b"\n_START_ARTICLE_\nRetaule dels sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n\n_START_SECTION_\nTema\n_START_PARAGRAPH_\nEl retaule presenta dues hist\xc3\xb2ries de m\xc3\xa0rtirs: d'una banda, les elegants figures dels sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n, pr\xc3\xadnceps de P\xc3\xa8rsia i, de l'altra, les dels sants metges Cosme i Dami\xc3\xa0. En tots dos casos es mostren escenes de la seva vida, miracles i martiri dels sants._NEWLINE_La hist\xc3\xb2ria sobre Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n, titulars del retaule, es recull a la Llegenda \xc3\x80uria del beat Jaume de Vor\xc3\xa0gine. Explica que els sants havien enterrat a uns m\xc3\xa0rtirs cristians i l'emperador Deci man\xc3\xa0 agafar-los i, juntament amb altres perses que ja tenia captius, entrar a Roma amb gran magnific\xc3\xa8ncia. Despr\xc3\xa9s f\xc3\xa9u que Claudi, pont\xc3\xadfex del Capitoli, exhort\xc3\xa9s Abd\xc3\xb3 i en Sen\xc3\xa9n per tal que adoressin \xc3\xaddols; ells, per\xc3\xb2, amb gran resoluci\xc3\xb3, li respongueren que nom\xc3\xa9s reconeixien per D\xc3\xa9u a Jesucrist, i que a Ell havien ofert el sacrifici de si mateixos. Els fuetejaren cruelment amb plomades i, despullats en l'amfiteatre, els deixaren anar tres ferotges lleons i quatre \xc3\xb3ssos que es llen\xc3\xa7aren als peus dels sants m\xc3\xa0rtirs, encerclant-los i protegint-los. El jutge Valeri\xc3\xa0, atribuint aquest miracle a art m\xc3\xa0gica, orden\xc3\xa0 que all\xc3\xad mateix els destrossessin: foren traslladats davant una imatge del Sol on foren degollats al voltant de l'any 250._NEWLINE_Es diu que els seus cossos van ser soterrats per un subdiaca, Quir\xc3\xad, i traslladats durant el regnat de Constant\xc3\xad fins al cementiri de Pontianus, prop de les portes de Roma. Segons una tradici\xc3\xb3 local, a finals del segle X l'abat Arnulf va portar els cossos a l'abadia de Santa Maria d'Arles des de Roma, un fet que surt representat al retaule. Des d'aquesta abadia s'estengu\xc3\xa9 el culte dels sants sota la denominaci\xc3\xb3 popular de sant Nin i sant Non com a patrons dels pagesos, cosa que explica la seva advocaci\xc3\xb3 en una ciutat eminentment agr\xc3\xadcola a l'\xc3\xa8poca._NEWLINE_Pel que fa als sants Cosme i Dami\xc3\xa0, la tradici\xc3\xb3 occidental els descriu originaris d'Ar\xc3\xa0bia, al si d'una fam\xc3\xadlia rica. El seu pare es convert\xc3\xad al cristianisme i mor\xc3\xad en una persecuci\xc3\xb3 a Cil\xc3\xadcia mentre que la mare, Teodota, tamb\xc3\xa9 cristiana, els va educar. Van aprendre medicina a S\xc3\xadria i la van exercir al port d'Aegea de S\xc3\xadria (Cil\xc3\xadcia, actual Ayas, Turquia), al golf d'Alexandreta. Personatges pietosos, no cobraven pels seus serveis, per la qual cosa eren anomenats amb el terme grec An\xc3\xa0rgiroi (\xc2\xabsense diners\xc2\xbb); aplicaven aix\xc3\xad la dita evang\xc3\xa8lica: \xc2\xabel que vau rebre de gr\xc3\xa0cia, doneu-ho de gr\xc3\xa0cia\xc2\xbb._NEWLINE_Durant la persecuci\xc3\xb3 dels cristians de Diocleci\xc3\xa0 (284-305) foren detinguts pel prefecte L\xc3\xadsies de Cil\xc3\xadcia i, en no voler abjurar del cristianisme, foren martiritzats. Les passiones parlen de \xc2\xabcinc cops martiritzats\xc2\xbb; segons les fonts foren lapidats \xe2\x80\x93tot i que les pedres retornaven contra els botxins\xe2\x80\x93, fuetejats, crucificats i assagetats \xe2\x80\x93tamb\xc3\xa9 les sagetes es giraven contra els soldats\xe2\x80\x93, llan\xc3\xa7ats al mar amb una pedra al coll \xe2\x80\x93aconseguint tot i aix\xc3\xad surar\xe2\x80\x93 i, finalment, cremats en un forn. La tradici\xc3\xb3 m\xc3\xa9s coneguda diu que, finalment, foren decapitats juntament amb els seus deixebles \xc3\x80ntim, Leonci i Euprepi a Cir, prop d'Antioquia de S\xc3\xadria. El seu miracle m\xc3\xa9s conegut \xc3\xa9s el que van fer quan un malalt tenia la cama gangrenada: la van tallar i la van substituir miraculosament per la d'un negre que havia mort poc abans, quedant el pacient completament guarit._NEWLINE_La predel\xc2\xb7la del retaule d'Huguet recull la seva decapitaci\xc3\xb3 junt amb els deixebles i el miracle de la cama trasplantada.