b"\n_START_ARTICLE_\nArgelers\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nExplica Joan Coromines que el top\xc3\xb2nim Argelers est\xc3\xa0 emparentat amb altres top\xc3\xb2nims catalans i occitans com Argelaga, Argelar, Argelaguet, Argelaguer i d'altres, i tots ells deriven del nom de la planta Ulex europaeus, argelaga, que prov\xc3\xa9 d'una arrel preromana, aiel, nom d'aquella planta. Descarta del tot l'origen en la paraula argila. El complement de la Marenda es deu al fet que Argelers \xc3\xa9s en una zona on antigament abundaven els aiguamolls costaners: marenda \xc3\xa9s una paraula equivalent a maresme._NEWLINE_Joan Becat  proposa afegir el complement de la Marenda, tal vegada per influ\xc3\xa8ncia del complement franc\xc3\xa8s \xc2\xabsur Mer\xc2\xbb, necessari en franc\xc3\xa8s per tal de diferenciar-lo d'Argel\xc3\xa8rs-Banh\xc3\xa8ras i d'Argel\xc3\xa8rs o Arguil\xc3\xa8rs (de Gas\xc3\xb2st) (en franc\xc3\xa8s Argel\xc3\xa8s-Bagn\xc3\xa8res i Argel\xc3\xa8s-Gazost) i tamb\xc3\xa9 perqu\xc3\xa8 a l'Estat Franc\xc3\xa8s molts de municipis han afegit aquest \xc2\xabsur Mer\xc2\xbb a fi de valorar la vila i atreure turistes.\n_START_SECTION_\nLa vila d'Argelers\n_START_PARAGRAPH_\nSituada a 10 m alt, Argelers conserva una part del seu tra\xc3\xa7at medieval, amb restes de les muralles de la vila. La vila antiga \xc3\xa9s a la dreta de la Ma\xc3\xa7ana, i t\xc3\xa9 l'estructura d'una vila medieval murada. A l'extrem meridional del recinte antic hi ha l'esgl\xc3\xa9sia parroquial de Nostra Senyora del Prat, d'origen rom\xc3\xa0nic, per\xc3\xb2 refeta el segle\xc2\xa0xiv ja dins del g\xc3\xb2tic. Destaca a la vila l'edifici anomenat Castell Amor\xc3\xb3s._NEWLINE_La vila vella sofr\xc3\xad aviat l'expansi\xc3\xb3 cap als dos costats: el barri del Marrasquer, a llevant, i el de l'Arpa, a ponent. Posteriorment l'ampliaci\xc3\xb3 de la vila fou amb els barris de Castell Meler, les Esportes, la Torreta, Sant Pere, la Clapera i els Voramars, a m\xc3\xa9s d'altres barris crescuts en terres d'antics masos dels entorns de la vila, masos que avui dia s\xc3\xb3n ja desapareguts en la seva quasi totalitat. Ja a darreries del segle\xc2\xa0xx van formar-se els barris nous, de fet urbanitzacions, dels Ametllers, els Camps de Cadaqu\xc3\xa9s, els Camps del Palau, les Cassines de la Verneda, les Jardins du Soleil, Mas Boi, Mas d'en Botte, Mas Mosser, Mas Pant\xc3\xb3s, Mas Roca i d'altres. La Zona Artesanal acull les principals activitats industrials i comercials d'Argelers. Tot plegat ha est\xc3\xa8s el nucli d'Argelers molt m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del que fou la vila inicial._NEWLINE_Al sud de la vila hi ha l'Estaci\xc3\xb3 d'Argelers, anomenada popularment la Gara, aix\xc3\xad com els dos cementiris, el Nou i el Vell. En canvi, el Cementiri dels Espanyols, amb els morts del Camp d'Argelers, \xc3\xa9s al nord-est de la vila i a ponent del nucli de la Platja d'Argelers._NEWLINE_No queden vestigis de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Juli\xc3\xa0 de Roar o de Garriga, esmentada com a parr\xc3\xb2quia el 1178 (parrochia Sancti Juliani de Garriga). Es desconeix on era situada exactament dins de la partida del Roar, a ponent del terme._NEWLINE_A ponent de la vila d'Argelers es conserva el top\xc3\xb2nim de Sant Pere com a nom d'un barri d'implantaci\xc3\xb3 moderna. No hi queden, per\xc3\xb2, vestigis de l'esgl\xc3\xa9sia que li don\xc3\xa0 nom, esmentada el 981 (villa Sancti Petri juxta villam Argalariam) i el 1068 (Sancti Petri vel Sancti Laurentii de Argeles).\n_START_SECTION_\nLa Platja d'Argelers\n_START_PARAGRAPH_\nLa Platja d'Argelers \xc3\xa9s una poblaci\xc3\xb3 moderna, sorgida a ran de l'auge del turisme: en el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812 no hi ha en el seu lloc m\xc3\xa9s que una bateria d'artilleria de defensa costanera. S'allargassa uns 3 quil\xc3\xb2metres a la franja costanera, al costat de la Platja dels Pins, on les pinedes arriben gaireb\xc3\xa9 fins a l'aigua. S\xc3\xb3n pins plantats un segle enrere, que conformen el paisatge costaner d'Argelers. S'hi alternen blocs d'apartaments amb establiments de serveis tur\xc3\xadstics, i hi existeix la capella moderna de la Mare de D\xc3\xa9u de l'Estrella del Mar, amb vitralls de Willy Mucha. Una part d'aquesta moderna poblaci\xc3\xb3 s'est\xc3\xa9n sobre el terreny on hi hagu\xc3\xa9 el Camp d'Argelers.\n_START_SECTION_\nEl Port d'Argelers\n_START_PARAGRAPH_\nEl Port d'Argelers, de nova planta com a port esportiu, constru\xc3\xaft entre la Platja d'Argelers, que queda al nord, i el Rac\xc3\xb3, al sud, substitueix l'antic Grau de la Ma\xc3\xa7ana, dedicat a la pesca. \xc3\x89s damunt la desembocadura de la Ma\xc3\xa7ana. Tampoc no apareix en el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812.\n_START_SECTION_\nEl Rac\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Rac\xc3\xb3, situat entre el Grau de la Ma\xc3\xa7ana i la Cala del Portell, es va formar un segon nucli tur\xc3\xadstic del terme d'Argelers. Anomenat el Rac\xc3\xb3, est\xc3\xa0 format per cases d'estiueig -algunes esdevingudes primeres resid\xc3\xa8ncies-, amb algunes d'elles disperses i repartides per diverses cales i espais de la costa. Tampoc no apareix en el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812. Just a l'extrem sud de l'actual ve\xc3\xafnat hi havia hagut una bateria d'artilleria de defensa costanera.\n_START_SECTION_\nTatz\xc3\xb3 d'Avall\n_START_PARAGRAPH_\nAl sector nord del terme, a prop de la Tet, hi ha el poble de Tatz\xc3\xb3 d'Avall. A llevant, i a prop, de Tatz\xc3\xb3 d'Amunt, poble que, tanmateix, pertany al terme comunal de Sant Andreu de Sureda. \xc3\x89s un antic poble al voltant del qual s'ha creat modernament una zona industrial i una urbanitzaci\xc3\xb3 de la vila d'Argelers. S'hi conserven les restes del Castell de Tatz\xc3\xb3 d'Avall i l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Mart\xc3\xad i la Santa Creu, en un recinte clos que conserva parts importants de les muralles medievals._NEWLINE_El castell d'aquest lloc havia estat la seu entre els segles XI i XII del Vescomtat de Tatz\xc3\xb3._NEWLINE_Al davant del poble vell de Tatz\xc3\xb3 d'Avall hi ha el liceu de les Gavarretes, oficialment denominat Christian Bourquin, liceu polivalent dels oficis de l'hostaleria, de la gastronomia i del turisme, modern edifici que compta amb un notable roc\xc3\xb2drom.\n_START_SECTION_\nLa Pava\n_START_PARAGRAPH_\nLa Pava \xc3\xa9s un antic llogaret situat en el coster de la Serra de l'Albera, en el costat sud-oest del terme d'Argelers, al nord-est i als peus del tur\xc3\xb3 on es conserven les restes del Castell d'Ultrera. La Pava t\xc3\xa9, aturonada a ponent del fons de la vall de la Ribera de la Ma\xc3\xa7ana, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Alexandre o Sant Ferriol, amb el Mol\xc3\xad de la Pava a prop al nord seu.\n_START_SECTION_\nEl Santuari de Vida\n_START_PARAGRAPH_\nEl Santuari de Vida, antigament dedicat a Santa Maria Magdalena i ara, des del segle\xc2\xa0xix, a la Mare de D\xc3\xa9u, est\xc3\xa0 situat al sud-oest del terme d'Argelers, a prop i al nord-est de la Pava, a l'altre costat de la vall de la Ribera de la Ma\xc3\xa7ana. \xc3\x89s en un lloc des d'on hi ha una vista admirable de la costa.\n_START_SECTION_\nSant Jeroni d'Argelers\n_START_PARAGRAPH_\nL'ermita prerom\xc3\xa0nica de Sant Jeroni est\xc3\xa0 situada ran mateix del santuari de la Mare de D\xc3\xa9u de Vida. \xc3\x89s una petita esgl\xc3\xa9sia que conserva el portal de ferradura de la construcci\xc3\xb3 original.\n_START_SECTION_\nSant Lloren\xc3\xa7 del Mont\n_START_PARAGRAPH_\nEn el mateix sector del terme es troba l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Lloren\xc3\xa7 del Mont, situada m\xc3\xa9s a llevant i una mica cap al sud de la Pava. \xc3\x89s una interessant esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de nau \xc3\xbanica del segle\xc2\xa0xii.