b"\n_START_ARTICLE_\nJames Matthew Barrie\n_START_SECTION_\nInfantesa\n_START_PARAGRAPH_\nJ. M. Barrie va n\xc3\xa0ixer en el si d'una adinerada fam\xc3\xadlia brit\xc3\xa0nica victoriana. Quan tenia 6 anys, el seu germ\xc3\xa0 de 13 David, el favorit de sa mare, va morir. Sa mare mai no es va recuperar de la p\xc3\xa8rdua, i va ignorar J. M. Per exemple, quan entrava en una habitaci\xc3\xb3 on estava sa mare, aquesta sempre deia \xc2\xabDavid, ets tu? Pots ser tu?\xc2\xbb i quan advertia que era James, afegia \xc2\xabah, nom\xc3\xa9s ets tu.\xc2\xbb Son pare no es relacionava en absolut amb els infants. Com a resultat d'aquest aband\xc3\xb3 emocional i del probable ab\xc3\xbas psicol\xc3\xb2gic, James va patir nanisme psicog\xc3\xa8nic: va deixar de cr\xc3\xa9ixer i mai va desenvolupar la pubertat. Va arribar a l'edat adulta sense haver crescut m\xc3\xa9s d'1,47 m.\n_START_SECTION_\nCarrera liter\xc3\xa0ria\n_START_PARAGRAPH_\nBarrie va ambientar les seues primeres novel\xc2\xb7les a Kirriemuir, a la qual es referia com Thrums (\xe2\x80\x98Flocs'), potser perqu\xc3\xa8 son pare va treballar com a teixidor. Sovint va escriure tamb\xc3\xa9 di\xc3\xa0legs en escoc\xc3\xa8s. M\xc3\xa9s tard va escriure obres teatrals incloent-hi Carrer Quality (1901), El que saben totes les dones (1908) i L'admirable Crichton (1902). La seua \xc3\xbaltima obra teatral, David (1936), dramatitzava la hist\xc3\xb2ria b\xc3\xadblica del rei Sa\xc3\xbcl i del jove David. Com el de Peter Pan, el paper de David va ser interpretat per una dona, Elisabeth Bergner._NEWLINE_Les seues novel\xc2\xb7les de Thrums van gaudir d'un enorme \xc3\xa8xit quan van ser publicades, comen\xc3\xa7ant per Auld Licht Idylls (1888). Li va seguir A Window in Thrums (1889), i El petit ministre (1891). Les seues dues novel\xc2\xb7les de Tommy, El sentimental Tommy i Tommy i Grizel van veure la llum l'any 1896 i l'any 1902 respectivament. Tracten de temes molt m\xc3\xa9s directament relacionats amb el que acabaria convertint-se en Peter Pan. La primera aparici\xc3\xb3 d'aquest personatge es produeix a El petit ocell blanc (1901)._NEWLINE_Barrie va escriure l'any 1891 Ibsen's Ghost, una par\xc3\xb2dia del drama d'Henrik Ibsen Espectres que acabava de ser representada per primera vegada a Anglaterra per la Independent Theatre Society dirigida per J. T. Grein. L'obra de Barrie va ser estrenada el 31 de maig al Toole's Theatre de Londres. Barrie semblava apreciar els m\xc3\xa8rits d'Ibsen: fins i tot William Archer, traductor de les obres d'Ibsen a l'angl\xc3\xa8s, va gaudir de l'humor de l'obra i la va recomanar._NEWLINE_Peter Pan va ser representada per primera vegada el 27 de desembre de 1904. l'any 1924, l'autor va especificar que els drets d'autor de l'obra serien a benefici del Great Ormond Street Hospital de Londres. L'estat actual d'aquests drets d'autor \xc3\xa9s complex._NEWLINE_Barrie, junt amb altres autors teatrals, va estar implicats en els intents de 1909 i 1911 de desafiar la censura de Lord Chamberlain sobre la producci\xc3\xb3 teatral de Londres.\n_START_SECTION_\nAmistats\n_START_PARAGRAPH_\nBarrie, Arthur Conan Doyle i Robert Louis Stevenson van ser amics des de la Universitat. Els tres van ser alumnes de la Universitat d'Edimburg i tamb\xc3\xa9 van treballar en el peri\xc3\xb2dic de la facultat. J. M. Barrie va con\xc3\xa9ixer a Thomas Hardy a trav\xc3\xa9s de Hugh Clifford mentre va estar residint a Londres.