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nEl moment en el qual es realitza aquest retaule coincideix amb la fase de plenitud de l'autor, que mostra una serena i expressiva naturalitat. Encara conservar\xc3\xa0 els darrers aires del g\xc3\xb2tic internacional amb un moment avan\xc3\xa7at del flamenquisme m\xc3\xa9s penetrant. L'artista incorpora algunes novetats tot i que, com a home conservador i enamorat dels costums del seu pa\xc3\xads, va tra\xc3\xa7ant una visi\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia que defineix la pintura g\xc3\xb2tica catalana. Aix\xc3\xad, coneixedor de les noves tend\xc3\xa8ncies de la pintura flamenca, com ho proven la suavitat dels rostres o la utilitzaci\xc3\xb3 del paisatge, les adapta a les tradicions del pa\xc3\xads mantenint el vell predomini dels espais daurats en els muntants que emmarquen l'escena. Com m\xc3\xa9s maduresa s'aprecia en el seu estil, m\xc3\xa9s es reflecteixen en les seves figures els tipus habituals dels seus contemporanis i ve\xc3\xafns, observats en la vida quotidiana de la ciutat de Barcelona i del camp de Catalunya. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s molt evident en el trasllat de les rel\xc3\xadquies dels sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n del retaule de Terrassa.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl 27 de desembre de 1458 els feligresos de Sant Pere de Terrassa reunits al cementiri de l'esgl\xc3\xa9sia varen decidir la construcci\xc3\xb3 d'un retaule dedicat als sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n, patrons llavors dels agricultors catalans. El 9 de juny de 1460 s'encarreg\xc3\xa0 a dues persones el seguiment de la seva comptabilitat. En aquell moment, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere ja disposava d'un excel\xc2\xb7lent retaule major dedicat al sant patr\xc3\xb3 pintat per Llu\xc3\xads Borrass\xc3\xa0, que actualment es conserva parcialment a l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria. El nou retaule era per un altar lateral, on es va conservar fins a comen\xc3\xa7aments del segle XX._NEWLINE_El 1905 es varen trobar dos rebuts signats per Huguet d'un pagament de 26 sous (dos florins i quatre sous) del 22 d'octubre de 1460 fet per Rafael Llonch i un altre de 7 lliures i 3 sous (13 florins) fet per Gabriel Mar\xc3\xa7ans el 27 de mar\xc3\xa7 de 1461. Per la palla i la cavalcadura del pintor per anar a col\xc2\xb7locar el retaule s'entreguen 3 sous, la qual cosa proporciona la data aproximada de l'acabament de l'obra. Se'n desconeix el cost, per\xc3\xb2 hi ha const\xc3\xa0ncia que la liquidaci\xc3\xb3 final dels pagaments va ser feta pel mateix Gabriel Mar\xc3\xa7ans el 27 de maig de 1465._NEWLINE_La pintura es conserva en bon estat i sense patir agressions. Va ser restaurada i netejada el 1925 abans del seu trasllat a la ve\xc3\xafna esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria. Durant la restauraci\xc3\xb3 es van repintar les cares ratllades dels botxins que apareixen a la predel\xc2\xb7la: m\xc3\xa9s que un acte de vandalisme es tracta, en realitat, d'un costum d'origen rom\xc3\xa0 molt est\xc3\xa8s a l'edat mitjana en el qual els fidels mutilaven -amb un exc\xc3\xa9s de rigor- les faccions dels personatges malignes.