\n_START_SECTION_\nSanta Maria de Vallbona\n_START_PARAGRAPH_\nEnlairat a prop de l'extrem meridional del terme es troba l'antic monestir de Vallbona, de l'orde cistercenc, filial de Fontfreda.\n_START_SECTION_\nSanta Maria de Torreneules\n_START_PARAGRAPH_\nAl sud-est de Vallbona, prop del l\xc3\xadmit sud-oriental del terme, hi ha les restes de l'antiga esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria de Torreneules, que havia pertangut a Sant Quirc de Colera i fou adquirida per Vallbona, per\xc3\xb2 coexist\xc3\xad molt de temps amb el monestir. Actualment hi subsisteix un mas amb el nom de Torreneules, en el Serrat del Mig.\n_START_SECTION_\nLa Torre de la Ma\xc3\xa7ana\n_START_PARAGRAPH_\nLa Torre de la Ma\xc3\xa7ana, o de Perabona de la fi del segle\xc2\xa0xiii, esmentada el 1293 i el 1356; en el darrer document es diu que va ser feta construir per Jaume de Mallorca per tal de protegir la seva terra. Est\xc3\xa0 situada damunt del termenal entre Argelers i Sureda, al nord del Bosc Comunal d'Argelers, a ponent i damunt de Vallbona.\n_START_SECTION_\nEl Castell de Pujols\n_START_PARAGRAPH_\nEl Castell de Pujols, o de Pujol, \xc3\xa9s mil metres al nord d'Argelers hi ha el Castell de Pujols, o de Pujol, del segle XII, de planta quasi quadrada. El lloc \xc3\xa9s esmentat l'any 1074 (Pugols), i al segle\xc2\xa0xiv, vers 1375 apareix com a torre apellada Pujol o com a for\xc3\xa7a de Pujol. Havia estat cedida a l'abadia de Fontfreda, que hi establ\xc3\xad una granja que encara subsistia el segle\xc2\xa0xvii (1680). En la campanya de 1343-1344 fou assetjada per Pere el Cerimoni\xc3\xb3s, qui no la va poder prendre fins que va caure la vila d'Argelers.\n_START_SECTION_\nLa Torre del Puig de Miravent\n_START_PARAGRAPH_\nLa Torre del Puig de Miravent \xc3\xa9s al cim del Puig de Miravent.\n_START_SECTION_\nEl Castell d'Ultrera\n_START_PARAGRAPH_\nEl Castell d'Ultrera \xc3\xa9s a prop del l\xc3\xadmit comunal d'Argelers i de Sureda; el castell, en si, \xc3\xa9s dins del terme comunal d'Argelers i, en canvi, la nova ermita de la Mare de D\xc3\xa9u del Castell \xc3\xa9s dins del terme de Sureda. El que queda dins del d'Argelers \xc3\xa9s la capella de Santa Maria del Castell d'Ultrera, actualment en ru\xc3\xafnes com tot el castell.\n_START_SECTION_\nSant Pere de la Cellera\n_START_PARAGRAPH_\nLes restes de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Pere de la Cellera, o dels Forquets, es troben a prop del Mas C\xc3\xb2nsol. Aquesta esgl\xc3\xa9sia era la parroquial del poble de desaparegut de Sant Pere dels Forquets.\n_START_SECTION_\nSanta Coloma d'Alemanys\n_START_PARAGRAPH_\nL'actual Mas Santa Coloma \xc3\xa9s el testimoni, a trav\xc3\xa9s de la topon\xc3\xadmia de l'antiga capella i lloc de Santa Coloma d'Alemanys, de la qual no en queden m\xc3\xa9s vestigis que els trobats en una prospecci\xc3\xb3 arqueol\xc3\xb2gica de vers el 1990. A l'entorn es van trobar altres restes que denoten una ocupaci\xc3\xb3 des d'\xc3\xa8poca romana fins al segle\xc2\xa0v de la nostra era. Tanmateix, podria ser que l'esgl\xc3\xa9sia fos dins del terme de Palau del Vidre.\n_START_SECTION_\nMonuments megal\xc3\xadtics\n_START_PARAGRAPH_\nDins del terme comunal d'Argelers hi ha almenys quatre d\xc3\xb2lmens: el dolmen denominat Cova de l'Alarb, situat dalt d'una carena a prop del centre del terme d'Argelers, prop del Mas d'en Frere, dit Castell de Valmy, el Dolmen dels Collets de Cotlliure, a prop al sud-oest de l'anterior, el Dolmen de Sant Pere dels Forquets i un ossari de l'Edat dels Metalls a la denominada Cova de la Tortuga.\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl d'Argelers \xc3\xa9s un terme amb una gran quantitat d'edificacions a\xc3\xafllades, bastants encara en \xc3\xbas, d'altres en ru\xc3\xafnes i algunes del tot desaparegudes, de les quals es conserva, per\xc3\xb2, el nom. Encara s\xc3\xb3n en \xc3\xbas, entre els cortals, la Barraca de l'Auzina, la del Corral dels Porcs, la del Grevolar, la dels Alemanys, la del Verderol, la d'en Simon i la de les Colomates, que a m\xc3\xa9s de cortal \xc3\xa9s refugi; entre els masos, el Casot del Mas Pard\xc3\xa8s, els Casots de l'Inveny, el Corral de Labat, o Barraca d'en Darner, l'Era d'en Gelis, el Forn de Cal\xc3\xa7, la Granja d'en Cadena, o Corral del Mas d'en Quelet d'Amunt, la Maisonnette, el Mas del Puig de Miravent, el Mas Bertran, el Mas Blanc, o Mas de l'Angela, el Mas Blanquer, el Mas Cabanes, el Mas Cass\xc3\xb3, o Mas d'en Perulles, abans Mas d'en Peret, el Mas C\xc3\xb2nsol, o del C\xc3\xb2nsol, abans Mas de les Gallines, el Mas Cristina, abans d'en Vergers, el Mas d'Agafasopes, el Mas d'Amunt, el Mas de Labat, o de Pere Labat, o d'en Peirot, el Mas de la Devesa, abans Mas Boluix, el Mas de la -o de na- Riu, el Mas de l'\xc3\x93s, o Picamal, abans Mas de les Eres, el Mas del Pil\xc3\xb3, o Mas Pil\xc3\xb3, el Mas d'en Bec, el Mas d'en Bota, el Mas d'en Cadena, o d'en Quelet d'Amunt, abans Mas Gracia, el Mas d'en Calmetes, abans Mas del Calls, el Mas d'en Coc, el Mas d'en Comes, o Coma, o d'en Cabanes, el Mas d'en Comalls, el Mas d'en Jordi, el Mas d'en Pard\xc3\xa8s, el Mas d'en Pedret, el Mas d'en Peret, el Mas d'en Rafelot, o Mas Rafelot, el Mas d'en Reda, o de la Reda, el Mas d'en Torrents, el Mas d'en Selva, el Mas d'en Senyeric, el Mas d'en Torrenaps, el Mas d'en Vicen\xc3\xa7, el Mas de Passalaigua, o d'en Passalaigua, el Mas de Santa Coloma, el Mas de Sant Lloren\xc3\xa7, o d'en Quelet d'Avall, o les Acacias, el Mas de Torreneules, o simplement Torreneules, el Mas Lamon, el Mas Leclerc, el Mas Llinars, el Mas Mosser, el Mas Perillot, el Mas Platjatorta, el Mas Pujols, o Pujol (amb el Castell de Pujols), el Mas Reig, el Mas Resta, o d'en Resta, abans Mas d'en Poncet, el Mas Roca, el Mas Roger, el Mas Rossinyol, o d'en Rossinyol, el Mas Sant Joan, el Mas Tast\xc3\xba, el Mol\xc3\xad del Mas d'en Torrents, el Mol\xc3\xad de l'Oli, el Mol\xc3\xad d'en Mar\xc3\xa7, abans Mol\xc3\xad d'en Pedret, el Mol\xc3\xad d'en Poncet, el Mol\xc3\xad de Tatz\xc3\xb3, Sant Boi, o Mas Boi i el Mas d'en Frere, ara anomenat Valmy o Castell de Valmy._NEWLINE_S\xc3\xb3n ja en ru\xc3\xafnes la Barraca de la Llosa, la del Ginestet, la d'en Jeroni, el Mas, dos masos anomenats de Cissa Bulla, el Mas de la Monja, o de les Monges, abans Mas de les Sitges, dos masos anomenats del Mosquit, el Mas d'en Cesarol, el Mas d'en Gratac\xc3\xb3s, el Mas d'en Massot, abans d'en Barda, el Mas d'en Pacreu, el Mas Tadeu, o del Roc del Grill, la Mata del Pomer, o Mas de la Mata del Pomer, el Mol\xc3\xad de la Pava, el Mol\xc3\xad -o Torre- de Miravent, el Mol\xc3\xad d'en Sorra, la Teuleria d'en Cremadells. S\xc3\xb3n del tot desapareguts les Barraques de l'Ansa de Portell, el Mas d'en Revetlla, el Mas Paritos, el Mol\xc3\xad d'en Nillo, i s\xc3\xb3n noms antics, ja en des\xc3\xbas el Cortal d'en Briqueu, el d'en Ferran, el d'en Gallard, el d'en Montoriol, el d'en Ribera i el d'en Vaquer, que, a m\xc3\xa9s, \xc3\xa9s desaparegut._NEWLINE_La pres\xc3\xa8ncia militar d'\xc3\xa8poques de conflicte \xc3\xa9s present en la costa d'Argelers. Hi havia hagut la Bateria del Tec, ara desapareguda, i encara es conserva la Bateria d'en Sorra, al sud-oest del Rac\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 cal esmentar el pou de gla\xc3\xa7 anomenat Pou de Riu, la Redubta, ja desapareguda, el Pont de la Vall, el Refugi de les Colomates, la Teuleria d'en Ribella i les Tines.