b'\n_START_ARTICLE_\nCiril i Metodi\n_START_SECTION_\nVida\n_START_PARAGRAPH_\nEls dos germans havien nascut a Tessal\xc3\xb2nica: Ciril el 827-828 i Metodi el 815-820. Ciril era el m\xc3\xa9s jove de set germans, segons la Vita Cyrilli. Quan Ciril tenia catorze anys, el seu pare, Lle\xc3\xb3, que havia estat droungarios (un c\xc3\xa0rrec militar important, amb responsabilitats de govern) a la ciutat, va morir i Theoktistos es convert\xc3\xad en el protector dels fills. Theoktistos era un funcionari responsable dels serveis postals i diplom\xc3\xa0tics de l\'imperi i iniciador, amb el regent Bardas, d\'un ampli programa educatiu per a tot l\'imperi, que culmin\xc3\xa0 amb la fundaci\xc3\xb3 de la Universitat de Magnaura, on Ciril ensenyaria m\xc3\xa9s tard.\n_START_SECTION_\nMissions de Ciril al califat i entre els kh\xc3\xa0zars\n_START_PARAGRAPH_\nCiril va aprendre teologia i les lleng\xc3\xbces \xc3\xa0rab, hebrea i samaritana, per la qual cosa va ser elegit per fer missions. Va ser enviat a la cort del califa al-Mutaw\xc3\xa0kkil per discutir el dogma de la Sant\xc3\xadssima Trinitat amb te\xc3\xb2legs musulmans, com tamb\xc3\xa9 per millorar les relacions entre els dos imperis. Ciril prengu\xc3\xa9 part activa en altres missions similars, amb contactes amb te\xc3\xb2legs isl\xc3\xa0mics i jueus._NEWLINE_La segona missi\xc3\xb3, el 860, va ser encarregada per l\'emperador Miquel III i el patriarca de Constantinoble Foci, que havia estat professor de Ciril. Va ser enviat al khagan dels kh\xc3\xa0zars, a la vora del mar d\'Azov (al Querson\xc3\xa8s i Crimea) per evangelitzar la zona i evitar la propagaci\xc3\xb3 del judaisme, ja que el sobir\xc3\xa0, de religi\xc3\xb3 jueva, havia imposat aquesta fe al seu poble, mantenint-ne la conviv\xc3\xa8ncia pac\xc3\xadfica amb les altres. Tot i que algunes tradicions posteriors ho diuen, Metodi no va acompanyar Ciril en aquesta missi\xc3\xb3. Durant el viatge, Ciril aprengu\xc3\xa9 la llengua dels kh\xc3\xa0zars._NEWLINE_En tornar a Constantinoble, Ciril va ser professor de filosofia a la universitat.\n_START_SECTION_\nMetodi a Bulg\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nMentrestant, Metodi havia entrat en un monestir basili\xc3\xa0. Va anar a Roma i es va dedicar a la pintura, art en el qual fou fam\xc3\xb3s. En tornar a Constantinoble, va rebre una invitaci\xc3\xb3 de Bogoris, khan de Bulg\xc3\xa0ria, per anar a la seva cort de Nic\xc3\xb2polis, on li va demanar de pintar algunes coses. Metodi va pintar el Judici final i el resultat va afectar molt Bogoris, ja influ\xc3\xaft pel cristianisme: va acabar de convertir-se i es va fer batejar per obtenir el perd\xc3\xb3 de D\xc3\xa9u el dia del judici final. Com el rei, tamb\xc3\xa9 van batejar-se nobles, membres de l\'ex\xc3\xa8rcit i molts ciutadans, entre 853 i 861.\n_START_SECTION_\nGran Mor\xc3\xa0via\n_START_PARAGRAPH_\nEl 862, els dos germans van iniciar la missi\xc3\xb3 definitiva de la seva vida. El pr\xc3\xadncep Rastislau I de la Gran Mor\xc3\xa0via havia demanat a l\'emperador Miquel III i a Foci que envi\xc3\xa9s missioners a evangelitzar les seves terres. Possiblement, tenia m\xc3\xa9s motius pol\xc3\xadtics que religiosos: havia accedit al tron amb el suport de Llu\xc3\xads el Germ\xc3\xa0nic, rei dels francs, i volia assegurar-se\'n la independ\xc3\xa8ncia, la qual cosa seria m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil si el pa\xc3\xads es feia cristi\xc3\xa0, estalviant-se aix\xc3\xad possibles motius "religiosos" que justifiquessin la conquesta per part d\'altres sobirans. Ciril i Metodi no van ser els primers a predicar a Mor\xc3\xa0via, per\xc3\xb2 els anteriors intents havien estat infructuosos i el mateix Rastislav havia expulsat missioners que havien vingut de Roma; la demanda d\'ajut a Constantinoble tamb\xc3\xa9 volia aconseguir el favor i l\'eventual suport de