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl retaule est\xc3\xa0 format per 6 panells i una predel\xc2\xb7la. La taula central presenta els sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n vestits com a cavallers armats. S\xc3\xb3n en una mena de terrassa amb un paisatge de fons i el cel daurat. A l'esquerra de l'espectador hi ha un carrer amb dues taules amb la presentaci\xc3\xb3 d'Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n davant l'emperador Deci i amb la preg\xc3\xa0ria al teatre entre lleons i \xc3\xb3ssos mansuets. Al carrer de la dreta, dues taules m\xc3\xa9s recullen la seva decapitaci\xc3\xb3 i el trasllat de les restes a l'abadia de Santa Maria d'Arles. Sobre la taula central, a manera de front\xc3\xb3, hi ha una crucifixi\xc3\xb3._NEWLINE_La predel\xc2\xb7la dedicada als sants metges t\xc3\xa9 tres escenes: els sants amb els seus atributs al centre, el miracle de la cama gangrenada a la dreta i la decapitaci\xc3\xb3 dels sants i els seus deixebles a l'esquerra._NEWLINE_Tots els panells tenen uns sobredaurats a la part alta amb formes florals, i coronant els tres carrers hi ha uns ornaments, tamb\xc3\xa9 daurats, de major mida i eleg\xc3\xa0ncia. El guardapols de guix daurat mostra escuts de Barcelona i Terrassa alternats. La ra\xc3\xb3 per la qual hi figura l'escut barcelon\xc3\xad \xc3\xa9s perqu\xc3\xa8 Barcelona havia adquirit drets senyorials sobre Terrassa l'any 1391 i acabava de renovar-los el 21 de febrer de 1459.\n_START_SECTION_\nAn\xc3\xa0lisi de l'obra\n_START_PARAGRAPH_\nL'aspecte m\xc3\xa9s singular de l'obra \xc3\xa9s la doble advocaci\xc3\xb3 a dues parelles de sants m\xc3\xa0rtirs. Huguet ofereix un paral\xc2\xb7lelisme, tant formal i compositiu com ideol\xc3\xb2gic, en la forma que els presenta: a les escenes centrals, amb vestits elegants, amb els seus atributs i en un estan\xc3\xa7a similar decorada amb un s\xc3\xb2l enrajolat que aporta un cert efecte de perspectiva. Si els sants titulars eren els patrons dels pagesos, els sants metges havien de pal\xc2\xb7liar els efectes de la pesta del segle XV, dotant aix\xc3\xad al retaule d'un valor pr\xc3\xa0ctic a m\xc3\xa9s dels criteris lit\xc3\xbargics.\n_START_SECTION_\nTaules superiors\n_START_PARAGRAPH_\nL'escena central amb els dos sants titulars \xc3\xa9s la taula m\xc3\xa9s gran i m\xc3\xa9s famosa del conjunt. La construcci\xc3\xb3 de l'espai manifesta uns arcaismes una mica tradicionals, com l'\xc3\xbas de l'or per al cel de fons sobre el qual ressalten els personatges. Un complex paviment aporta la perspectiva amb un paisatge m\xc3\xadnim, per\xc3\xb2 prou detallat, de fons. Lluny dels contemporanis flamencs, el paisatge \xc3\xa9s molt convencional, amb un corrent d'aigua en primer terme i alguns edificis que evoquen castells, cases i ciutats medievals._NEWLINE_Recordant el desaparegut estil internacional cortes\xc3\xa0, les dues figures s\xc3\xb3n elegants i altes, amb una gorra que acaba en una mena de corona en relleu d'estuc daurat i amb un vidre que simula una joia al mig de les gorres; aquesta era, sens dubte, la visi\xc3\xb3 que imaginaven i que corresponia als pr\xc3\xadnceps perses. Porten les seves espases a la m\xc3\xa0 i tenen una certa semblan\xc3\xa7a a l'atribu\xc3\xafda taula de Sant Jordi i la princesa._NEWLINE_Sembla improbable que Huguet tingu\xc3\xa9s prou documentaci\xc3\xb3 de refer\xc3\xa8ncia sobre aquests sants, ja que eren poc populars fora de Roma, i l'inter\xc3\xa8s local estava justificat per l'exist\xc3\xa8ncia de les seves restes a la Catalunya Nord. Cal interpretar que Huguet va treballar amb refer\xc3\xa8ncies est\xc3\xa0ndards, ja que tres de les quatre escenes dels carrers laterals presenten una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia comuna al martiri de molts sants: el sant \xc3\xa9s jutjat per una autoritat pagana, pateix unes agressions que miraculosament no li causen cap mal i, amb un turment m\xc3\xa9s contundent, acaba per morir. Al presbiteri de la catedral de Parma, a l'altar de finals del segle XII hi ha un relleu dels sants Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n