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nEl relleu del terme d'Argelers est\xc3\xa0 repartit en dues unitats del tot diferents l'una de l'altra. La meitat nord \xc3\xa9s la cua sud-oriental de la Plana del Rossell\xc3\xb3, amb el riu Tec al nord, que nom\xc3\xa9s fa de l\xc3\xadmit comunal en la meitat occidental. A l'altra meitat, l'oriental, el terme d'Argelers depassa el riu cap a la seva riba esquerra, on es troben el Mas de la Devesa, el Mas Tast\xc3\xba i el Mas Roig. La vila d'Argelers est\xc3\xa0 situada quasi al centre del ter\xc3\xa7 meridional d'aquesta zona plana. El Tec, la Ribereta i el Rec d'Argelers drenen aquesta zona, on v\xc3\xa9nen a desembocar en el Tet la major part dels torrents que davallen de la serra (el Ravener va a desembocar directament a la mar a l'Olla, al l\xc3\xadmit amb Cotlliure, aix\xc3\xad com els c\xc3\xb2rrecs de Vall Maria i de la Coma Fosca, que desemboquen en la mar a la zona del Rac\xc3\xb3)._NEWLINE_La meitat sud \xc3\xa9s de fet el vessant septentrional de la Serra de l'Albera, tot i que respecte de la resta del terme d'Argelers, nm\xc3\xa9s ocupa la meitat est: l'oest forma part del terme de Sureda, que en aquest sector s'eixampla ocupant la part que semblaria que hauria de pert\xc3\xa0nyer a Argelers. Aix\xc3\xad, el terme d'Argelers queda esbiaixat de nord-oest a sud-est, respecte del vessant de la serra. Aquesta zona est\xc3\xa0 marcada per uns quants c\xc3\xb2rrecs que marquen les valls que davallen de la carena de la serra: la Ma\xc3\xa7ana, el C\xc3\xb2rrec d'en Benet, el de la Ceriga, el del Drag\xc3\xb3 i el Rec de l'Abat, a part dels abans esmentats C\xc3\xb2rrec de la Coma Fosca, C\xc3\xb2rrec de la Vall Maria i el Ravener._NEWLINE_Els top\xc3\xb2nims d'Argelers mostren accidents geogr\xc3\xa0fics destacats. Obagues, com el Bac de la Devesa, el de la Figuerassa, el de la Solana, el de les Cru\xc3\xaflles i el d'en Lanquina; boscs, com el Bosc Comunal d'Argelers, el de Valmy o del Mas d'en Frere, el Bosc Nou, la Fajosa, la Fajosa de la Fredat, la Fajosa d'en Terrers, la Fajoseta, la Sureda d'en Delpont, les Vernedes (a dos llocs diferents) i els Verns, a m\xc3\xa9s de la Reserva Natural del Bosc de la Ma\xc3\xa7ana; clots, com el Clot de l'Antiga, el de les Vernedes, el del Noguer, el del Vern, el d'en Carrera, els Clots de la Font d'en Cassanyes, els de la Noga, els del Forn i els dels Oms; colls de muntanya, com la Collada de l'\xc3\x80liga, la del Cabirol, la del Girbol, la d'en Gabis, la d'en Perpinyana, la d'en Rossi, o Ja\xc3\xa7a d'en Rossi, el Coll de la Carbassera, el de l'\xc3\x80liga, el de la Ma\xc3\xa7ana, el de la Miquelassa, de la Pla\xc3\xa7a d'Armes a 677,2 m, el de la Travessa, el de la Vena, abans de la Daina, el del Boc, el del Camp d'en Selva, el del Pal, el del Pomer, el d'en Serra, un altre d'en Serra, o Coll de la Vinya, el d'en Verderol, el de Vall\xc3\xa0uria, el Collet del Vent, el d'en Campistr\xc3\xb3, el d'en Cassanyes, els Collets de Cotlliure, Coll Terrers, el Pas de l'Arbre Blanc, el Pas de les Lleteres, el Pas de les Vaques, el Pas del Noguer, el Pas de l'Om i el Pas Estretel; comes, com la Coma de la Font i la Coma Fosca; costes, com la Costa del Pomer i la Costa Roja; coves, com la de la Tortuga i la de les Encantades; deveses, com la Devesa, la Devesa de Vallbona i la Devesa d'en Sagols; gorgs, com el Gorg de la Sorra, el Gorg de l'Estela (desaparegut com a gorg), el Gorg dels Oms, el Gorg de na Craps i els Gorgs d'en Prosper; plans, com el Pla de la Barca i el de l'Om; platges, com la Platja de la Morera, la del Canyic, la de l'Olla, la del Mol\xc3\xad d'en Sorra i la dels Pins, o, simplement; muntanyes, com Puig Alt, Puig de la Carbassera, o de les Guardes, Puig de la Martina, Puig de la Pera, Puig de la Torreta, Puig del Raig, Puig dels Comuns, Puig dels Oms, Puig dels Quatre Termes, o de les Basses, Puig de Miravent, Puig de Sallfort, Puig o Cingle de Sant Miquel, Puig Rodon i el Raig Petit; roques, com Penyes Negres, la Perabona, Pera Puntosa, el Roc de la Jaceta, el Roc de la Perdiu, el Roca de l'Anca, el Roc del Corb o del Gorb, abans Quercorb, el Roc del Duc, el Roc del Guill, o del Grill, el Roc del Mol\xc3\xad d'en Sorra, el Roc d'en Jord\xc3\xa0, o de l'Anca, el Roc de Puig-i-barba, el Roc de Santa Eul\xc3\xa0lia, o Eul\xc3\xa0ria; salts, com el Salt de la Regina i el d'en Carbassa; serres i serrats, com la Serra de Gallines, o de les Gallines, o de les Bigues, el Serrat de Castell Serradillo, el Serrat del Ballador, el Serrat de l'Escalfet i el Serrat del Mig; solanes, com el Sol\xc3\xa0 de la Ma\xc3\xa7ana, el de les Cledes, el del -o d'en- Freixe, el d'en Lanquina, el de Vallmalenya i la Solana.\n_START_SECTION_\nCursos d'aigua\n_START_PARAGRAPH_\nDues unitats molt diferenciades, com ja s'ha anat veient, conformen el terme d'Argelers de la Marenda. D'una banda, la plana del Rossell\xc3\xb3, en aquest cas articulada sobre l'eix de la  Tet. D'altra banda, el vessant septentrional de la Serra de l'Albera, de la qual davallen les riberes de la Ma\xc3\xa7ana i el Ravaner, b\xc3\xa0sicament. A part, tota una s\xc3\xa8rie de c\xc3\xb2rrecs procedeixen dels vessants nord-est i est de la Serra de l'Albera i van directament a la mar Mediterr\xc3\xa0nia, a la zona del l\xc3\xadmit amb Cotlliure._NEWLINE_La plana, aix\xc3\xad. doncs, veu disc\xc3\xb3rrer el Tec a la part nord, a m\xc3\xa9s de la Ribera de Sant Andreu, que ve de Sant Andreu de Sureda, que en terme d'Argelers es converteix en la Ribereta, que segueix el tra\xc3\xa7at de l'antiga llera del Tec, ara anomenat el Tec Vell. Afluent per la dreta d'aquesta ribera \xc3\xa9s la Noguera._NEWLINE_Directament a la mar, a trav\xc3\xa9s del Ravaner, tot de c\xc3\xb2rrecs fan baixar l'aigua de pluja, i de les fonts, de la Serra de l'Albera. El Ravaner, que neix en el vessant oriental del Puig de Sallfort i en el septentrional del Serrat de Castell Serradillo, i la Font d'en Vergers contribueix en el seu cabal poc despr\xc3\xa9s de la conca on es forma aquest torrent, fa bona part del seu curs de l\xc3\xadmit amb Cotlliure. Dins del terme d'Argelers de la Marenda es troben els c\xc3\xb2rrecs seg\xc3\xbcents, afluents del Ravaner: C\xc3\xb2rrec d'en Vergers, C\xc3\xb2rrec de la Coma de la Font, C\xc3\xb2rrec de Mata del Pomer, C\xc3\xb2rrec de Torreneules, C\xc3\xb2rrec dels Clots del Forn, C\xc3\xb2rrec de la Font d'en Cassanyes, o simplement d'en Cassanyes (part superior del seg\xc3\xbcent), C\xc3\xb2rrec del Clot dels Eus (part inferior de l'anterior), C\xc3\xb2rrec del Clot dels Oms, C\xc3\xb2rrec de la Figuerassa, C\xc3\xb2rrec de Vallbona, C\xc3\xb2rrec de l'Adelid\xc3\xb3, C\xc3\xb2rrec de la Font del Faig, o de la Font del Bac, C\xc3\xb2rrec de la Font de les Arrels, C\xc3\xb2rrec de la Roba d'en Mosses, C\xc3\xb2rrec de la Font de les Canals, C\xc3\xb2rrec de la Mata de Bruc, C\xc3\xb2rrec de les Calmelles, C\xc3\xb2rrec de la Font de la Barila, o del Pla de la Calmilla, C\xc3\xb2rrec de la Devesa, C\xc3\xb2rrec de l'Home Mort, C\xc3\xb2rrec de la Font del Vern, C\xc3\xb2rrec dels Clots de la Noga, C\xc3\xb2rrec de Vallmalenya i C\xc3\xb2rrec de Passalaigua._NEWLINE_Una mica m\xc3\xa9s al nord, desembocant ja en el Rac\xc3\xb3, es troba el C\xc3\xb2rrec de Vallmaria, que duu les aflu\xc3\xa8ncies del C\xc3\xb2rrec del Mas d'en Jordi, C\xc3\xb2rrec del Colobrar, l'Auza de l'Olla, C\xc3\xb2rrec del Coll d'en Serra, C\xc3\xb2rrec del Mas d'en Coma i C\xc3\xb2rrec de Coma Fosca. Paral\xc2\xb7lel al darrer, i desembocant en la part meridional del Port d'Argelers, hi ha el C\xc3\xb2rrec del Prior, amb els seus afluents, el C\xc3\xb2rrec Sec i el C\xc3\xb2rrec de la Sureda, antigament de la Sureda del Frere._NEWLINE_La Ma\xc3\xa7ana \xc3\xa9s el seg\xc3\xbcent curs d'aigua, seguint sempre cap al nord. El darrer tram de la Ma\xc3\xa7ana, a llevant de la vila d'Argelers, rep el nom de Ribera del G\xc3\xbcell. De recorregut llarg, una part del qual dins del terme de Sant Andreu de Sureda, els afluents argelerencs s\xc3\xb3n: C\xc3\xb2rrec del Sol\xc3\xa0 del Freixe, C\xc3\xb2rrec de la Muntanya Rasa, C\xc3\xb2rrec del Ginestet, C\xc3\xb2rrec de l'Avellanosa, C\xc3\xb2rrec de la Font del Llamp, C\xc3\xb2rrec de la Fajoseta, C\xc3\xb2rrec de la Fajosa i C\xc3\xb2rrec