b'\n_START_ARTICLE_\nLucian Pintilie\n_START_SECTION_\nBiografia i traject\xc3\xb2ria art\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nPintilie nasqu\xc3\xa9 el 9 de novembre de 1933 a la localitat de Tarutino, situada a part meridional de la regi\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica de Bessar\xc3\xa0bia, en aquell sota administraci\xc3\xb3 del Regne de Romania i, actualment, d\'Ucra\xc3\xafna. Despr\xc3\xa9s de graduar-se a l\'Institut del Teatre i Art cinematogr\xc3\xa0fic de Bucarest, munt\xc3\xa0 una s\xc3\xa8rie d\'actuacions al Teatre Bulandra, de les quals es pot enumerar: Copiii soarelui (1961), Pro\xc8\x99tii sub clar de lun\xc4\x83 (1962), Cezar \xc8\x99i Cleopatra (1963), Biedermann \xc8\x99i incendiatorii (1964), Inima mea e pe \xc3\xaen\xc4\x83l\xc8\x9bimi (1964), D\'ale carnavalului (1966), Livada cu vi\xc8\x99ini (1967), Revizorul (1974, espectable prohibit per la censura despr\xc3\xa9s de tres representacions), i a continuaci\xc3\xb3 dos llargmetratges: Duminica la ora 6 i Reconstituirea._NEWLINE_La segona pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de la seva carrera, Reconstituirea ("Reconstrucci\xc3\xb3") narra la hist\xc3\xb2ria de la reconstrucci\xc3\xb3 d\'un incident trivial, una lluita entre dos joves, portat per la policia, que es converteix en un assassinat. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula provoc\xc3\xa0 un gran esc\xc3\xa0ndol, i Nicolae Ceau\xc8\x99escu n\'orden\xc3\xa0 la prohibici\xc3\xb3. Els actor principals foren Vladimir G\xc4\x83itan i George Mih\xc4\x83i\xc5\xa3\xc4\x83. Els cr\xc3\xadtics consideren que el darrer d\'ells hi feu el paper m\xc3\xa9s important de la seva carrera. Despr\xc3\xa9s de l\'esc\xc3\xa0ndol de la prohibici\xc3\xb3, Pintilie reb\xc3\xa9 un passaport i se li permet\xc3\xa9 abandonar el pa\xc3\xads.\n_START_SECTION_\nLlargmetratges\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1973 dirig\xc3\xad a la Televisi\xc3\xb3 iugoslava la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula Salonul nr. 6, basada en la novel\xc2\xb7la hom\xc3\xb2nima d\'Anton Tx\xc3\xa9khov. El 1979 film\xc3\xa0 a Romania De ce trag clopotele, Mitic\xc4\x83?, basat en un gui\xc3\xb3 propi de l\'obra D\'ale carnavalului. La pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula fou prohibida durant m\xc3\xa9s de deu anys, fins al 1990._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de 1990, es repatri\xc3\xa0 i inici\xc3\xa0 una s\xc3\xa8rie de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules a Romania durant els inicis de la d\xc3\xa8cada de 1990, els quals foren projectes antics que no pogu\xc3\xa9 portar endavant per la intervenci\xc3\xb3 de la censura. Totes foren coproduccions romanesofranceses. El 1998 guany\xc3\xa0 el premi del jurat al Festival de Cinema de Ven\xc3\xa8cia per la coproducci\xc3\xb3 francoanglesa Terminus paradis.\n_START_SECTION_\nFuncions de gesti\xc3\xb3 i activitat social\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1990 fou nomenat director al l\'Estudi de Creaci\xc3\xb3 Cinematogr\xc3\xa0fica de la Conselleria de Cultura, una posici\xc3\xb3 des de la qual don\xc3\xa0 suport a  pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules realitzades per joves romanesos, com fou el cas de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de Cristi Puiu, Marfa \xc8\x99i banii. Pintilie, tot i que tingu\xc3\xa9 una pres\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s aviat discreta a les pantalles de TV, estigu\xc3\xa9 activament implicat en aspectes de la societat civil, sent un dels principals membres del Grup pel Di\xc3\xa0leg Social. L\'\xc3\xbanic premi com a director que accept\xc3\xa0 a Romania fou  el Premi Gopo pentru \xc3\xaentreaga oper\xc4\x83 adjudicat durant els 2007.\n_START_SECTION_\nPremis\n_START_PARAGRAPH_\nHa estat distingit amb el M\xc3\xa8rit Cultural,per Ordre de grau V-a (1967) \xc2\xabpels destacats \xc3\xa8xits en el camp de l\'art dram\xc3\xa0tic\xc2\xbb.'