que van ser llan\xc3\xa7ats a les feres, les quals s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s nombroses que les d'aquesta taula._NEWLINE_A la primera escena, l'emperador Deci porta una corona de tipus medieval i est\xc3\xa0 escoltant els detinguts davant d'un grup de gent que ocupa tot l'espai i que l'artista aconsegueix dibuixar de forma que aportin profunditat i perspectiva. Al costat de l'emperador hi ha un personatge amb aspecte de pont\xc3\xadfex que pot ser una refer\xc3\xa8ncia a l'exig\xc3\xa8ncia d'adoraci\xc3\xb3 als \xc3\xaddols pagans que no es mostren enlloc. Un altre personatge amb simbolisme \xc3\xa9s un dels guardes que apareix amb un turbant en clara al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 als musulmans, en un clar indici d'antiislamisme, ja que representa a un dels guardes del tir\xc3\xa0 i, per tant, t\xc3\xa9 un rol negatiu._NEWLINE_A la segona escena, els sants s\xc3\xb3n llan\xc3\xa7ats a les feres que, segons la versi\xc3\xb3 escrita original, aix\xc3\xad com la catalana, es tractaven de \xc2\xabdos lleons i quatre \xc3\xb3ssos\xc2\xbb. Huguet no resol b\xc3\xa9 la composici\xc3\xb3 espacial dins un fossat massa estret per a contenir tots els personatges, els quals tenen una manca de proporcionalitat considerable. Entre els espectadors tornen a apar\xc3\xa8ixer un pont\xc3\xadfex pag\xc3\xa0 i un individu amb turbant. La seva mida, considerablement gran tot i estar al fons, denota problemes de perspectiva._NEWLINE_La tercera escena recull la decapitaci\xc3\xb3 dels sants en un ambient carregat de personatges amb una bona soluci\xc3\xb3 compositiva. El car\xc3\xa0cter antiislamista de l'obra es reafirma, ja que, a m\xc3\xa9s del personatge del guarda que hi ha al mig del grup, el dignatari que presideix ja no \xc3\xa9s Deci sin\xc3\xb3 alg\xc3\xba altre que tamb\xc3\xa9 vesteix turbant. El botx\xc3\xad sembla d'origen t\xc3\xa0rtar, una \xc3\xa8tnia que a l'edat mitjana havia arribat a la zona mediterr\xc3\xa0nia a causa de la guerra i que havia estat esclavitzada. El seu baix preu havia fet que artistes com Borrass\xc3\xa0 i Martorell en tinguessin un d'ells al seu servei. Malgrat el dramatisme de l'escena, totes les figures mantenen l'expressivitat pr\xc3\xb2pia dels personatges d'Huguet._NEWLINE_La darrera escena recull la hist\xc3\xb2ria del segle X segons la qual es traslladen les seves restes a Amiens. No queda clar que aquest trasllat fos en aquesta data, ja que no es recull a la Llegenda \xc3\x80uria (segle XIII) junt amb la narraci\xc3\xb3 del sacrifici dels sants. Podria tractar-se d'una llegenda creada durant la reconstrucci\xc3\xb3 de la capella d'Arles durant el segle XIV. La imatge representa la solemne comitiva precedida per l'abat Arnulf i els seus monjos, que s'acosten a rebre les miraculoses rel\xc3\xadquies portades per dos benedictins dins de dos barrils sobre un ase. El benedict\xc3\xad que guia l'ase mostra la seva sorpresa amb el gest de la m\xc3\xa0 i la mirada interrogativa que adre\xc3\xa7a al seu company._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de les escenes dels sants, a la part superior, coronant el retaule, hi ha una crucifixi\xc3\xb3 en format apa\xc3\xafsat, i no hi ha grups de genets com al Calvari del Retaule de sant Miquel del mateix Huguet. Els personatges, m\xc3\xa9s nombrosos que a l'altre retaule, estan m\xc3\xa9s dispersos i, fins i tot, alguns es mostren despreocupats de l'esdeveniment de la Creu. Al fons s'observa la ciutat de Jerusalem amb el temple de Salom\xc3\xb3 darrere les muralles. La ciutat est\xc3\xa0 rodejada per un fossar amb aigua. A la dreta s'observa un bisbe que representa un dels pr\xc3\xadnceps dels sacerdots que es descriuen a tres dels evangelis can\xc3\xb2nics increpant Jes\xc3\xbas crucificat. Aquesta imatge es troba en altres pintures des que Llu\xc3\xads Borrass\xc3\xa0 la fes servir al Retaule de santa Clara de Vic, en la qual un grup de bisbes degolla els ap\xc3\xb2stols Judes Tadeu i Sim\xc3\xb3; d'ell s'ho copiarien Joan Mates i Bernat Martorell. El mateix Huguet va fer servir la figura del bisbe a l'escena de la crucifixi\xc3\xb3 del Retaule del Martiri de sant Bartomeu; Calvari; Mort de Santa Maria Magdalena del MNAC. Aquesta figura nom\xc3\xa9s es troba a la pintura g\xc3\xb2tica catalana.