dels Alemanys, abans d'abandonar el terme d'Argelers. Un cop reintegrat en aquest terme, C\xc3\xb2rrec de la Trilla, abans de la Trilla dels Clergues, C\xc3\xb2rrec de la Costa del Pomer (n'hi ha dos amb el mateix nom), C\xc3\xb2rrec del Camp Roig, o de Sant Miquel, C\xc3\xb2rrec de la Font de la Mare, o de la Mata, C\xc3\xb2rrec del Dev\xc3\xa8s, anomenat de la Pava a la part alta, C\xc3\xb2rrec de l'Hort de l'Ermita, C\xc3\xb2rrec de l'Om, C\xc3\xb2rrec d'en Coc, C\xc3\xb2rrec de Platjatorta, C\xc3\xb2rrec de Torrenaps, C\xc3\xb2rrec de la Coma Fosca (un segon, amb aquest nom), C\xc3\xb2rrec de Santa Magdalena, C\xc3\xb2rrec d'en Benet, que inclou el C\xc3\xb2rrec de la Regina, o del Salt de la Regina, C\xc3\xb2rrec del Clot d'en Carrera, o del Forn de la Cal\xc3\xa7, el C\xc3\xb2rrec de la Font i el C\xc3\xb2rrec del Mas d'Amunt, el C\xc3\xb2rrec de l'Abat, que inclou els c\xc3\xb2rrecs d'en Pacreu, el de la Verneda, el de la Font Freda, el del Coll de la Vena, o de la Daina, el del Mas d'en Cadena, el de la Font del Mas d'en Cadena, el del Mas d'en Selva, el d'en Rossinyol, el del Clot del Noguer, el de la Reda i el de Caldes Aigues. Dins de la vila d'Argelers la Ma\xc3\xa7ana rep el C\xc3\xb2rrec de la Ceriga, que duu incorporades les aig\xc3\xbces -quan en duu- dels c\xc3\xb2rrecs del Drag\xc3\xb3, del Mas Pard\xc3\xa8s, de l'Aigua Fresca i del Roc del Guill._NEWLINE_Finalment, hi ha uns quants c\xc3\xb2rrecs a l'extrem de ponent del terme que tenen l'inici a Argelers, per\xc3\xb2 de seguida entre en el terme de Sant Andreu de Sureda: C\xc3\xb2rrec de la Font del Llop, C\xc3\xb2rrec de l'Hort de la Font, C\xc3\xb2rrec del Falguerar,  C\xc3\xb2rrec de la Font del Mas Llinars,  C\xc3\xb2rrec de Flamesaigues, C\xc3\xb2rrec del Coll de la Travessa, C\xc3\xb2rrec dels Suros i C\xc3\xb2rrec de la Collada d'en Rossi.\n_START_SECTION_\nFonts\n_START_PARAGRAPH_\nUn munt de fonts es troben en el terme d'Argelers: el Captatge de les Vernedes, abans Font de les Vernedes, la Font Andreu, o d'Andreu, la Font de la Fajosa, la de la Fajoseta, la de l'Aigua Fresca, la de la Ma\xc3\xa7ana, la de l'\xc3\x80ngel, la de la Pava, la de la Perdiu, la de la Tortuga, la de la Travessa, la de la Trilla, la de l'Avellanosa, la de la Vernosa, la del Castanyer, la de les Arrels, la de les Barriles, la de les Canals, la de les Carboneres, o dels Carboners, la de les Colomates, la de les Vernedes, o d'en Vernedes, la del Faig, la del Grevolar, la de l'Hort de la Parti\xc3\xb3, la del Llamp, la del Mas d'en Cadena, la del Mas de Sant Lloren\xc3\xa7, la del Mas Llinars, la del Peirer, la dels Alemanys, la dels Bocs, la dels Pastors, la dels Soldats, la dels Verns, la del Vern, la d'en Caldava, la d'en Cassanyes, o del Roc d'en Cassanyes, la d'en Coma, la d'en Delom, la d'en Jordi, la d'en Rossinyol, la d'en Vergers, la de Santa Magdalena, la de Sant Juli\xc3\xa0, la de Sant Sebasti\xc3\xa0, la de Torreneules, la Font Freda, la Font Rovellosa, o d'en Rossinyol, i les Fonts de Coma Fosca.\n_START_SECTION_\nCanals de drenatge i d'irrigaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nTota una xarxa d'agulles de drenatge duen aigua als camps de la plana rossellonesa d'Argelers: l'Agulla, l'Agulla Cabdal, l'Agulla Cabdal de Palau, abans Ribera de Santa Coloma, l'Agulla de la Devesa, l'Agulla de la Font d'en Caldava, que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s d'irrigaci\xc3\xb3, l'Agulla de la Joncarola, l'Agulla de les Nogueres, l'Agulla del Gorg de na Craps, l'Agulla del Marrasquer, l'Agulla del Mas de Santa Coloma, l'Agulla del Mas Tast\xc3\xba, l'Agulla d'en Salleres, l'Escorridor del Regatiu i la Ribera de les Conques, antic llit de la Ma\xc3\xa7ana. Completen aquesta xarxa els recs d'irrigaci\xc3\xb3; a m\xc3\xa9s de la ja esmentada Agulla de la Font d'en Caldava, el Rec del Mol\xc3\xad de Tatz\xc3\xb3, el Rec -o el Regatiu- Gros, el Rec Petit, o el Petit Regatiu, el Regatiu, el Regatiu de les Paganes, el Regatiu del Rec Petit i el Regatiu del Tamariguer. El Rec del Mol\xc3\xad \xc3\xa9s ja un nom antic, desaparegut de l'\xc3\xbas com\xc3\xba. El Rec de l'Aigua de Portvendres \xc3\xa9s un rec de conducci\xc3\xb3 d'aig\xc3\xbces a aquell port des de la Font d'en Cassanyes. En aquesta hi ha algun c\xc3\xb2rrec, com el de Constantina, que aflueix en el Rec del Mol\xc3\xad de Tatz\xc3\xb3 o el C\xc3\xb2rrec del Pont d'en Jan de l'All, que ho fa en el Rec Gros.\n_START_SECTION_\nTalass\xc3\xb2nims\n_START_PARAGRAPH_\nEl litoral mar\xc3\xadtim d\xc3\xb3na alguns top\xc3\xb2nims relacionats amb l'aigua de mar, \xc3\xa9s a dir, talass\xc3\xb2nims: l'Ansa o Platja dels Portells, el Bocal de la Ma\xc3\xa7ana, o simplement el Bocal, el Grau de la Ma\xc3\xa7ana, el Grau del Tec Vell, abans de la Ribereta, la Roca de Sant Andreu, la Roca Tavac (dos alts fons), les Seques del Rac\xc3\xb3 i les Seques d'en Verneda (esculls marins).\n_START_SECTION_\nEls espais naturals de la Serra de l'Albera\n_START_PARAGRAPH_\nLa meitat meridional del terme d'Argelers est\xc3\xa0 determinat pel vessant nord de la Serra de l'Albera. \xc3\x89s una zona muntanyosa, amb vessants formades per boscs d'alzines, alzines sureres i roures i, al capdamunt, faigs (el Bosc de les Colomates i el bosc comunal d'Argelers. En el Bosc de les Colomates hi ha la Reserva de la Ma\xc3\xa7ana, de 10 hect\xc3\xa0rees, creada pel Laboratori Arag\xc3\xb3 de Banyuls. \xc3\x89s una interessant estaci\xc3\xb3 ecol\xc3\xb2gica de gran v\xc3\xa0lua paisatg\xc3\xadstica on, a tan sols 6 quil\xc3\xb2metres de la mar, es troba un bosc de car\xc3\xa0cter medioeuropeu, sense a penes pres\xc3\xa8ncia de vegetaci\xc3\xb3 mediterr\xc3\xa0nia; a m\xc3\xa9s, hi pasturen en llibertat vaques de ra\xc3\xa7a ma\xc3\xa7anesa, una esp\xc3\xa8cie end\xc3\xa8mica,  aut\xc3\xb2ctona.\n_START_SECTION_\nLa Reserva Natural del Mas de na Riu, o de la Riu\n_START_PARAGRAPH_\nJust a la desembocadura del Tet en la mar Mediterr\xc3\xa0nia es troba aquesta reserva natural, que ocupa un triangle delimitat pel riu, la mar i la carretera D - 81, anomenada Ruta del Litoral. Al sector nord-occidental de la reserva hi ha el Mas de na Riu, i a la zona central, el Gorg dels Oms.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i indrets destacats del terme d'Argelers s\xc3\xb3n els seg\xc3\xbcents (alguns repeteixen top\xc3\xb2nims eesmentats anteriorment, per\xc3\xb2 en aquest cap\xc3\xadtol designen el territori de l'entorn del lloc abans esmentat): l'Agulla d'en Salleres, l'Aglevat, l'Agre Borrell, o Era d'en Borrell, l'Agrona, les Agulles, els Ametllers, l'Ansa o Platja de Portells, les Arenes, o els Gitanos, les Arrels, els Aspres de la Sureda, els Aspres de Pujols, l'Auzina, l'Avellanosa, els Baixos de Santa Magdalena, les Balmes, les Balmes d'en Quelet, la Barraca d'en Jeroni, el Bot\xc3\xa0s, la Calmilla, les Cambres, el Cam\xc3\xad de Cotlliure, el Cam\xc3\xad de la Ma\xc3\xa7ana, el Cam\xc3\xad de Palau, el Cam\xc3\xad de Perpiny\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad Vell de Cotlliure, les Canals de Puig Rodon, o de Vallbona, la Carrerassa, la Cassanya, el Cementiri dels Espanyols, les Casetes, la Ceriga, la Ceriga Alta, la Clapera, la Ja\xc3\xa7a d'en Rossi, la Collada d'en Gabis i la d'en Perpinyana, el Coll de la Carbassera, el de l'\xc3\x80liga, el de la Miquelassa, el del Pal, el d'en Serra, el d'en Verderol, el del Vent, el Collet d'en Campistr\xc3\xb3, els Collets de Cotlliure, el Colobrar, o la Colobrada, les Colomates, les Conilleres, les Conques, la Corberola, el Corral de Labat, el Corral dels Porcs, els Escarders, l'Espina\xc3\xa7osa, els Fangots, el Favar, Font Andreu, Font de l'Aigua Fresca, Font de l'\xc3\x80ngel, Font del Bac, o del Faig, Font de les Carboneres, Font dels Pastors, Font d'en Caldava, Font d'en Torrenaps, les Gallinetes, les Gavarres, les Gavarretes, el Ginestet, la Glacera (nom