\n_START_SECTION_\nLa fam\xc3\xadlia Llewelyn-Davies\n_START_PARAGRAPH_\nLa fam\xc3\xadlia Llewelyn-Davies estava formada pels pares Arthur (1863\xe2\x80\x931907) i Sylvia (1866\xe2\x80\x931910), filla de George Du Maurier, i els seus cinc fills George Llewelyn-Davies (1893\xe2\x80\x931915), John Llewelyn-davies o Jack (1894-1959), Peter Llewelyn-Davies (1897\xe2\x80\x931960), Michael Llewelyn-Davies (1900\xe2\x80\x931921) i Nicholas Llewelyn-Davies o Nico (1903\xe2\x80\x931980)._NEWLINE_Barrie va entrar en contacte amb la fam\xc3\xadlia l'any 1897 o el 1898 despr\xc3\xa9s de con\xc3\xa8ixer George i Jack amb la seua passejadora Mary Hodgson en els Jardins de Kensington de Londres, on solia anar mentre passejava el seu gos Porthos, perqu\xc3\xa8 vivia prop. No va con\xc3\xa8ixer Sylvia fins m\xc3\xa9s tard, en una trobada casual durant un sopar._NEWLINE_Es va convertir en un segon pare per als nois i, quan aquests van quedar orfes, en el seu guardi\xc3\xa0. Algunes fonts afirmen que el testament de sa mare estipulava que la germana de la passejadora havia de prendre'n la cust\xc3\xb2dia i que Barrie el va falsificar o el va malinterpretar involunt\xc3\xa0riament (la germana de la passejadora s'anomenava Jenny, mentre que la fam\xc3\xadlia Davies anomenava familiarment Jimmy a Barrie). Tanmateix, estava clar que era l'\xc3\xbanic amb temps i recursos suficients per a mantenir els infants i Sylvia no volia que els seus fills foren repartits entre els parents._NEWLINE_Encara que alguns poden trobar sospitosa aquesta amistat amb els xiquets, no pareix haver-hi evid\xc3\xa8ncia alguna de qu\xc3\xa8 ocorreguera quelcom inapropiat i el menor d'ells, Nico, va negar rotundament que Barrie s'haguera comportat deshonestament alguna vegada. Barrie estava casat amb l'actriu Mary Ansell, per\xc3\xb2 el matrimoni no tenia vida sexual, ni per tant fills, i va acabar en divorci._NEWLINE_Barrie era el padr\xc3\xad de Peter Scott._NEWLINE_L'est\xc3\xa0tua de Peter Pan en els Jardins de Kensington, erigida en secret a la nit per a la May Morning de 1912, es devia suposadament haver inspirat en una fotografia de Michael, per\xc3\xb2 l'escultor va decidir usar un altre xiquet com a model, deixant Barrie molt decebut amb el resultat. \xc2\xabNo mostra al dimoni dins de Peter\xc2\xbb, va dir._NEWLINE_Barrie va patir un gran dolor amb la mort de dos dels xiquets Llewelyn-Davies. George va morir en servei (1915) durant la Primera Guerra Mundial. Michael, amb qui Barrie mantenia una correspond\xc3\xa8ncia di\xc3\xa0ria, es va ofegar l'any (1921) en un possible pacte su\xc3\xafcida un mes abans del seu vint-i-un\xc3\xa8 aniversari, quan nadava en unes conegudes aig\xc3\xbces perilloses d'Oxford amb el seu amic i possible amant Rupert Errol Victor Buxton. Alguns anys despr\xc3\xa9s de la mort de Barrie, Peter Davies, despr\xc3\xa9s editor, va escriure el seu llibre Morgue, incloent-hi molta informaci\xc3\xb3 familiar i comentaris sobre Barrie. A l'edat de 63 anys Peter es va su\xc3\xafcidar llan\xc3\xa7ant-se davant d'un tren del Metro de Londres.\n_START_SECTION_\nBiografies cinematogr\xc3\xa0fiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa BBC va produir l'any 1978 una guardonada mini-s\xc3\xa8rie d'Andrew Birkin, The Lost Boys (tamb\xc3\xa9 titulada J.M. Barrie and the Lost Boys), protagonitzada per Ian Holm com Barrie i Ann Bell com Sylvia. Hom considera que reflecteix els fets amb fidelitat, fins i tot l'assumpte de l'afecte de Barrie pels nois. El paper d'Arthur Llewelyn-Davies est\xc3\xa0 interpretat per Tim Piggot-Smith._NEWLINE_Una pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula mig fict\xc3\xadcia sobre la seua relaci\xc3\xb3 amb la fam\xc3\xadlia, Finding Neverland, va ser estrenada l'any 2004, amb Johnny Depp com Barrie i Kate Winslet com Sylvia Llewelyn-Davies. Va ometre a Arthur i Nico."