b'\n_START_ARTICLE_\nSalsa\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa paraula salsa prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad salsus, participi del verb sallere (posar sal), que indica aquell aliment que \xc3\xa9s salat a causa de l\'\xc3\xbas de sal en la seva elaboraci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers indicis detallats de l\'exist\xc3\xa8ncia de salses es remunten als romans, que empraven el garum (que \xc3\xa9s la salsa reina de la cuina romana), elaborada amb intestins de peix (sobretot del verat de Cartago Nova) marinats en salmorra i fermentats al sol i condimentats amb esp\xc3\xa8cies. D\'aquesta salsa en testimonia el gastr\xc3\xb2nom rom\xc3\xa0 Marc Gavi Apici al segle I aC al seu llibre De re coquinaria amb algunes denominacions com liquanum. Tamb\xc3\xa9 d\'aquesta \xc3\xa8poca l\'emperador Domici\xc3\xa0 interromp\xc3\xa9 diverses vegades les discussions pol\xc3\xadtiques del Senat per saber quina salsa anava millor amb la r\xc3\xa8vola que havia de ser preparada aquella nit en un banquet als seus convidats. _NEWLINE_\xc3\x89s molt possible que la cuina medieval a Europa tingu\xc3\xa9s una exist\xc3\xa8ncia pobra de salses i que els seus sabors fossin molt picants i agredol\xc3\xa7os. Una de les m\xc3\xa9s conegudes era l\'agr\xc3\xa0s (una mena de most no fermentat), la dodine i la cameline. Es fa una distinci\xc3\xb3 entre salsa i gran\xc3\xa9 (brou de carn esperat amb grans) que don\xc3\xa0 origen al gravy angl\xc3\xa8s. L\'escriptor culinari medieval Guillaume Tirel menciona l\'elaboraci\xc3\xb3 d\'algunes salses al seu llibre Viandier._NEWLINE_Ja al segle XVIII es comen\xc3\xa7a a refinar i a tenir un sabor m\xc3\xa9s arom\xc3\xa0tic i elaborat. El sistema de cuina francesa comen\xc3\xa7a a donar fruits en el terreny de l\'elaboraci\xc3\xb3 de salses, d\'aquesta manera Fran\xc3\xa7ois Pierre de la Varenne (segle XVII) comen\xc3\xa7a a escriure els primers llibres de cuina sistematitzats. Marie-Antoine Car\xc3\xa8me (segle XVIII-XIX) ha estat un dels principals investigadors i classificadors de les diferents salses en quatre fam\xc3\xadlies: espanyola, alemanya, velout\xc3\xa9 i beixamel. Car\xc3\xa8me mostr\xc3\xa0 com era possible a partir d\'aquestes quatre salses mare construir un sistema jer\xc3\xa0rquic en l\'elaboraci\xc3\xb3 de salses coneguda com el "sistema franc\xc3\xa8s de salses". Auguste Escoffier (segle XIX-XX) promou l\'art culinari a rang professional i revisa la classificaci\xc3\xb3 de les salses que anteriorment f\xc3\xa9u el seu compatriota Car\xc3\xa8me i en propos\xc3\xa0 el seg\xc3\xbcent: espanyola, velout\xc3\xa9, beixamel, holandesa i salsa de tom\xc3\xa0quet. El sistema d\'Escoffier \xc3\xa9s el que s\'ha anat ensenyant als cuiners des del segle XX._NEWLINE_Al segle XX la nouvelle cuisine es caracteritz\xc3\xa0 per un rebuig dels plats combinats, de les salses espessades amb farina i de les verdures sobrecuinades. Es continua inventant noves salses com la salsa mil-illes. Les salses es comencen a fer servir als acompanyaments del menjar r\xc3\xa0pid. Ja a comen\xc3\xa7aments del segle XXI el cuiner catal\xc3\xa0 Ferran Adri\xc3\xa0 inventa una salsa gaireb\xc3\xa9 \'ingr\xc3\xa0vida\' que denomina aire i aplica el concepte de deconstructivisme a l\'haute cuisine.\n_START_SECTION_\nSalses als pa\xc3\xafsos catalans\n_START_PARAGRAPH_\nA les Piti\xc3\xbcses, la Salsa de Nadal \xc3\xa9s una crema d\'origen medieval elaborada a base d\'ametlles, brou de gallina, ous, sucre i canyella. Algunes altres salses dels pa\xc3\xafsos catalans inclouen: allipebre, allioli, almadroc, anxovada, balandra, maionesa, olivada, picada, romesco, salsa balandra, salsa Espinaler, salsa mossona, salsa de Nadal, salvitxada, samfaina, sofregit, vinagreta i xat\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nSalses d\'arreu\n_START_PARAGRAPH_\nLa varietat de salses i condiments d\'arreu del m\xc3\xb3n \xc3\xa9s infinita, i inclou algunes salses conegudes internacionalment i als Pa\xc3\xafsos Catalans, com ara la beixamel (de Fran\xc3\xa7a), el curri (de l\'\xc3\x8dndia), el chimichurri (de l\'Argentina), la harissa (del Magreb), el khrin o khren (d\'Europa de l\'Est), el mojo (de les Illes Can\xc3\xa0ries), el pesto (d\'It\xc3\xa0lia), la salsa agredol\xc3\xa7a (de la Xina), la tapenada (d\'Occit\xc3\xa0nia), el txilindron (d\'Arag\xc3\xb3, Navarra i el Pa\xc3\xads Basc), el txutni (chutney en angl\xc3\xa8s, de l\'\xc3\x8dndia o de l\'\xc3\x80sia Meridional), el tzatziki (de Gr\xc3\xa8cia, Turquia i P\xc3\xa8rsia) i el wasabi (del Jap\xc3\xb3), entre molts d\'altres._NEWLINE_En alguns idiomes, com ara l\'angl\xc3\xa8s, l\'alemany i l\'ucra\xc3\xafn\xc3\xa8s, la paraula "salsa", pres directament del castell\xc3\xa0, es refereix exclusivament a les salses d\'origen mexic\xc3\xa0 (i al ball d\'Am\xc3\xa8rica Llatina).'