antic, ja en des\xc3\xbas), Gratallops, el Grevolar, Guills Blancs, la Guimerana, l'Home Mort, les Honors, l'Inveny, la Ja\xc3\xa7a del Taure, la Ja\xc3\xa7a d'en Peirot, la Joncarola, la Joncassa, la Llosa, Many\xc3\xa0s (nom antic), la Malaterra, la Marenda, el Marge de la Mota, la Maisonnette, Mas Cristina, abans Mas d'en Vergers, Mas d'Agafasopes, Mas d'Amunt, Mas de la -o de na- Riu, Mas de l'\xc3\x93s, Mas d'en Cadena, Mas d'en Calmetes, Mas d'en Coc, Mas d'en Coma, o d'en Comes, Mas d'en Jordi, Mas d'en Pacreu, Mas d'en Pard\xc3\xa8s, Mas d'en -o de na- Reda, Mas d'en Selva, Mas d'en Sitges, Mas d'en Senyeric, Mas d'en Torrents, Mas de Passalaigua, Mas Leclerc, Mas Llinars, Mas Rossinyol, o del Rossinyol, Mas Tast\xc3\xba, la Mata del Bruc, la Mata del Pomer, els Maters, els Marles, la Migranya (nom antic), el Mol\xc3\xad d'en Pedret, el Mol\xc3\xad d'en Poncet, el Mol\xc3\xad d'en Sorra, la Mongetera, la Muntanya Rasa, l'Olla, Negabous, les Paganes, o les Agulles, el Palleret, la Pava, les Pedreres de feldespat (en dos llocs propers, per\xc3\xb2 diferents), la Perabona, els Pins, la Pla\xc3\xa7a d'Armes, Pompi\xc3\xa0 (nom antic, a Tatz\xc3\xb3), el Pont de la Vall, el Pont d'en Jan de l'All, Portells, la Prada Baixa, Prats Negats, Puixinopola, la Punta de la Morera, la Punta d'en Ramona, els Queixals, el Rac\xc3\xb3, Ras de Sallfort, el Ravaner, la Reserva Natural del Mas de la Riu, la Ribera de l'Abat, la Riu (nom antic), el Roar Alt, abans el Roar Naut, el Roar Baix, el Romaguer, el Roure del Pastoret, les Saleres de Vallbona, Santa Coloma, Santa Magdalena, Sant Bernat, Sant Juli\xc3\xa0, o Sant Juli\xc3\xa0 de la Garriga, o de Roar, Sant Lloren\xc3\xa7, Sota de la Ma\xc3\xa7ana, el Tamariguer, Tatz\xc3\xb3 d'Amunt, Tatz\xc3\xb3 d'Avall, la Teuleria d'en Cremadells, la Teuleria d'en Ribella, o d'en Revetlla, la Torre del Castell Serradillo, la Torre de la Ma\xc3\xa7ana, Torrenaps, o Mas d'en Torrenaps, Torreneules, l'Ullal, Vallbona, Vallmalenya, Vallmaria, Valmy o Mas d'en Frere, i la Xatarda._NEWLINE_Alguns d'aquests noms fan refer\xc3\xa8ncia a camps de conreu o equivalents: el Camp del Cavall, el del Romaguer, el dels Soldats, el d'en Burgat, el Camp Rossellon\xc3\xa8s, els Camps de la Collada, els del Palau, els dels Bocs, la Colomina de la Ru\xc3\xafna, la dels Aspres, la d'en Barral, la de Sant Mart\xc3\xad, la Colomina Llarga, Dona Maria, abans Camps de Dona Maria, l'Era d'en Gabis, l'Horta d'en Llosa, l'Hort de la Parti\xc3\xb3, els Horts de les Conques, els Horts, o Horta, d'en Marrasquer, la Vinya d'en Moss\xc3\xa9 (ara hi ha el c\xc3\xa0mping La Ma\xc3\xa7ana), la Vinyassa (nom antic), les Vinyes de la Ribera de l'Abat i les Vinyes de Santa Magdalena._NEWLINE_Uns quants top\xc3\xb2nims s\xc3\xb3n de fites termenals o senyals mariners: el Cementiri dels Cavalls, el Pil\xc3\xb3 del Romaguer, el Pil\xc3\xb3 de la Devesa de Vallbona, el Roc de la Canal Grossa, el Roc de la Fredat, el Roc de les Cabres, el Roc de l'Hora, el Roc del Romaguer, el Roc d'en Cassanyes, el Roc de Puig-i-barba, la Sureda i el Tamariu.\n_START_SECTION_\nEl cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812, l'extens terme d'Argelers de la Marenda apareix dividit en sis seccions: el Tec, Tatz\xc3\xb3 d'Avall, el Ravaner, Sant Lloren\xc3\xa7 i Santa Magdalena, Sant Juli\xc3\xa0 i la Pava, i secci\xc3\xb3 de la Vila. La primera, del Tec, ocupa tota la franja septentrional del terme, a la vora del riu. En la primera secci\xc3\xb3 es troben a l'esquerra -nord- del Tec, al nord-est del terme, les partides de la Devesa, amb el Mas Boluix, i de les Conilleres, sense cap edificaci\xc3\xb3. A  migdia d'aquest sector, a la dreta del riu, hi ha el Pas de les Vaques i el Mas de na Riu, amb la masia d'aquest nom. Encara a la mateixa secci\xc3\xb3, altre cop a l'esquerra del Tec i al nord-oest del terme es troben les partides del Mas d'en Calmetes, amb el mas d'aquest nom i la seva capella i la capella de Santa Eug\xc3\xa8nia de Tresmals, totes tres edificacions al l\xc3\xadmit mateix amb el terme d'Elna (de fet, nom\xc3\xa9s algunes depend\xc3\xa8ncies del Mas Calmetes s\xc3\xb3n en terme d'Argelers de la Marenda, i la capella de Santa Eug\xc3\xa8nia de Tresmals \xc3\xa9s totalment dins del terme d'Elna, si b\xc3\xa9 ran del l\xc3\xadmit). Davant, a migdia, a la dreta del Tec, es troben les partides dels Queixals, el Pas de l'Arbre Blanc i els Camps dels Bucs, amb el Mol\xc3\xad de Tatz\xc3\xb3. En la mateixa direcci\xc3\xb3, ara a l'extrem nord-oest de la comuna, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s a la dreta del riu, hi ha les partides del Pla de la Barca i de Santa Coloma. En aquesta darrera hi ha un cortal i el mas i capella de Santa Coloma, avui dia desapareguda._NEWLINE_Prop de l'anterior, a migdia seu, hi ha la secci\xc3\xb3 de Tatz\xc3\xb3 d'Avall, amb les partides de la Corberola, Tatz\xc3\xb3 d'Avall, amb el poble d'aquest nom, la Colomina d'en Barral, la Ribereta, el Pas de l'Om, el Gorg de na Craps, la Colomina de Sant Mart\xc3\xad, la Colomina Llarga, la Gavarra, el Roure del Pastoret, les Gavarretes, les Honors, els Camps de Dona Maria i del Monjo, les Paganes, el Tamariguer i Mates, la Joncassa, les Vernedes, els Aspres, els Prats Negats, les Conques, Negabous, els Aspres de la Sureda, els Horts de les Conques, els Aspres (diferent de l'anterior) i la Jonquerola. La secci\xc3\xb3 del Ravaner \xc3\xa9s a la zona central - oriental del terme, ran de la mar. Est\xc3\xa0 formada per les partides de l'Agulla d'en Salleres, la Cassanya, la Teuleria d'en Rivella, la Riu, la Ribera de l'Abat, el Mas d'en Frere, amb el mas d'aquest nom, el Mas d'en Coma, tamb\xc3\xa9 amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Coll d'en Serra, la Prada Baixa, els Camps de Cadaqu\xc3\xa9s, les Vinyes de la Ribera de l'Abat, i el Mas Leclerc, amb el mas d'aquest mateix nom, a m\xc3\xa9s del Grau de la Ma\xc3\xa7ana._NEWLINE_La secci\xc3\xb3 de Sant Lloren\xc3\xa7 i Santa Magdalena ocupa les zones central - meridional i sud-occidental del terme, i est\xc3\xa0 format per les partides del Mol\xc3\xad de Ponset, amb el mol\xc3\xad d'aquest nom, lo Favar, el Mol\xc3\xad d'en Pedret, amb el Mas d'en Pedret dins de la partida, l'Oratori, la Teuleria d'en Rivella (diferent de l'esmentada anteriorment), amb el Mas d'en Rivella, l'Inveny, el Roar Baix, les Vinyes de Santa Magdalena, la Teuleria d'en Cremadells, amb la teuleria hom\xc3\xb2nima i el Mas d'en Cesarol, la Ceriga, la Ceriga Alta, Agafasopes, amb el mas d'aquest no, el Salt d'en Carbassa, el Mas d'en Sitges, amb la masia d'aquest nom, Sant Lloren\xc3\xa7, amb el Mas de Sant Lloren\xc3\xa7 i l'esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica de Sant Lloren\xc3\xa7 del Mont, el Mas d'en Reda, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Mas de Peirot, amb aquest mas, el Mas d'en Cadena, amb la masia d'aquest nom, la Serra de Gallines, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Roc de les Cabres, el Mas de l'\xc3\x93s, el Mas d'en Pacareu, amb el seu mas, l'Agre Borrell, la Torre de la Ma\xc3\xa7ana, les Merles, el Salt de la Resina, el Mas de Senyeric, amb el mas d'aquest nom, el Puig de Viravent (Miravent), el Mas Pard\xc3\xa8s, amb dos masos de noms iguals, en el mapa cadastral: Mas Pardera, el Puig dels Comuns, amb el Mas d'en Cerrel Baix, el Roc de l'Anca, la Font de l'Aigua Fresca, el Roc del Guill, el Mas d'en Torrenaps, amb el mas hom\xc3\xb2nim, la Font de Torrenaps, Santa Magdalena, amb la capella i ermita de Santa Maria Magdalena de Vida i el Mas d'en Vicen\xc3\xa7, el Mas d'en Torrents, amb el mas d'aquest nom, el Mas d'en Coc, amb el mas hom\xc3\xb2nim, la Costa del Pomer i el Mas d'Amunt, amb aquest mas._NEWLINE_La secci\xc3\xb3 de Sant Juli\xc3\xa0 i la Pava ocupa la zona central - occidental del terme, al l\xc3\xadmit amb Sureda i Sant Andreu de Sureda. Cont\xc3\xa9 les partides de Tatz\xc3\xb3 d'Amunt (tot i que el poble d'aquest nom \xc3\xa9s en el ve\xc3\xad terme de Sant Andreu de Sureda), la Colomina de la Ru\xc3\xafna, la Colomina dels Aspres, el Cam\xc3\xad de Palau, el Cam\xc3\xad de Perpiny\xc3\xa0, el Camp del Cavall, el Roc de la Perdiu, Sant Pere, amb el Cortal d'en Vaquer, la Migranya, l'Agrona, Sant Juli\xc3\xa0, amb l'esgl\xc3\xa9sia, desapareguda, de Sant Juli\xc3\xa0 en el seu extrem nord-est i un cortal, la Carrerassa, lo Roar Naut, el Mas Llinars, amb aquest mas, la Pava, amb la capella de Sant Ferriol de la Pava i quatre edificacions sense nom properes._NEWLINE_Finalment, la secci\xc3\xb3 de la Vila t\xc3\xa9 la vila d'Argelers de la Marenda en el seu extrem nord-oest, de la qual destaca clarament el nucli vell i nom\xc3\xa9s quatre cases i carrers al sud, fora de la vila vella, i les partides de la Torrella, Castell Meler, els Camps del Palau, els Horts del Marrasquer, els Camps del Marrasquer (les dues anteriors amb una edificaci\xc3\xb3 a la partida) i la Clapera.