmarcada de grans blocs de pedra, hi ha una forn\xc3\xadcula absidiada amb una imatge escult\xc3\xb2rica de la Verge amb el nen feta de pedra de Girona. Sobre la forn\xc3\xadcula existeix una rosassa amb un vitrall de Dom\xc3\xa8nec Fita fet el 1976. Les bigues principals de fusta que sostenen el petit teulat de dues aig\xc3\xbces del porxo estan decorades amb forma de serp, les dues laterals, i amb forma de cap mascul\xc3\xad la central. La biga que uneix les dues columnes de pedra del porxo porta les dates de 1797 i 1990 gravades. La part superior de la fa\xc3\xa7ana t\xc3\xa9 una cornisa senzilla, culminada amb rajola, amb una part central convexa a mode de front\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLes primeres not\xc3\xadcies daten del segle IX (833-860), en relaci\xc3\xb3 al rei franc Carles el Calb i al monestir de Sant Medir (Sant Gregori, Giron\xc3\xa8s). Al 1080 ja est\xc3\xa0 documentada com a Parr\xc3\xb2quia, que inclo\xc3\xafa, fins al segle XVIII-XIX, el terme i el castell d\xe2\x80\x99Angl\xc3\xa8s. L\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia de la Cellera \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99edifici hist\xc3\xb2ric m\xc3\xa9s rellevant, ja que \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99origen de l\xe2\x80\x99agrupaci\xc3\xb3 del nucli urb\xc3\xa0 com a sagrera o cellera medievals. _NEWLINE_Les restes m\xc3\xa9s antigues de l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia s\xc3\xb3n de l\xe2\x80\x99edifici del segle XII. En resta un pany de paret, la base del campanar i una finestra d\xe2\x80\x99espitllera a la banda meridional, on actualment hi ha la capella de la Immaculada. L\xe2\x80\x99edifici rom\xc3\xa0nic sembla que sofr\xc3\xad alguns desperfectes durant els terratr\xc3\xa8mols de 1427. Entre els elements destacables de l\xe2\x80\x99interior de l\xe2\x80\x99esgl\xc3\xa9sia cal esmentar el sepulcre funerari de 1348 i la l\xc3\xa0pida commemorativa de Galzeran Olmera (1597)._NEWLINE_La Fisonomia del temple actual t\xc3\xa9 l\'origen en les reformes del segle XVII (1627-1645). Llavors es va allargar l\'edifici a ponent amb l\'actual absis i la torre "de les bruixes" o "del Mal Temps" es va canviar l\'orientaci\xc3\xb3 de l\'esgl\xc3\xa9sia i es va reformar el campanar i la fa\xc3\xa7ana. Fou durant aquesta \xc3\xa8poca (1620-1627) que es produ\xc3\xad la moment\xc3\xa0nia "independ\xc3\xa9ncia" parroquial de la Doma d\'Angl\xc3\xa8s, encara que el tribunal competent de la Roma va fallar a favor del recurs d\'apel\xc2\xb7laci\xc3\xb3 interposat pel rector de la Cellera i un canonge Giron\xc3\xad i Angl\xc3\xa8s deix\xc3\xa0 de tenir parr\xc3\xb2quia pr\xc3\xb2pia. Aix\xc3\xad ho recorda una l\xc3\xa0pida rectangular situada a la fa\xc3\xa7ana sud del temple: EN LO ANY DE 1627 ESTA IS / GLESIA DE N(ost)RA S(eny) ORA DE SA / LAS FONCH TORNADA SENYA / LAR P(er) SOLAR PARROCHIAL DE / LA VILA I SELLERA D\'ANGLES / P(er) LO SUMO PONTIFICE UR / BANO OCTAU ESENT SACRIS / TA LO DOCHTOR MIQUEL"._NEWLINE_No fou fins a l\'any 1788 que la Cellera va aconseguir la independ\xc3\xa8ncia civil a canvi de renunciar als seus drets parroquials sobre Angl\xc3\xa8s. Llavors, i legalment des de 1859, Angl\xc3\xa8s i la Cellera foren pobles i ajuntaments independents. (Veure la fitxa referent a l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Miquel d\'Angl\xc3\xa8s, La Selva)_NEWLINE_El porxo es va construir a finals del segle XVIII. Durant el segle XIX (1855) es va construir la capella de la Immaculada, al sector sud, a tocar del campanar._NEWLINE_Fins a la Guerra Civil exist\xc3\xad un retaule barroc, obra de l\'escultor giron\xc3\xad Antoni Barnoya i dels dauradors Ambrosi Colobran i Pau Figueres, constru\xc3\xaft entre 1688 i 1757. Aquest mateix escultor tamb\xc3\xa9 va exacutar el retaule, conservat en part, de Santa Maria del Coll (Osor). A m\xc3\xa9s del retaule barroc, durant la Guerra Civil es va destruir una imatge rom\xc3\xa0nica de la Verge. Despr\xc3\xa9s de la guerra es va reconstuir el retaile principal amb una obra neog\xc3\xb2tica de J.M. Bohigas, el 1955._NEWLINE_Sota la parr\xc3\xb2quia de Santa Maria de Sales s\'inclouen actualment les sufrag\xc3\xa0nies seg\xc3\xbcents: Sant Just i Pastor del Pasteral, Santa Margarida de Puigpardina, Mare de D\xc3\xa9u del Carme, Oriol de Sant Pelegr\xc3\xad i Oratori de Sant Benet de Palerm.'