Bizanci davant d\'atacs des d\'Occident._NEWLINE_Miquel III, que va veure l\'oportunitat d\'estendre la influ\xc3\xa8ncia del seu imperi, va triar Ciril per a la missi\xc3\xb3, juntament amb el seu germ\xc3\xa0 Metodi. Abans de marxar, van formar els que haurien d\'anar amb ells i van marxar a la Gran Mor\xc3\xa0via. Van tenir un \xc3\xa8xit considerable en la missi\xc3\xb3, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 conflictes amb alguns eclesi\xc3\xa0stics germ\xc3\xa0nics que s\'oposaven a l\'intent dels germans de crear una lit\xc3\xbargia espec\xc3\xadficament eslava._NEWLINE_Amb vista a l\'\xc3\xa8xit de la missi\xc3\xb3, van crear un nou alfabet, el glagol\xc3\xadtic, per poder escriure les lleng\xc3\xbces eslaves, basant-se en la llengua eslav\xc3\xb2nica del moment. Aquest alfabet donaria lloc, amb el temps, a l\'alfabet cir\xc3\xadl\xc2\xb7lic actual. Amb aquesta escriptura van escriure textos com el primer codi civil dels pobles eslaus, per a la Gran Mor\xc3\xa0via, i van traduir textos cristians. La llengua era l\'antiga eslav\xc3\xb2nica, que va derivar en l\'eslau eclesi\xc3\xa0stic, usat en la lit\xc3\xbargia de diverses esgl\xc3\xa9sies ortodoxes i cat\xc3\xb2liques orientals. El 863 van comen\xc3\xa7ar a traduir la B\xc3\xadblia a la llengua eslava antiga o eslav\xc3\xb2nica, possiblement el Nou Testament i els Psalms. Les fonts nom\xc3\xa9s esmenten com a tradu\xc3\xafts els evangelis per Ciril i un evangelium Slovenicum, amb parts de les quals no s\'indica el t\xc3\xadtol.\n_START_SECTION_\nRoma\n_START_PARAGRAPH_\nEl 867, el papa Nicolau I va convidar els germans a anar a Roma. La missi\xc3\xb3 de Mor\xc3\xa0via havia desfermat una disputa amb Theotmar, el bisbe de Salzburg i Passau, que reclamava el control eclesi\xc3\xa0stic sobre el nou territori cristi\xc3\xa0 i volia que s\'hi implant\xc3\xa9s la lit\xc3\xbargia romana. Van anar a Roma portant les rel\xc3\xadquies del papa Climent I, la mort del qual la tradici\xc3\xb3 situava a Crimea i on Ciril les havia pres en la seva missi\xc3\xb3, i un grup de deixables. En passar per Pann\xc3\xb2nia, van ser rebuts pel pr\xc3\xadncep Koce i van continuar viatge fins a Roma, on arribaren el 868. Molt ben rebuts (les rel\xc3\xadquies de sant Climent podrien haver-hi influ\xc3\xaft) el papa va considerar que, malgrat la rivalitat que podia haver-hi amb Constantinoble, calia valorar molt positivament la tasca i influ\xc3\xa8ncia dels dos germans._NEWLINE_El papa Adri\xc3\xa0 II va donar suport a la continuaci\xc3\xb3 de la missi\xc3\xb3 i va autoritzar formalment la nova lit\xc3\xbargia eslava. A Roma van ser ordenats els deixebles dels dos germans: ofici\xc3\xa0 cadasc\xc3\xba en la seva llengua en diverses esgl\xc3\xa9sies de Roma. Poc despr\xc3\xa9s, Ciril, retirat en un monestir, va morir el 14 de febrer de 869. No sembla haver-hi fonament hist\xc3\xb2ric per creure que Ciril fos nomenat bisbe, com tradicionalment s\'ha anat dient.\n_START_SECTION_\nPann\xc3\xb2nia\n_START_PARAGRAPH_\nMetodi, ja sol, va continuar la tasca, anant cap al nord del Danubi, on va estar actiu entre la poblaci\xc3\xb3 eslava de Pann\xc3\xb2nia (al principat de Balaton) i pa\xc3\xafsos de la rodalia. La situaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica a la Gran Mor\xc3\xa0via havia canviat: Rastislav havia estat derrocat pel seu nebot Svatopluk I i condemnat, la qual cosa feia poc aconsellable anar-hi de moment. A m\xc3\xa9s, en el viatge cap a Roma, el pr\xc3\xadncep de Balaton havia rebut cordialment els germans, per la qual cosa la missi\xc3\xb3 de Pann\xc3\xb2nia va tenir \xc3\xa8xit. Novament, el bisbe de Salzburg va reclamar la jurisdicci\xc3\xb3 del territori. Metodi va demanar el suport de Roma. El papa no el va nomenar bisbe de Pann\xc3\xb2nia, ja que aix\xc3\xb2 podia molestar al de Salzburg, sin\xc3\xb3 arquebisbe de Sirmium, t\xc3\xadtol m\xc3\xa9s antic que el salzburgu\xc3\xa8s no podria q\xc3\xbcestionar. El nomenament de bisbe va tenir lloc el 870 i el d\'arquebisbe el 873 (o m\xc3\xa9s tard, cap al 879, segons altres fonts). L\'arquebisbat tenia jurisdicci\xc3\xb3 sobre la Gran Mor\xc3\xa0via, Pann\xc3\xb2nia i S\xc3\xa8rbia.