b'\n_START_ARTICLE_\nSilla\n_START_SECTION_\nTop\xc3\xb2nim\n_START_PARAGRAPH_\nEl nom Silla mostra unes arrels contradict\xc3\xb2ries, a hores d\'ara no massa consensuades entre els fil\xc3\xb2legs, ja que cadasc\xc3\xba procura justificar els indicis m\xc3\xa9s favorables a la seua especialitat acad\xc3\xa8mica._NEWLINE_Per una banda hi ha la teoria llatina, respecte de la qual, sabem que els primers documents redactats en aquesta llengua la descriuen amb el mot Silva, en refer\xc3\xa8ncia a un bosc atape\xc3\xaft o una zona verda de certa import\xc3\xa0ncia, que de resultar certa l\'assignaci\xc3\xb3, s\'explicaria pels nombrosos pinars i alzines silvestres que abans l\'envoltaven pel sud-oest, concretament a les partides de l\'Algudor i Sant Roc, a les que haurem d\'afegir els bovalars adjacents a l\'Albufera per on pasturaven els ramats de la rodalia. Destacarem per la seua antiguitat l\'anomenada Fitaci\xc3\xb3 de Wamba, un acord de depend\xc3\xa8ncia feudal que delimitava els bisbats de la Hisp\xc3\xa0nia visig\xc3\xb2tica del segle\xc2\xa0vii, on per descriure la nostra di\xc3\xb2cesi, diu: ..."Termini Valencia tenet de Silva usque Murvetrum"... - el terme de Val\xc3\xa8ncia compr\xc3\xa8n des de Silla fins a Morvedre (Sagunt) -._NEWLINE_M\xc3\xa9s endavant tenim noves opcions antrop\xc3\xb2nimes a l\'estil de: ..."Fund\xc3\xb3 esta villa SILBA, capit\xc3\xa1n romano, 79 a\xc3\xb1os antes de nuestra Redenci\xc3\xb3n", m\xc3\xa9s o menys en la l\xc3\xadnia de l\'informe aparegut a un reportatge period\xc3\xadstic que afirmava: ..."del examen del archivo hemos podido averiguar que en tiempo del proc\xc3\xb3nsul SILA Romano edificose una alquer\xc3\xada llamada Cilla", un personatge hist\xc3\xb2ric que en l\'idioma llat\xc3\xad i en l\'itali\xc3\xa0 actual casualment s\'escriu SILLA. D\'aquesta manera ho veiem en la correspond\xc3\xa8ncia privada del rei conqueridor (Montpeller, any 1262, juny 10), qui tamb\xc3\xa9 utilitza el terme SILLAM quan situava geogr\xc3\xa0ficament l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Vicent de la Roqueta: ..."in via quo vadit ad Sillam" - al cam\xc3\xad que condueix a Silla -. _NEWLINE_Aquesta teoria defensada pels romanistes, pren m\xc3\xa9s for\xc3\xa7a en relacionar el top\xc3\xb2nim amb la ind\xc3\xbastria vinatera, aix\xc3\xad succeeix amb altres llocs d\'arrels romanes que encara mantenen el mateix vocable f\xc3\xb2ssil, gr\xc3\xa0cies precisament a la nombrosa pres\xc3\xa8ncia de bodegues en temps passats. _NEWLINE_Podem citar: Cilla (Burgos), Cillas (Guadalajara), Cillamayor (Palencia), Cillanueva (Valladolid), Cillarga (Palencia), Cillero (Ourense), Cillero de Mari\xc3\xb1aos (Lugo), Santiago del Cillero (Lugo), Cilleros (C\xc3\xa0ceres), San Salvador de Cilleros (Ourense), Cilleros de la Bastida (Salamanca), Cillerero (Ourense), Cilleruelo (Albacete), Cilleruelo de Abajo (Burgos), Cilleruelo de Bezania (Burgos), Cilleruelo de Bricia (Burgos), Cilleruelo de San Manuel (Segovia)..._NEWLINE_A la di\xc3\xb2cesi de Tarragona tamb\xc3\xa9 apareix Centumcelli, referit a un poblament ja documentat a les "Rationes Decimarum" del segle XIII. I en el context de la parla aragonesa, l\'any 1260 trobem una al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 semblant en la persona de Pedro de Cillas, que en traduir-lo al catal\xc3\xa0 no dubten en convalidar per Pere de Celles._NEWLINE_Recordem al