\n_START_SECTION_\nFites frontereres\n_START_PARAGRAPH_\nEn el terme d'Argelers de la Marenda hi ha tres fites frontereres: les que porten els n\xc3\xbameros 587, 588 i 589. Les tres s\xc3\xb3n al l\xc3\xadmit amb Espolla. La primera \xc3\xa9s al Coll de la Ma\xc3\xa7ana; la segona, al Coll dels Terrers i la tercera, al Coll del Pal. La l\xc3\xadnia definida per aquestes tres fites i les contig\xc3\xbces (586 i 590), en els termes de Sureda i Banyuls de la Marenda, respectivament, marquen el l\xc3\xadmit meridional de la comuna d'Argelers de la Marenda, de la comarca del Rossell\xc3\xb3, de la Catalunya del Nord i de l'estat franc\xc3\xa8s i el nord del d'Espolla, de la comarca de l'Alt Empord\xc3\xa0 i de la Catalunya estricta.\n_START_SECTION_\nVies de comunicaci\xc3\xb3 antigues\n_START_PARAGRAPH_\nTres camins eren els quals en l'antiguitat solcaven el terme d'Argelers. D'una banda, el Cam\xc3\xad de Carlemany, que en aquest cas resseguia el tra\xc3\xa7at de la Via Dom\xc3\xadcia, entrava en terme d'Argelers, procedent del nord, pel lloc on hi ha la capella de Santa Eug\xc3\xa8nia de Tresmals, des d'on s'adre\xc3\xa7ava a Tatz\xc3\xb3 d'Avall. D'aqu\xc3\xad anava cap a la partida de la Joncarola, passant al nord-est de la vila d'Argelers, i s'adre\xc3\xa7ava cap a la costa, al lloc del Rac\xc3\xb3, des d'on una branca resseguia la costa cap a Cotlliure mentre que una altra remuntava la vall del Ravaner cap a Torreneules i el Coll de Vallauria, on franquejava la carena de la Serra de l'Albera._NEWLINE_Un segon cam\xc3\xad marxava cap al sud: la via de la Vall, que passava per Tatz\xc3\xb3 d'Amunt, des d'on seguia un cam\xc3\xad actual que fa de termenal entre Argelers de la Marenda i Sant Andreu de Sureda, pujava cap a la Pava, despr\xc3\xa9s a la Vall, remuntava la vall de la Ma\xc3\xa7ana, cap al Coll de la Carbassera, on travessava la carena de la Serra de l'Albera cap a l'Empord\xc3\xa0._NEWLINE_La tercera via potser era el tra\xc3\xa7at de l'original Via Dom\xc3\xadcia en aquest territori: d'Argelers anava cap a Palau del Vidre, passant a prop de la capella de Santa Coloma (l'actual Mas Santa Coloma). D'aquesta via nom\xc3\xa9s se'n conserven alguns trossos fragmentats.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nArgelers de la Marenda \xc3\xa9s un dels nusos de comunicacions importants del sud del Rossell\xc3\xb3, com Elna. Per aix\xc3\xb2 el seu terme est\xc3\xa0 creuat per unes quantes carreteres. La m\xc3\xa9s important, que comunica la vila amb Perpiny\xc3\xa0, \xc3\xa9s l'autovia D - 914 (D - 900 a Perpiny\xc3\xa0, a les Arcades - Coll dels Belitres, a Cervera), que t\xc3\xa9 format d'autovia al llarg de tot el terme d'Argelers: just al l\xc3\xadmit del terme amb el de Cotlliure es transforma en carretera de dos carrils. Entra en el terme pel nord-oest, al cap de poc de ser dins del territori d'Argelers gira cap al sud, va fent la volta al nucli de poblaci\xc3\xb3 formant un arc c\xc3\xb2ncau de nord a sud-est, i se'n va cap a Cotlliure pel sud-est._NEWLINE_La segona carretera en import\xc3\xa0ncia \xc3\xa9s la D - 618 (El Vol\xc3\xb3 - Argelers de la Marenda), amb dos tra\xc3\xa7ats paral\xc2\xb7lels diferents: la carretera nova i la vella, que tot just se separen en sortir del territori d'Argelers. El tra\xc3\xa7at antic travessava els nuclis de Sant Andreu de Sureda i de Sant Gen\xc3\xads de Fontanes, per\xc3\xb2 el tra\xc3\xa7at nou els evita tots dos, fent-ne la volta pel nord._NEWLINE_Una tercera carretera \xc3\xa9s la D - 114 (\xc3\xa9s el tra\xc3\xa7at antic de la D - 914), que nom\xc3\xa9s conserva el tra\xc3\xa7at diferenciat de la carretera nova en el seu pas pel nucli urb\xc3\xa0 d'Argelers. Deriva de la D - 914 al nord-oest de la vila, i s'hi torna a unir al sud-est._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 passa per Argelers la carretera D - 2 (Argelers- D - 619, a Trevillac), que travessa el terme des de la vila cap al sud-oest. Per aquesta carretera, Argelers de la Marenda es comunica directament amb Sureda (7\xc2\xa0km), la Roca d'Albera (9), Sant Gen\xc3\xads de Fontanes (10), Brull\xc3\xa0 (16), Sant Joan la Cella (19), Vilamulaca (25), Forques (29), el trencall de Pa\xc3\xa7\xc3\xa0 (32), Montoriol (34), Queix\xc3\xa0s (39), Sant Miquel de Llotes (45), Illa (50), Montalb\xc3\xa0 del Castell (53) i Trevillac (56) (els dos darrers ja a la Fenolleda, comarca occitana)._NEWLINE_Encara, es troba la carretera D - 2e, variant de la D - 2 en diversos trams discontinus, uneix Argelers de la Marenda amb la Platja d'Argelers en 2 quil\xc3\xb2metres. Un altre tram uneix, al sud del nucli d'Argelers, la D - 114 amb la D - 914._NEWLINE_A l'extrem nord-oest del terme d'Argelers es troba la D - 11 (Sureda. Salses), que amb prou feines t\xc3\xa9 recorregut dins d'Argelers, i nom\xc3\xa9s hi enlla\xc3\xa7a a trav\xc3\xa9s de la D - 914._NEWLINE_Finalment, la D - 81 (D - 83, al Barcar\xc3\xa8s - D - 114, a Argelers de la Marenda), que \xc3\xa9s la coneguda amb el nom de Ruta del Litoral, ja que ressegueix a prop de la mar tota la costa rossellonesa. Arriba a Argelers des de Sant Cebri\xc3\xa0 de Rossell\xc3\xb3._NEWLINE_Argelers dista entre 23 i 31 quil\xc3\xb2metres de Perpiny\xc3\xa0, segons la carretera que s'utilitzi, 9 d'Elna, 11 de la Torre d'Elna i de Sant Cebri\xc3\xa0 de Rossell\xc3\xb3, 7 de Palau del Vidre, 6 de Sant Andreu de Sureda, 7 de Cotlliure, 10 de Portvendres, 15 de Banyuls de la Marenda, 25 de Cervera i 19 del Vol\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nArgelers t\xc3\xa9 estaci\xc3\xb3 de ferrocarril de la l\xc3\xadnia de passatgers de Cervera de la Marenda a Perpiny\xc3\xa0. La via del ferrocarril travessa el terme d'Argelers al biaix, del sud-est al nord-oest. L'Estaci\xc3\xb3 d'Argelers, popularment la Gara, ofereix enlla\xc3\xa7os quotidians, sovint a trav\xc3\xa9s de Perpiny\xc3\xa0, amb Par\xc3\xads (4 TGV), Li\xc3\xb3 (3), Marsella i Metz (1), Estrasburg (2), Lille (2), Tolosa de Llenguadoc, Ginebra, Brussel\xc2\xb7les (2) i Barcelona i Figueres (2 Talgos).