b"\n_START_ARTICLE_\nGenealogiae regum Anglorum\n_START_PARAGRAPH_\nLa Genealogiae regum Anglorum o compilaci\xc3\xb3 \xc3\xa0nglia \xc3\xa9s un conjunt de documents antics on surten les genealogies dels reis anglosaxons, llistes de bisbes i de papes. En total s\xc3\xb3n quatre, dos dels quals es conserven a la Biblioteca Brit\xc3\xa0nica, un altre a la biblioteca del Corpus Christi College que pertany a la Universitat de Cambridge i un altre, que pertanyia a la catedral de Rochester i que est\xc3\xa0 actualment en els arxius de Medway.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3 de la compilaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTots els manuscrits semblen derivar d'una mateixa font d'informaci\xc3\xb3, actualment perduda. Basat en el contingut i en les diverg\xc3\xa8ncies, Dumville ha datat la seva creaci\xc3\xb3 en l'any 796 a M\xc3\xa8rcia. Tant les genealogies reials com les llistes episcopals formaven part d'una compilaci\xc3\xb3 original, i els manuscrits que han sobreviscut s'han desviat conjuntament dels originals en diversos graus. Tots ells inclouen les genalogies dels reis de Deira, Bern\xc3\xadcia, M\xc3\xa8rcia, Lindsey, Kent i de l'\xc3\x80nglia de l'Est. Tres dels manuscrits (C, T i R) contenen a m\xc3\xa9s la genealogia dels reis de Wessex i les dels de North\xc3\xbambria. Aquest podria ser el material om\xc3\xa8s o perdut en el quart manuscrit (V) m\xc3\xa9s que una adici\xc3\xb3 en els altres tres. Les genealogies estan en ordre invers, comencen pel nom d'un governant de l'\xc3\xa8poca i tot seguit s'esmenten en ordre els seus avantpassats fins a arribar a Woden, i en les nissagues dels monarques de Lindsey i de Wessex la llista va m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 hi ha llistes de papes i de bisbes que es van anar ampliant en fer c\xc3\xb2pies noves, per\xc3\xb2 amb l'excepci\xc3\xb3 de la nissaga de Wessex, les llistes reials han rom\xc3\xa0s gaireb\xc3\xa9 invariables llevat d'alguna errada. Dumville creu que va haver un text elaborat a North\xc3\xbambria precursor de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 \xc3\xa0nglia el qual va servir com a font documental per escriure la Historia Brittonum, un text que podria datar d'entre la d\xc3\xa8cada del 760 i la del 770.\n_START_SECTION_\nVespasi\xc3\xa0 (V)\n_START_PARAGRAPH_\nAquest \xc3\xa9s el manuscrit m\xc3\xa9s antic i \xc3\xa9s una branca separada diferent de les altres versions. Est\xc3\xa0 fet per la m\xc3\xa0 d'un sol escriba, el qual va emprar la cal\xc2\xb7ligrafia t\xc3\xadpica de M\xc3\xa8rcia per anotar genealogies de reis, i llistes de bisbes des de l'any 805 o 814 cap enrere. Altres escribes de M\xc3\xa8rcia en \xc3\xa8poques posteriors van actualitzar les llistes episcopals, primer fins al 833 i despr\xc3\xa9s fins al segle XII, mentre que la llista de papes est\xc3\xa0 actualitzada fins a arribar a Adri\xc3\xa0 II, papa del segle IX. Els fulls que contenen la compilaci\xc3\xb3 \xc3\xa0nglia no tenen semblan\xc3\xa7a amb la resta del c\xc3\xb2dex en qu\xc3\xa8 es van trobar i probablement nom\xc3\xa9s van estar cosides a aquest c\xc3\xb2dex des de l'\xc3\xa8poca en qu\xc3\xa8 van entrar a formar part de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 Cotton. Les p\xc3\xa0gines que contenen la compilaci\xc3\xb3 \xc3\xa0nglia actualment estan separades del volum on eren i es guarden a banda amb el nom de cat\xc3\xa0leg: Vespasi\xc3\xa0 B-VI/1.