respecte la cita de Gaspar Escolano feta al segle\xc2\xa0xvii, qui opta per la forma CELLA derivada de CENTUMCELLAE en al\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 a la gran quantitat de cellers que hi havia antigament al poble: ..."Y pienso que es Silla la que en escrituras de aquel tiempo hallamos en ese paraje con nombre de Centumcellas, que es decir cien bodegas"... _NEWLINE_L\'investigador Nicolau Primitiu ens parla del top\xc3\xb2nim SILLUS, vinculant el poblament a un barranc anomenat aix\xc3\xad en \xc3\xa8poca dels romans (que indubtablement seria la Rambleta). Per tant, sembla que la majoria de refer\xc3\xa8ncies antigues es manifesten amb la forma llatina, una opini\xc3\xb3 avalada a l\'obra: "Estudio Topon\xc3\xadmico de la Regi\xc3\xb3n Valenciana" de Cabanes Pecourt M\xc2\xaa. et alii. Universitat de Val\xc3\xa8ncia. 1981. Encara que a\xc3\xa7\xc3\xb2 no s\'hauria d\'entendre com una prova irrefutable, ja que les traduccions escrites i les transmissions orals durant el per\xc3\xadode medieval s\xc3\xb3n del tot variades i for\xc3\xa7a subjectives._NEWLINE_L\'altra hip\xc3\xb2tesi l\'aporta el fil\xc3\xb2leg Joan Coromines a l\'obra "Onom\xc3\xa0sticon Cataloniae, on amb una contund\xc3\xa8ncia que no admet dubtes, afirma de Silla que es tracta de l\'etimologia ar\xc3\xa0biga zhyla, que significa "terreny f\xc3\xa0cil de trepitjar" en contraposici\xc3\xb3 als peudemonts on s\'enclavaven els pobles de voltant. Mentre que als seus "Estudis de Topon\xc3\xadmia Catalana" publicats amb anterioritat, a l\'apartat de noms catalans d\'origen \xc3\xa0rab, refereix que \xc3\xa9s un nom enregistrat als textos moss\xc3\xa0rabs, no ar\xc3\xa0bic original, suggerint per\xc3\xb2 que \xc3\xa9s molt anterior a la conquesta cristiana. Aquesta opci\xc3\xb3 est\xc3\xa0 recolzada, entre altres, per l\'arabista Carme Barcel\xc3\xb3 Torres en la "Topon\xc3\xadmia ar\xc3\xa0biga del Pa\xc3\xads Valenci\xc3\xa0", per\xc3\xb2 sobretot, crida l\'atenci\xc3\xb3 la decidida postura dels fil\xc3\xb2legs i estudiosos locals que un\xc3\xa0nimement el relacionen amb un context cultural isl\xc3\xa0mic. Una etapa in\xc3\xa8dita de la nostra l\'alqueria, on no coneguem ni tan sols la seua denominaci\xc3\xb3 oficial, ja que abans del fam\xc3\xb3s "pacte d\'Alcanyis" de l\'any 1233, no apareix a les fonts cristianes cap document, ni a les campanyes depredadores del Cid recaptant diners per l\'horta (1080), ni a l\'expedici\xc3\xb3 d\'Alfons el Bataller cam\xc3\xad d\'Alzira en 1124...  Nom\xc3\xa9s hi ha dues refer\xc3\xa8ncies isl\xc3\xa0miques que l\'anomenen de passada: la primera \xc3\xa9s de l\'historiador Ben al-Abar, qui parla de Silla i Cullera, per\xc3\xb2 amb una greu errada en situar Shyla al bi-garb\xc3\xad Balansiya, \xc3\xa9s a dir, a l\'occident de la ciutat. _NEWLINE_I tamb\xc3\xa9 una altra not\xc3\xadcia que caldr\xc3\xa0 prendre amb totes les precaucions pensant en l\'autenticitat de la seua traducci\xc3\xb3: es tracta d\'un poemari del segle\xc2\xa0xi anomenat "Las Casidas", a cura de l\'escriptor de X\xc3\xa0tiva Abu-el-alh-Arr\xc3\xa0, on inclou uns versos cantant-li a ..."la moza de Sila que sus ojos lloran al pie de la torre"._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, en cas de voler acceptar una connotaci\xc3\xb3 fon\xc3\xa8tica \xc3\xa0rab, sempre caldria relacionar-la amb SIHLA o SYHLA (arena, sorra) o SUHAILA (planura), per\xc3\xb2 mai amb un antrop\xc3\xb2nim sarra\xc3\xad com afirma moss\xc3\xa8n Pedro Sucias: "antiguamente esta poblaci\xc3\xb3n era conocida como CILA, que es nombre \xc3\xa1rabe de persona"._NEWLINE_Un altre exemple per a justificar aquest top\xc3\xb2nim, el tenim en una expressi\xc3\xb3 col\xc2\xb7loquial que l\'il\xc2\xb7lustre D. El\xc3\xadas Olmos Canalda pos\xc3\xa0 en boca de Felip II quan vingu\xc3\xa9 a Val\xc3\xa8ncia. Ens conta, que el rei estava tan extasiat travessant la nostra poblaci\xc3\xb3, que va exclamar emocionat: - Aqu\xc3\xad pondria yo mi silla\xc2\xa0!!. Encara que sembla una fantasia liter\xc3\xa0ria recollida d\'una cr\xc3\xb2nica reial, m\xc3\xa9s que l\'opini\xc3\xb3 d\'un cient\xc3\xadfic de tanta solv\xc3\xa8ncia com era el canonge Olmos, no deixa de ser un intent de relacionar el top\xc3\xb2nim Silla amb l\'equival\xc3\xa8ncia castellana del moble "cadira", una confusi\xc3\xb3 que es d\xc3\xb3na f\xc3\xa0cilment fora de l\'\xc3\xa0mbit geogr\xc3\xa0fic valenci\xc3\xa0, i malauradament tamb\xc3\xa9 en alguns programes inform\xc3\xa0tics de traducci\xc3\xb3 de textos, que malgrat les advert\xc3\xa8ncies fetes en el seu dia, ning\xc3\xba no es preocupa d\'esmenar._NEWLINE_Independentment de les arrels fon\xc3\xa8tics, els documents demostren que la seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia gr\xc3\xa0fica ha anat evolucionant de CILAM > CIYLA > \xc3\x87ILA > CYLA (utilitzat a la "Cr\xc3\xb2nica" del rei Jaume), i posteriorment CILLAM > CILLA > \xc3\x87ILLA (a les llistes del Mestre Racional i els Protocols notarials dels segles XV i XVI). Tamb\xc3\xa9 l\'he vist grafiada "SSILLA" a un relat de la Germania, fins a normalitzar-se definitivament SILLA a les darreries del segle\xc2\xa0xvi. _NEWLINE_Malgrat les diverg\xc3\xa8ncies sem\xc3\xa0ntiques i el fet d\'apar\xc3\xa8ixer escrit amb diverses modalitats ortogr\xc3\xa0fiques, dependent del segle i de l\'escola dels escrivents, aquest top\xc3\xb2nim s\'ha mantingut inalterable al llarg del temps, sense tenir const\xc3\xa0ncia de cap intent de modificaci\xc3\xb3 o substituci\xc3\xb3 per un altre nom. Com era de costum, en cada \xc3\xa8poca li anteposaven prefixos qualificatius en funci\xc3\xb3 del rang poblacional que assolia, havent-la localitzat despr\xc3\xa9s de: "loci", "parr\xc3\xb2quia", "universitat", "lloch", "encomienda", "poblado", "lugar", "villa"... i a hores d\'ara "ciutat"._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha qui argumenta que el nom \xc3\xa9s d\'origen mallorqu\xc3\xad, perqu\xc3\xa8 en temps de la reconquesta i el repoblament hi va haver suposadament un fort flux de repobladors que provenien d\'aquesta illa. Aix\xc3\xad doncs, \xc3\xa9s com degu\xc3\xa9 desenvolupar-se fon\xc3\xa8ticament, anomenant-se de "Sa illa" a "Silla". Tot i aix\xc3\xb2, no hi ha elements hist\xc3\xb2rics suficients per a considerar versemblant aquesta versi\xc3\xb3._NEWLINE_Per\xc3\xb2 a m\xc3\xa9s dels or\xc3\xadgens hist\xc3\xb2rics del top\xc3\xb2nim, tampoc tenim molt clar el gentilici, \xc3\xa9s a dir, el nom que reben els naturals o ve\xc3\xafns d\'una localitat o d\'un pa\xc3\xads determinat. En alguns reportatges period\xc3\xadstics del segle\xc2\xa0xix asseguren que: "a sus habitantes se les conoce como sillanos"..., una forma mantinguda tamb\xc3\xa9 per Sarthou Carreres en la Gran Enciclopedia de la Regi\xc3\xb3n Valenciana, encara