\n_START_SECTION_\nTransport col\xc2\xb7lectiu p\xc3\xbablic\n_START_PARAGRAPH_\nCom que es tracta d'una petita capital comarcal, Argelers est\xc3\xa0 servida per diverses l\xc3\xadnies de transport, dins de la xarxa departamental anomenada Le bus \xc3\xa0 1 \xe2\x82\xac. Les l\xc3\xadnies 400, 401, 404, 412, i 413 serveixen el transport col\xc2\xb7lectiu de la vila d'Argelers. Tamb\xc3\xa9 cal comptar-hi les l\xc3\xadnies llan\xc3\xa7adora (navettes) 414, 415, 416 i 417._NEWLINE_La 400 fa el recorregut de Perpiny\xc3\xa0 a Cervera de la Marenda, passant per Elna, Argelers, Cotlliure, Portvendres, Banyuls de la Marenda i Cervera. Des d'Argelers hi ha mitja hora fins a Perpiny\xc3\xa0, 10 fins a Elna, quasi 10 fins a Argelers Platja (no tots els cotxes hi passen), 15 fins a Cotlliure, 25 a Portvendres, mitja hora a Banyuls i 1 hora i 10 minuts fins a Cervera. Hi ha fins a 12 serveis diaris, per\xc3\xb2 ofereixen diferents variants d'itinerari: pas, o no, per Argelers Platja, final de trajecte a Portvendres, Banyuls o Cervera, etc\xc3\xa8tera. Circula de dilluns a dissabte, per\xc3\xb2 el diumenge mant\xc3\xa9 un servei fins a Banyuls de la Marenda, al mat\xc3\xad a dos quarts de 9, i un de retorn cap a Perpiny\xc3\xa0 poc despr\xc3\xa9s de les 5 de la tarda. A Argelers enlla\xc3\xa7a amb les l\xc3\xadnies 412 i 413._NEWLINE_La 401 uneix Argelers de la Marenda amb Ceret, passant per Palau del Vidre (20 minuts), Sant Andreu de Sureda (mitja hora), Sureda (35 minuts), la Roca d'Albera (40), Sant Gen\xc3\xads de Fontanes (45), Vilallonga dels Monts (50), Montesquiu d'Albera (1 hora), el Vol\xc3\xb3 (1 hora i quart), Morell\xc3\xa0s (1 hora 20 minuts) i Ceret (1 hora i mitja)._NEWLINE_La 404 (Perpiny\xc3\xa0 - Argelers Platja) duplica en part la 400. Circula de dilluns a dissabte, amb 4 serveis diaris de Perpiny\xc3\xa0 a Argelers, un a migdia i tres a la tarda, i dos d'Argelers a Perpiny\xc3\xa0, un al mat\xc3\xad i un altre a primera hora de la tarda._NEWLINE_La 412 (Argelers de la Marenda - Sant Gen\xc3\xads de Fontanes) surt d'Argelers de la Marenda cap a Palau del Vidre i Sant Gen\xc3\xads de Fontanes. A Argelers enlla\xc3\xa7a amb la l\xc3\xadnia 400. El trajecte d'Argelers a Palau del Vidre \xc3\xa9s d'un quart d'hora, i fins a Sant Gen\xc3\xads de Fontanes, de 25 minuts._NEWLINE_La 413 (Argelers de la Marenda - Sant Gen\xc3\xads de Fontanes) uneix les poblacions de Sant Andreu de Sureda, Sureda, la Roca d'Albera, Vilallonga dels Monts i Sant Gen\xc3\xads de Fontanes, a m\xc3\xa9s de les dues extremes. A Argelers enlla\xc3\xa7a amb la l\xc3\xadnia 400. Per aquesta l\xc3\xadnia, Argelers \xc3\xa9s a 10 minuts de Sant Andreu de Sureda, a 17 de Sureda, a 22 de la Roca d'Albera, a mitja hora de Vilallonga dels Monts i a  de la Zona artesanal d'aquesta darrera poblaci\xc3\xb3. Un dels serveis diaris fa el trajecte Perpiny\xc3\xa0 - Sant Gen\xc3\xads de Fontanes sense passar per Argelers; va directament de Palau del Vidre a Sant Andreu de Sureda. La resta no arriben a aquesta darrera poblaci\xc3\xb3, ja que acaben el seu recorregut a la zona artesanal de Vilallonga dels Monts._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 414, que no surt d'Argelers, fa un recorregut circular pel nucli urb\xc3\xa0. Surt de la Pla\xc3\xa7a de Gambetta, va cap al Pol Esportiu, l'Espai Jean Carr\xc3\xa8re, el Punt Rod\xc3\xb3 de Pujols, la Casa de la Vila, el Liceu Christian Bourquin, el Parc d'Activitats, el Laboratori, l'Espai Waldeck Rousseau, Montgat, l'Estaci\xc3\xb3 de tren (la Gara) i torna a la Pla\xc3\xa7a de Gambetta. Quatre serveis diaris, en un trajecte de 22 minuts, de dilluns a dissabte._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 415, com la 414, \xc3\xa9s interna d'Argelers. Va de la Pla\xc3\xa7a Gambetta a la Platja del Nord i la Platja d'Argelers, i retorna amb una lleugera variant de trajecte, que li permet enlla\xc3\xa7ar diversos serveis propers: l'Oficina de Turisme, el Cinema, etc\xc3\xa8tera. Com l'anterior, quatre serveis diaris de dilluns a dissabte, i 21 minuts de trajecte._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 416 \xc3\xa9s com les anteriors en molts dels detalls. Serveix el sector sud-oest del nucli urb\xc3\xa0, sempre sortint de la Pla\xc3\xa7a de Gambetta. Tamb\xc3\xa9 quatre serveis diaris de dilluns a dissabte, amb 14 minuts de recorregut._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 417 enlla\xc3\xa7a la Pla\xc3\xa7a de Gambetta amb el Rac\xc3\xb3 i el sector sud-est del nucli. Igualment, de dilluns a dissabte amb quatre serveis diaris i un quart d'hora de recorregut.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nUn terme tan extens com el d'Argelers per for\xc3\xa7a ha de contenir una bona quantitat de camins. Els uns, de comunicaci\xc3\xb3 amb els pobles ve\xc3\xafns: d'una banda, els camins ja considerats carreteres, com la Ruta de Cotlliure, la de Palau -abans Cam\xc3\xad de Palau-, la de Perpiny\xc3\xa0, la de Sant Andreu, la Via del Litoral i la Via R\xc3\xa0pida, o la Desviaci\xc3\xb3. De l'altra, els camins rurals asfaltats, com el Cam\xc3\xad de Cotlliure a la Ma\xc3\xa7ana, el de Cotlliure al Mas d'en Garcies, el de Cotlliure a Sant Magdalena, el de Cotlliure a Sant Lloren\xc3\xa7 -o, simplement, Cam\xc3\xad de Sant Lloren\xc3\xa7-, el de la Font a Cotlliure (actualment desaparegut), el d'Elna, o de Tatz\xc3\xb3 d'Amunt a Elna, el d'Elna a la Mar, o Cam\xc3\xad de la Mar, el de Roar, o de Sureda, el de Sureda, el de Sureda a la Vall, el de Tatz\xc3\xb3 d'Amunt (nom ja en des\xc3\xbas), el Cam\xc3\xad Vell de Cotlliure, el Cam\xc3\xad Vell de Palau, o Cam\xc3\xad de Palau, el Cam\xc3\xad Vell de Sant Andreu, o, com l'anterior, sense l'adjectiu Vell, el Cam\xc3\xad de la Tortuga, o de Cotlliure, i la Travessa de Sant Andreu. Esment a part mereixen les carreres o camins ramaders que passaven pel terme d'Argelers: la Carrera del Mas Pard\xc3\xa8s a les Balmes, ara convertit en sender, la Carrera del Pas d'en Frau i la de Many\xc3\xa0s (noms antics, ja en des\xc3\xbas), la Carrerassa i la Carrera de l'Obra, o de Tatz\xc3\xb3 a Mar, ara Cam\xc3\xad de les Agulles. Tamb\xc3\xa9 cal esmentar diferenciat el Cam\xc3\xad de Carlemany._NEWLINE_A l'interior del terme argelerenc hi ha un bon gruix de camins, tamb\xc3\xa9: Cam\xc3\xad Clos (primera part del Cam\xc3\xad d'Espanya), el Cam\xc3\xad de Ferro, el de la Ceriga, el de la Colomina de Sant Mart\xc3\xad, o del Pas de la Magra, el de la Ma\xc3\xa7ana, el de la Mare de D\xc3\xa9u del Castell, o d'Ultrera, el de la Muntanya, el de la Pava (amb les variants de la Pava a Sant Andreu i de la Pava a la Vall), el de la Salanca, abans del Mas de na Riu, el de la Teuleria, o de la Teuleria d'en Ribella, el de la Vall al Mas Llinars, el de la Verneda o del Tamariguer, abans Carrera del Tamariguer o Cam\xc3\xad de Mar, el de Contraban (amb un nom prou descriptiu), el de les Burnesses, el de les Carboneres, o de la Font de les Carboneres, el de les Muntanyes, el del Mas de les Sitges, o, simplement, de les Sitges, el de les Vinyes (abans, Carrera de les Vinyes), el de l'Horta, el de l'Hospitalet, el del Mas Calmetes, o del Mas Calmetes a Palau, el del Mas Cass\xc3\xb3, abans Cam\xc3\xad del Peret, el del Mas Cristina, el del Mas d'en Vergers, el del Mas d'en Cadena, el del Mas d'en Jordi, el del Mas d'en Selva, el del Mas d'en Torrenaps, el del Mol\xc3\xad de Tatz\xc3\xb3, o de Palau a aquest mol\xc3\xad, el dels Queixals, el del Pas de l'Arbre Blanc, o de la Torre, el del Puig de Miravent, el del Roc de la Perdiu, el del Roc d'en Jord\xc3\xa0, el del Tec, o del Pas de les Vaques, o, simplement, Cam\xc3\xad de les Vaques, el de Negabous, abans Carrera de Tatz\xc3\xb3, o de la Prada, o de Tatz\xc3\xb3 a les Manyes, els tres camins de Santa Magdalena, el de Sant Juli\xc3\xa0 i el de Sant Juli\xc3\xa0, de Tatz\xc3\xb3 d'Avall, el d'Espanya, o de la Ma\xc3\xa7ana, el de Trencametlles, i el de Valmy o Mas d'en Frere. Alguns s\xc3\xb3n ja desapareguts, com el Cam\xc3\xad de Beneta, el de la Ribera a l'Abat, el de la Vinyassa, el del Mas d'en Vergers, el del Pou de Gel, el de Sant Pere (ara del tot dins del nucli urb\xc3\xa0), el de Tatz\xc3\xb3 d'Amunt o el Cam\xc3\xad Petit de les Vinyes._NEWLINE_Aquests camins inclo\xc3\xafen un nombre considerable de passos a gual: el Pas de la Magra, el de la Noguera, el de l'Arbre Blanc, el de les Lleteres, el de les Vaques, el d'en Frau i el Pas en Lleu.