\n_START_SECTION_\nParker CCCC (C)\n_START_PARAGRAPH_\nEl manuscrit Parker forma part d'un volum m\xc3\xa9s extens, tot ell escrit per un mateix grup d'escribes, els quals empraven la cal\xc2\xb7ligrafia anglocelta. Aquesta versi\xc3\xb3 inclou un manuscrit de la Vita Sancti Cuthberto de Beda. Aquest volum es va fer al sud-oest d'Anglaterra, potser a Glastonbury, i m\xc3\xa9s tard, durant l'edat mitjana, va estar conservat al priorat de la catedral de Durham. Al comen\xc3\xa7ament del c\xc3\xb2dex hi ha una il\xc2\xb7lustraci\xc3\xb3 d'un rei que presenta un llibre a un sant, i es creu que podria ser sant Cuthbert, Etelstan i el llibre podria ser rei la Vita sancti Cuthberto escrit el 930, data que encaixa amb el gaireb\xc3\xa9 tot el per\xc3\xadode que abasta la llista dels bisbes. Aix\xc3\xb2 fa pensar que s'hauria fet dins del regne de Wessex entre el 934 i el 937. El manuscrit C, juntament amb el T i el R contenen informaci\xc3\xb3 que no est\xc3\xa0 en el manuscrit V. Tots tres tenen les llistes reials de North\xc3\xbambria i de M\xc3\xa8rcia i una de les nissagues de Wessex. el costum d'actualitzar dades fa pensar que el manuscrit anterior en qu\xc3\xa8 es basen les tres c\xc3\xb2pies es va fer a M\xc3\xa8rcia vers l'any 840, abans de ser traslladat a Wessex. En la llista de reis de M\xc3\xa8rcia \xc3\xa9s on el manuscrit C divergeix m\xc3\xa9s de les altres dues c\xc3\xb2pies. La llista de reis de M\xc3\xa8rcia nom\xc3\xa9s t\xc3\xa9 dues anotacions afegides.\n_START_SECTION_\nTiberi (T)\n_START_PARAGRAPH_\nEl manuscrit T forma part d'un text sobre geografia, astrologia i c\xc3\xa0lcul. Aquest volum es va fer al sud d'Anglaterra, probablement durant el segon quart del segle XI, encara que la informaci\xc3\xb3 sobre genealogies que cont\xc3\xa9 est\xc3\xa0 actualitzada fins a la d\xc3\xa8cada del 990. La informaci\xc3\xb3 referent a la compilaci\xc3\xb3 \xc3\xa0nglia sembla que es el manuscrit fet per un copista de Canterbury, d'un original que estava a Christ Church per\xc3\xb2 que es va perdre; llavors el manuscrit va passar a Winchester i all\xc3\xa0, basat en aquest text es va fer la Cr\xc3\xb2nica de Winchester. La llista geneal\xc3\xb2gica dels reis de Wessex \xc3\xa9s m\xc3\xa9s extensa tan per les \xc3\xa8poques remotes (enlla\xc3\xa7ant fins a Adam) com per les \xc3\xa8poques recents (enlla\xc3\xa7ant fins als dos fills del rei Edgard el Pac\xc3\xadfic), \xc3\xa9s a dir des de l'\xc3\xa8poca b\xc3\xadblica i acabant l'any 969. Sembla que va estar a Glastonbury abans d'anar a Canterbury. Les llistes geneal\xc3\xb2giques tenen arranjaments barroers i moltes errades, la que m\xc3\xa9s crida l'atenci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una taca que engloba la llista North\xc3\xbambria i la de M\xc3\xa8rcia._NEWLINE_Les errades i altres trets caracter\xc3\xadstics del manuscrit T fan que se l'hagi identificat amb el text en qu\xc3\xa8 es van basar altres textos d'Isl\xc3\xa0ndia. Un grup de fulls de la biblioteca de P. H. Resen (1625\xe2\x80\x941688) que daten de poc despr\xc3\xa9s de mitjan segle XIII contenen les nissagues reials de Deira, Kent i Wessex, fins a arribar a la secci\xc3\xb3 anomenada Sescef, que enlla\xc3\xa7a amb el d\xc3\xa9u Woden. Anthony Foulkes ha suggerit que aquesta podria ser una c\xc3\xb2pia d'un grup de notes escollides que es van prendre del manuscrit T i es van portar a Isl\xc3\xa0ndia, on van ser el fonament en qu\xc3\xa8 Snorri Sturluson es va basar per escriure l'Edda prosaica i en qu\xc3\xa8 Langfe\xc3\xb0gatal es va basar per fer la part de les llistes de dinasties escandinaves que enlla\xc3\xa7a amb l'antiguitat.\n_START_SECTION_\nTextus Roffensis (R)\n_START_PARAGRAPH_\nEl volum que cont\xc3\xa9 el manuscrit R es va fer a Rochester poc abans de l'any 1122, emprant una font comuna amb el manuscrit T. Encara que un mateix escriba va fer tot el c\xc3\xb2dex, sembla que en un principi van ser dos manuscrits separats que despr\xc3\xa9s es van enquadernar junts. El text de la compilaci\xc3\xb3 \xc3\xa0nglia \xc3\xa9s for\xc3\xa7a semblant al del manuscrit T, encara que algunes de les errades que cont\xc3\xa9 el T es van corregir en aquest. Les darreres anotacions per actualitzar-lo es van fer l'any 990 a Canterbury."