\n_START_SECTION_\nAnys finals i mort\n_START_PARAGRAPH_\nL\'arquebisbe de Salzburg no va voler acceptar el nou nomenament i va convocar un s\xc3\xadnode a Ratisbona, en pres\xc3\xa8ncia del rei Llu\xc3\xads. L\'assemblea va decretar que Metodi fos deposat: va ser enviat a Alemanya i fet presoner durant dos anys i mig. Roma va declarar-se a favor de Metodi i hi envi\xc3\xa0 un llegat, Pau d\'Ancona, per resoldre el conflicte i castigar els infractors, que van ser cridats a Roma._NEWLINE_La voluntat del papa s\'impos\xc3\xa0 i Metodi va ser alliberat i tornat a la seva autoritat arxiepiscopal, tot i que no se li permet\xc3\xa9 de fer servir la lit\xc3\xbargia eslava a la missa. Quan, a la mort de Koce\xc4\xbe, els nobles alemanys van fer-se c\xc3\xa0rrec de Pann\xc3\xb2nia, l\'autoritat de Metodi va disminuir. Mentrestant, el sobir\xc3\xa0 de la Gran Mor\xc3\xa0via va expulsar els clergues germ\xc3\xa0nics i, per contra, Metodi va guanyar poder en aquest territori. Entre 873 i 879, l\'expansi\xc3\xb3 del cristianisme va ser gran en aquells territoris. No obstant aix\xc3\xb2, va continuar havent-hi alguns conflictes entre Metodi i Roma a causa d\'interpretacions diverses en l\'aplicaci\xc3\xb3 de la lit\xc3\xbargia i l\'\xc3\xbas del ritu eslau._NEWLINE_Metodi va morir, encara que no n\'hi ha la certesa, el 8 d\'abril de 885, i fou enterrat a la seva seu, actual catedral de Velehrad (Mor\xc3\xa0via). Llavors va esclatar el conflicte entre el seu successor Gorazd i el nou papa Esteve V, contrari a la nova lit\xc3\xbargia eslava. Els deixebles de Metodi van establir-se a la Gran Mor\xc3\xa0via i Bulg\xc3\xa0ria i crearen escoles teol\xc3\xb2giques. All\xc3\xad es desenvolup\xc3\xa0 l\'alfabet cir\xc3\xadl\xc2\xb7lic que, de mica en mica, va substituir el glagol\xc3\xadtic i s\'estengu\xc3\xa9 als altres pa\xc3\xafsos eslaus._NEWLINE_Com a pintor, Metodi, se situa al mateix nivell que els altres tres gran pintors del segle: Modalulph a Fran\xc3\xa7a, Tutil\xc3\xb3 a Germ\xc3\xa0nia i Ll\xc3\xa0tzer de Constantinoble.\n_START_SECTION_\nVeneraci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl proc\xc3\xa9s de canonitzaci\xc3\xb3 dels germans va ser lent. Nom\xc3\xa9s morir, Ciril va ser tingut com a sant pels seus deixebles. El seu culte es va estendre pels llocs on havia estat predicant i, despr\xc3\xa9s, per tot el m\xc3\xb3n cristi\xc3\xa0. Aix\xc3\xb2 no obstant, a Occident, no \xc3\xa9s fins a la butlla Grande Munus de Lle\xc3\xb3 XIII del 1880 que s\'inclou al santoral cat\xc3\xb2lic._NEWLINE_Els dos germans s\xc3\xb3n coneguts com a "ap\xc3\xb2stols dels eslaus" i venerats per cat\xc3\xb2lics i, sobretot, pels ortodoxos. La festivitat lit\xc3\xbargica dels germans \xc3\xa9s entre els cat\xc3\xb2lics el 14 de febrer, aniversari de la mort de Ciril. Els ortodoxos la celebren l\'11 de maig (data del calendari juli\xc3\xa0 que correspon al 24 de maig del calendari gregori\xc3\xa0). Els dos germans van ser declarats patrons d\'Europa el 1980, amb sant Benet de N\xc3\xbarsia._NEWLINE_L\'11 de maig, a Bulg\xc3\xa0ria, se celebra d\'en\xc3\xa7\xc3\xa0 el segle XI. Des del 1851 tamb\xc3\xa9 se celebra en aquest dia la Diada de les Lletres B\xc3\xbalgares, commemorant el paper dels germans en la creaci\xc3\xb3 de l\'escriptura cir\xc3\xadl\xc2\xb7lica. Avui, el 24 de maig se celebra el Dia de l\'Educaci\xc3\xb3 i la Cultura B\xc3\xbalgares i la Literatura Eslava, festa nacional al pa\xc3\xads. Celebracions similars tenen lloc a Maced\xc3\xb2nia del Nord, R\xc3\xbassia, Eslov\xc3\xa0quia i la Rep\xc3\xbablica Txeca.'