que la manera m\xc3\xa9s usual i acceptada d\'anomenar-nos ha estat sillenses, totes dues en llengua castellana._NEWLINE_El problema esdev\xc3\xa9 en fer-ho en valenci\xc3\xa0, perqu\xc3\xa8 com que mai s\'havia normalitzat, a hores d\'ara no queda gens clar. En el llenguatge col\xc2\xb7loquial sempre hem dit vulgarment: silleros i silleres, de la mateixa manera que per als pobles de la rodalia diguem: beniparrelleros, alcasseros, picassenteros o almussaferos. Tamb\xc3\xa9 hem utilitzat el terme sillers en un intent de refinar el mot, per\xc3\xb2: quina de totes \xc3\xa9s la forma correcta?_NEWLINE_Segons el Servei de Normalitzaci\xc3\xb3 Ling\xc3\xbc\xc3\xadstica de la Conselleria d\'Educaci\xc3\xb3 de la Generalitat Valenciana, del tot coincident en la Gran Enciclop\xc3\xa8dia Catalana, hem d\'inclinar-nos per la seg\xc3\xbcent forma: sill\xc3\xa0/sillana per al singular, i sillans/sillanes per al plural._NEWLINE_\xc3\x9altimament, per\xc3\xb2, al llistat que ha publicat l\'Acad\xc3\xa8mia Valenciana de la Llengua, el gentilici s\'ha fixat en la forma siller, amplament reconeguda i utilitzada.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAbans del segle XIII degu\xc3\xa9 haver poblament al territori de l\'actual municipi, ja que s\'han trobat vestigis d\'ocupaci\xc3\xb3 humana per tota l\'\xc3\xa0rea de l\'Albufera. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 la primera vegada que apareix documentada Silla amb seguretat fou durant la conquesta jaumina del segle XIII, quan el 1233 dou donada pel rei a l\'Orde Militar de Sant Joan de l\'Hospital; poc despr\xc3\xa9s s\'hi va establir una redu\xc3\xafda col\xc3\xb2nia de cristians, encara que hi hagu\xc3\xa9 poblaci\xc3\xb3 isl\xc3\xa0mica almenys fins al 1528, sobretot dedicada a l\'explotaci\xc3\xb3 dels recursos de l\'Albufera. Des del 1243 la rectoria de Silla fou patronat de l\xe2\x80\x99Orde de l\'Hospital. El 1319 el lloc pass\xc3\xa0 a l\'Orde de Montesa, la qual retingu\xc3\xa9 el senyoriu fins a la fi del r\xc3\xa8gim feudal. L\'any 1373 comptava amb una poblaci\xc3\xb3 de 97 focs. _NEWLINE_Durant l\'Edat Moderna, cal assenyalar la lluita dels camperols sillencs per millorar llurs condicions de vida. En efecte, el 1633, els habitants de Silla s\'enfrontaren infructuosament amb Francesc Llan\xc3\xa7ol de Roman\xc3\xad, comanador de Montesa, per la negativa d\'aquest a l\'obertura d\'un forn i a l\'ampliaci\xc3\xb3 de cultius a costa de terres comunals de llenya i pastura. Per\xc3\xb2 el poble no va aconseguir les susdites aspiracions. _NEWLINE_L\'any 1704 nom\xc3\xa9s tenia 80 cases, \xc3\xa9s a dir, uns 320 habitants. L\'esgl\xc3\xa9sia actual es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a al\xc3\xa7ar l\'any 1764. L\'edifici mant\xc3\xa9 obres del pintor valenci\xc3\xa0 Vicent L\xc3\xb3pez i Porta\xc3\xb1a o dels seus deixebles. Segons el Cens de Floridablanca, la poblaci\xc3\xb3 de Silla pujava almenys als 1602 habitants que s\'hi van enregistrar. L\'anarquisme s\'hi implant\xc3\xa0 al primer ter\xc3\xa7 del segle XX sobretot degut a la fragmentaci\xc3\xb3 de la propietat de la terra; llavors es va fundar la col\xc2\xb7lectivitat agr\xc3\xa0ria El Munt\xc3\xb3. Segons Josep Sanchis Sivera, el 1922 tenia 5239 habitants. En la segona meitat del segle XX ha atret poblaci\xc3\xb3 pel seu desenvolupament industrial i per la proximitat de la ciutat de Val\xc3\xa8ncia.'