b'\n_START_ARTICLE_\nMarines (Camp de T\xc3\xbaria)\n_START_SECTION_\nGeografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal s\'enclava al bell cor de la Calderona, a la vall d\'Olocau, subcomarca muntanyosa del Camp de T\xc3\xbaria. En l\'actualitat es troba empla\xc3\xa7at al Camp de Ll\xc3\xadria, en els antics terrenys de la masia La Maimona. El terme municipal t\xc3\xa9 una superf\xc3\xadcie total aproximadament 35,72 km\xc2\xb2. El seu territori municipal ocupa un ampli sector del vessant meridional de la Serra Calderona. \xc3\x89s relativament aspre en la seua part septentrional. Destaquen en ell les muntanyes del Gorgo, el Rodeno, el Castell del Real i la Pe\xc3\xb1a Roya, entre altres. Del seu drenatge s\'encarreguen diverses rambles i barrancs. La rambla anomenada de la Garrofera (antiga masia) i la Rambla de Los Calorzos, drenen la part oest del terme. La primera desemboca en la segona, la qual prov\xc3\xa9 del terme d\'Altura (all\xc3\xa0 anomenada Rambla Escarihuela) i continua pel terme de Ll\xc3\xadria, on s\'anomena Rambla Primera, i acaba desembocant en el riu T\xc3\xbaria. La part central i est del terme est\xc3\xa0 drenada per molts torrents (Barranc de l\'Olla, Barranc Tello, Barranc de Branca) que conflu\xc3\xafxen finalment en el barranc de Carraixet, la cap\xc3\xa7alera del qual ocupa el cor del terme. \xc3\x89s el m\xc3\xa9s important del terme de Marines, i recorre 52,5 km fins a desembocar a la mar. _NEWLINE_Les temperatures mitjanes oscil\xc2\xb7len entre els 8,5\xc2\xb0C de gener i els 25,5\xc2\xb0C de juliol i agost. La vegetaci\xc3\xb3 dominant \xc3\xa9s el pi, amb \xc3\xa0rees en qu\xc3\xa8 predomina la surera que servien als mariners d\'antany per obtenir suro._NEWLINE_Des del sud (Val\xc3\xa8ncia), s\'accedix a Marines per la CV-35 i prenent despr\xc3\xa9s la CV-25. Des del nord, es pot agafar l\'eixida 31 de l\'autovia Mud\xc3\xa8jar, travessar el municipi d\'Altura i continuar per la CV-25 passant per G\xc3\xa0tova.\n_START_SECTION_\nNuclis\n_START_PARAGRAPH_\nAl terme municipal de Marines tamb\xc3\xa9 es troba el nucli de poblaci\xc3\xb3 de Marines Vell._NEWLINE_La Torre Olla es troba en un despoblat del mateix nom, a la serra Calderona, en una zona pertanyent al municipi de Marines, de la comarca del Camp del T\xc3\xbaria. Es troba a uns 5 quil\xc3\xb2metres al nord del barranc de Carraixet, prop de l\'anomenat "Marines Vell" (actualment poblat per una trentena de persones despr\xc3\xa9s del seu despoblament arran de l\'allau de pedres que va patir el 1957 i que va donar pas a la creaci\xc3\xb3 del Marines nou). L\'anomenat poblat d\'Olla, del qual la torre forma part, va ser una antiga alqueria isl\xc3\xa0mica de la qual encara queden restes del que va ser un sistema de reg. Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de l\'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos, este llogaret va anar perdent poblaci\xc3\xb3 fins que es va abandonar definitivament en el segle XIX. De totes les seues construccions destaca la torre, que a m\xc3\xa9s de protegir el poblat servia de connexi\xc3\xb3 amb el castell del Real; el qual juntament amb els castells de Xelva i Morvedre, defensaven el nord de la zona de Val\xc3\xa8ncia dels possibles atacs dels cristians d\'Arag\xc3\xb3. Actualment tot el poblat est\xc3\xa0 en un estat ru\xc3\xafn\xc3\xb3s malgrat que est\xc3\xa0 declarat B\xc3\xa9 d\'inter\xc3\xa8s cultural, amb anotaci\xc3\xb3 ministerial n\xc3\xbamero: RI-51-0010667, i data d\'anotaci\xc3\xb3 18 de juliol de 2001.4\n_START_SECTION_\nLocalitats