b'\n_START_ARTICLE_\nPoble Ndow\xc3\xa9\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls nd\xc3\xb4w\xc3\xa9 s\xc3\xb3n un grup que habiten la major part de la costa de Guinea Equatorial i costa de Cameroun, que amb prou feines conserven les seves arrels. Ja per falta d\'inter\xc3\xa8s, o per ser una minoria davant altres grups molt m\xc3\xa9s esteses. No es tenen dades concretes de com era el seu dialecte (denominat combe) abans de les colonitzacions sofertes pels diferents pa\xc3\xafsos que van arribar a Guinea Equatorial. En el combe es troben distintius que llunyanament recorden al franc\xc3\xa8s i a l\'angl\xc3\xa8s, aix\xc3\xad com altres que evidencien que no \xc3\xa9s un crioll, sin\xc3\xb3 una parla que se n\'ha anat criollitzant amb el pas del temps. Els Ndow\xc3\xa9, sempre orgullosos, es denominen "homes de la costa", pel seu origen, i mantenen una rivalitat amb els fang (els de l\'interior) l\'esmentada rivalitat, aparentment est\xc3\xa0 desapareixent, encara que sempre hi ha alg\xc3\xba disposat a revifar el foc._NEWLINE_Una de les llegendes sobre la rivalitat entre les dues tribus, Nd\xc3\xb4w\xc3\xa9 i Fang, narra que els ndw\xc3\xa9 en viure a la costa, eren amos de la producci\xc3\xb3 de sal marina, i els fang de l\'interior anaven a comprar-los-la a les seves dones, les quals es dedicaven a aquests petits negocis. El mal fer de les dones nd\xc3\xb4w\xc3\xa9 en donar-los sorra de platja (ja que a Guinea Equatorial la sorra de la platja majorit\xc3\xa0riament \xc3\xa9s blanca) en comptes de la sal, va ser un dels contribuents de l\'esmentada rivalitat.'