\n_START_SECTION_\nPredel\xc2\xb7la\n_START_PARAGRAPH_\nLa predel\xc2\xb7la est\xc3\xa0 dedicada als sants Cosme i Dami\xc3\xa0, m\xc3\xa9s coneguts i amb forces refer\xc3\xa8ncies en les quals basar-se per descriure els seus miracles i el seu martiri. Huguet havia de pintar tres escenes i va optar per fer una taula central de presentaci\xc3\xb3 dels sants assimilant-los als sants titulars, amb la mateixa ubicaci\xc3\xb3 centrada i la mateixa composici\xc3\xb3 en un escenari similar, tot i que de mida inferior._NEWLINE_De la vida dels sants metges hi havia moltes icones referides al diferents martiris que varen patir fins a la decapitaci\xc3\xb3 final i a diferents miracles o accions pietoses de la seva activitat m\xc3\xa8dica. Per a les dues taules restants Huguet va triar la seva mort junt amb els seus germans i el miracle de la substituci\xc3\xb3 d'una cama gangrenada, un fet molt conegut a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica. La composici\xc3\xb3 global concorda amb la predel\xc2\xb7la del retaule de Miquel Nadal dedicat als mateixos sants, retaule que poc abans havia estat realitzat per a la seu de Barcelona i que Huguet segur que va fer servir de refer\xc3\xa8ncia. A l'obra de Nadal es mostren tres escenes: la decapitaci\xc3\xb3, un Crist sostingut per dos \xc3\xa0ngels i el miracle de la cama. En tractar-se d'un retaule sencer dedicat als sants, aquests ja ocupen la taula central amb una imatge de retrat, mentre que Huguet nom\xc3\xa9s comptava amb els tres espais de la predel\xc2\xb7la; \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que substitueix la imatge de Crist per la taula de presentaci\xc3\xb3._NEWLINE_El martiri \xc3\xa9s dirigit per L\xc3\xadsies de Cil\xc3\xadcia, acompanyat per molts personatges, igual que a les taules dedicades a Abd\xc3\xb3 i Sen\xc3\xa9n. L'escena capta el moment en el qual el prefecte L\xc3\xadsies d\xc3\xb3na l'ordre d'execuci\xc3\xb3 al botx\xc3\xad del primer dels dos sants, mentre que a terra ja hi ha morts els seus tres germans. Al retaule de Nadal tots es beneficien de la possibilitat de santedat, perqu\xc3\xa8 van nimbats, per\xc3\xb2 Huguet nom\xc3\xa9s posa l'aur\xc3\xa8ola als titulars, que presenta agenollats. Una altra difer\xc3\xa8ncia \xc3\xa9s la cruesa de la imatge d'Huguet amb molta sang cobrint als degollats, mentre que a l'obra de la catedral de Barcelona nom\xc3\xa9s es representen unes gotes._NEWLINE_L'escena del miracle mostra l'operaci\xc3\xb3 feta per Cosme i Dami\xc3\xa0 a la cama gangrenada d'un dels vigilants de l'esgl\xc3\xa9sia. Varen fer servir la cama d'en \xc2\xabMauri, un home d'Eti\xc3\xb2pia\xc2\xbb que havia estat enterrat aquell mateix dia. En aixecar-se l'endem\xc3\xa0, el malalt s'adona de la seva curaci\xc3\xb3, ho comunica als seus coneguts i tots van al cementiri a comprovar el fet. Huguet es mostra rigor\xc3\xb3s amb el relat i mostra una cama negra empeltada sobre el cos blanc del malalt, mentre que a l'obra de Nadal el canvi de color \xc3\xa9s imperceptible. Si que coincideixen en la pres\xc3\xa8ncia de dos \xc3\xa0ngels com a ajudants de l'operaci\xc3\xb3, un fet que no figurava a les llegendes escrites dels sants. A l'extrem dret s'observa una porta darrera la qual hi ha el cementiri amb el cos desenterrat del donant i la imatge retrospectiva de Cosme i Dami\xc3\xa0 mentre fan l'acci\xc3\xb3 de tallar-li la cama."