lim\xc3\xadtrofes\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme municipal de Marines limita amb les seg\xc3\xbcents localitats: Altura a l\'Alt Pal\xc3\xa0ncia i Ll\xc3\xadria, Olocau i G\xc3\xa0tova, totes elles del Camp de T\xc3\xbaria\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl top\xc3\xb2nim deriva del llat\xc3\xad Marna \xc2\xabterra calc\xc3\xa0ria i argilosa\xc2\xbb; els \xc3\xa0rabs la convertiren en Marinas i aix\xc3\xad apareix en el Llibre del Repartiment de 1238._NEWLINE_El nucli de poblaci\xc3\xb3 de Marines es creu que va sorgir durant el domini musulm\xc3\xa0, ja que no s\'han trobat vestigis que demostren que hi va haver poblats anteriors a eixa \xc3\xa8poca, encara que es creu que al cim del Castell del Real hi va haver un assentament en l\'edat del bronze. Tamb\xc3\xa9 hi va haver una pedrera en \xc3\xa8poca romana a la zona anomenada el Molar. Al terme tamb\xc3\xa9 hi ha el petit despoblat \xc3\xa0rab d\'Olla, que t\xc3\xa9 el seu origen al segle XI. Va estar habitat fins a la primera meitat del segle XX._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'ocupaci\xc3\xb3 cristiana fou lliurada a Pere S\xc3\xa1nchez de Marayn\xc3\xb3n i va formar part de la baronia d\'Olocau fins al 1359, en qu\xc3\xa8 Pere IV (1319-1387) confisca la baronia a Guill\xc3\xa9n S\xc3\xa1nchez de Marayn\xc3\xb3n i Castellv\xc3\xad i la dona a l\'almirall Mateu Mercer, qui va ser empresonat i mort pels castellans durant la guerra dels Dos Peres, moment en qu\xc3\xa8 la vila \xc3\xa9s heretada per sa filla Joana de Mercer i Sentlier. Ella l\'aporta com a dot al seu matrimoni amb Antoni de Vilaragut i Visconti en la fam\xc3\xadlia del qual roman fins a 1811, en qu\xc3\xa8, sent senyor de la baronia Joan Sanz de Vilaragut, tingu\xc3\xa9 lloc l\'abolici\xc3\xb3 dels senyorius. El 1535 es va separar d\'Olocau per a erigir-se en rectoria de moriscs fins al 1609 i posteriorment en parr\xc3\xb2quia. _NEWLINE_En els segles seg\xc3\xbcents Marines va destacar per la seva oposici\xc3\xb3 al sistema feudal. Aix\xc3\xad, en la guerra de successi\xc3\xb3 (1702-1714) van haver a Marines partides de maulets antiborb\xc3\xb2nics._NEWLINE_Ja en el segle XX, les inundacions del T\xc3\xbaria de 1957 causaren despreniments d\'enormes roques que destru\xc3\xafren nombroses cases i que obligaren a traslladar-se des del seu hist\xc3\xb2ric empla\xc3\xa7ament fins a l\'actual. Al seu nou empla\xc3\xa7ament \xe2\x80\x93i en traslladar-se tamb\xc3\xa9 ve\xc3\xafns de Domenyo\xe2\x80\x93, quintuplica la seua poblaci\xc3\xb3: 2.663 habitants, el 1981, encara que posteriorment baixa fins als 1.464 de 2004. Amb el pas del temps, els ve\xc3\xafns han anat restaurant les cases del poble vell i, especialment en estiu, es troba prou concorregut.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nLa seua economia es basa tradicionalment en l\'agricultura de sec\xc3\xa0 i la ramaderia, en l\'actualitat est\xc3\xa0 molt m\xc3\xa9s diversificada, sent un centre de turisme d\'interior. Aix\xc3\xad, en 1956 el 91% de la poblaci\xc3\xb3 activa es dedicava al sector primari, fonamentalment a l\'agricultura, mentre que en l\'actualitat nom\xc3\xa9s un 5% es dedica al camp. A principis del segle XXI la majoria de la poblaci\xc3\xb3 activa es dedica al sector terciari (un 54% de la poblaci\xc3\xb3 activa). La ind\xc3\xbastria dona faena a un 24% i la construcci\xc3\xb3 a un 16%._NEWLINE_A causa de la ubicaci\xc3\xb3 de Marines (prop de nuclis m\xc3\xa9s importants com ara Ll\xc3\xadria o fins i tot Val\xc3\xa8ncia), una gran quantitat de la poblaci\xc3\xb3 activa treballa fora de la localitat.'