\n_START_SECTION_\nEl turisme\n_START_PARAGRAPH_\nDe llarg, l'activitat econ\xc3\xb2mica principal d'Argelers \xc3\xa9s la derivada del turisme. Els seus c\xc3\xa0mpings poden arribar a acollir fins a 100.000 estadants, i estan situats en antigues zones de pastura. Per aix\xc3\xb2 els espais dedicats a l'agricultura i la ramaderia han anat minvant pr\xc3\xa0cticament fins a desapar\xc3\xa8ixer. Uns 5.000 blocs d'apartaments i m\xc3\xa9s d'una vintena d'hotels completen l'oferta d'allotjament temporal, vacacional, per\xc3\xb2 que en bastants casos ha esdevingut primera resid\xc3\xa8ncia. El mateix creixement urban\xc3\xadstic d'Argelers, ininterromput els darrers anys, ha estat molt condicionat pel turisme i els serveis que s'hi dediquen: restauraci\xc3\xb3, comer\xc3\xa7os, un casino, instal\xc2\xb7lacions esportives terrestres i mar\xc3\xadtimes, etc._NEWLINE_Entre els elements que ofereixen allotjament tur\xc3\xadstic a Argelers destaquen els vilatges de vacances i els c\xc3\xa0mpings. Entre els primers es troben els denominats les Alberes i 5 d'altres sense nom particular, amb el gen\xc3\xa8ric Vilatge de vacances. Hi ha m\xc3\xa9s de 50 c\xc3\xa0mpings, gaireb\xc3\xa9 tots amb noms arbitraris en franc\xc3\xa8s.\n_START_SECTION_\nEl sector primari\n_START_PARAGRAPH_\nTanmateix, l'activitat tradicional, agropecu\xc3\xa0ria, no ha desaparegut del tot. M\xc3\xa9s d'un miler d'hect\xc3\xa0rees, pertanyents a unes 300 explotacions agr\xc3\xadcoles, es dediquen a aquest sector. Poc m\xc3\xa9s de la meitat s\xc3\xb3n per a la vinya, dos ter\xc3\xa7os per a vins de qualitat, de denominaci\xc3\xb3 d'oorigen controlada, i un ter\xc3\xa7 per a vins comuns. L'horta hi \xc3\xa9s bastant present, amb poc m\xc3\xa9s d'una desena part de l'espai dedicat a la vinya, i s'hi cullen carxofes, escarola, enciam, tom\xc3\xa0quets, col-i-flors, productes primerencs, mongetes, esp\xc3\xa0rrecs i juliverts. Una mica menys d'extensi\xc3\xb3o ocupen els arbres fruiters: presseguers, albercoquers, cirerers i pomeres, i tot just una mica de cereals. La ramaderia, abans molt present, ha anat davallant, per\xc3\xb2 s'hi conserven poc menys d'un centenar de caps de bestiar bov\xc3\xad i de cabrum, un centenar d'equ\xc3\xad i m\xc3\xa9s de 500 d'ov\xc3\xad. Les pastures estan molt en retroc\xc3\xa9s a causa del turisme, per\xc3\xb2 encara conserven unes 200 hect\xc3\xa0rees de pastures._NEWLINE_A Argelers hi ha una mina de feldespat, tancada des del 1978, que havia estat una important oferta de feina, abans de l'arribada del turisme. La Cooperativa Agr\xc3\xadcola, fundada els anys 20 del segle\xc2\xa0xx, t\xc3\xa9 una capacitat de 40.000 hectolitres. Al nord-oest de la vila s'ha format un pol\xc3\xadgon industrial i comercial amb una pres\xc3\xa8ncia bastant gran de petites ind\xc3\xbastries.\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUna llegenda diu que Argelers va ser fundada per H\xc3\xa8rcules. La pres\xc3\xa8ncia de dos d\xc3\xb3lmens i d'osseres indica que el territori del municipi ja era ocupat per humans des de la prehist\xc3\xb2ria. Entre el Mas de Sant Jordi i la possessi\xc3\xb3 del Mas d'en Frere o Valmy, prop de la Coma Fosca, es troba el dolmen, ben conservat, de la Cova de l'Alarb. Dos altres d\xc3\xb2lmens es troben als collets de Cotlliure (Dolmen dels Collets de Cotlliure) i a Sant Pere dels Forquets, a m\xc3\xa9s d'un ossari prehist\xc3\xb2ric de l'edat dels metalls \xc3\xa9s a la Cova de la Tortuga._NEWLINE_Ran de la Necr\xc3\xb2polis de la Pava, explicada a continuaci\xc3\xb3, es van trobar nombrosos vestigis de l'Edat del Bronze, a m\xc3\xa9s d'altres de l'Edat del Ferro que van menar a la conclusi\xc3\xb3 de l'exist\xc3\xa8ncia d'un h\xc3\xa0bitat bastant important, que ocupava uns 2.000 m\xc2\xb2. De la mateixa \xc3\xa8poca, Bronze final, era el petit h\xc3\xa0bitat detectat per les nombroses restes trobades a l'Inveny, molt a prop i al sud de la vila d'Argelers, a l'altra banda de l'autovia que la voreja._NEWLINE_A la vall del Ravaner, a l'extrem est del terme, ja a ran del terme de Cotlliure, es va trobar un h\xc3\xa0bitat complex amb pres\xc3\xa8ncia d'activitat humana de l'acabament de l'Edat del Bronze fins a la fi de la de l'Edat de Ferro. A la Pava, al vessant nord-oriental del Puig de Sant Miquel, fou trobat tamb\xc3\xa9 un h\xc3\xa0bitat del Bronze final. Dels temps protohist\xc3\xb2rics, transici\xc3\xb3 de la prehist\xc3\xb2ria a l'etapa hist\xc3\xb2rica antiga, data la Necr\xc3\xb2polis de la Pava, situada al nord del Mas d'en Torrents, i encara m\xc3\xa9s al nord del nucli de la Pava. Es tracta d'enterraments en urnes, aix\xc3\xad com nombr\xc3\xb3s material entre el qual destaquen \xc3\xa0mfores ib\xc3\xa8riques, teules romanes, \xc3\xa0mfores africanes, etc\xc3\xa8tera, que demostren un poblament en continu\xc3\xaftat des d'\xc3\xa8poques prehist\xc3\xb2riques a altmedievals.\n_START_SECTION_\nEdat Antiga\n_START_PARAGRAPH_\nLa colonitzaci\xc3\xb3 romana \xc3\xa9s potser la que ha deixat m\xc3\xa9s restes en terme d'Argelers. A l'extrem nord del terme, a la riba esquerra del Tec i a prop, al sud, de la capella de Santa Eug\xc3\xa8nia de Tresmals, van ser trobades restes suficient (teules, \xc3\xa0mfores it\xc3\xa0liques, \xc3\xa0mfores africanes, cer\xc3\xa0mica, etc) per poder parlar d'un h\xc3\xa0bitat rom\xc3\xa0. \xc3\x89s un jaciment a cavall dels dos termes ve\xc3\xafns, d'Elna i d'Argelers. Tamb\xc3\xa9 se n'hi van trobar de medievals, cosa que ens parlaria d'una continu\xc3\xaftat de l'h\xc3\xa0bitat al llarg de diversos segles. A m\xc3\xa9s, una avinguda del Tec als anys 60 va destapar una ampla superf\xc3\xadcie amb restes de parets que podrien correspondre a un establiment mitj\xc3\xa0 o gran, o a una de les estacions ad stabulum de la Via Dom\xc3\xadcia i la mateixa via._NEWLINE_A migdia del Mas Calmetes, a la riba esquerra del Tec, en el tros de terme comunal que s'est\xc3\xa9n pel nord d'aquest riu, es va trobar una cisterna romana damunt de la sorra, feta amb morter de rajola, en dues capes als extrems i una d'interm\xc3\xa8dia feta de c\xc3\xb2dols. En els seus entorns, nombrosos fragments d'\xc3\xa0mfores i altres cer\xc3\xa0miques. Molt possiblement es tractava de la cisterna d'una explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola de vinya o oli. A les Gavarretes i a la Colomina dels Aspres, al nord de la zona central del terme, una mica al sud-est de les restes que es descriuen en el darrer par\xc3\xa0graf d'aquest apartat, van sortir nombroses restes que corresponen a una ocupaci\xc3\xb3 del Baix Imperi, o tal vegada m\xc3\xa9s tardana. A Negabous nord, una mica m\xc3\xa9s al sud de l'anterior, van apar\xc3\xa8ixer vestigis esparsos de la mateixa \xc3\xa8poca esmentada anteriorment._NEWLINE_Al Camp del Cavall, al l\xc3\xadmit de ponent del terme i al nord-oest del gran nus de carreteres de l'entrada de ponent de la vila d'Argelers, una gran concentraci\xc3\xb3 de restes de l'\xc3\xa8poca romana republicana fan veure clara la pres\xc3\xa8ncia d'un h\xc3\xa0bitat gran, o de diversos, d'\xc3\xa8poca republicana. La construcci\xc3\xb3 de noves carreteres, i de nusos de comunicaci\xc3\xb3, a la zona han refermat les hip\xc3\xb2tesis d'una zona de poblament rom\xc3\xa0 intens. Diverses monedes romanes hi van ser trobades, tamb\xc3\xa9._NEWLINE_En els entorns del Castell de Pujols, extraient argila d'una propietat privada, va apar\xc3\xa8ixer un petit tresor format per unes 300 monedes romanes; a l'oest dels Aspres de Pujols, a prop al nord de la vila d'Argelers, tamb\xc3\xa9 van sortir nombrosos vestigis de les mateixes \xc3\xa8poques enteriorment esmentades._NEWLINE_El Mas Llinars, anteriorment esmentat, van apar\xc3\xa8ixer tamb\xc3\xa9 restes d'\xc3\xa8poca romana republicana, que indiquen tamb\xc3\xa9 la pres\xc3\xa8ncia d'un h\xc3\xa0bitat d'aquella \xc3\xa8poca._NEWLINE_A l'extrem de llevant del terme d'Argelers, al sud-est del Rac\xc3\xb3, hi ha el lloc de l'Olla, damunt de la Platja de l'Olla, que ja frega el terme de Cotlliure. a la desembocadura del Ravaner, es va trobar un lot prou important de vestigis, en diversos nivells, amb fragments d'\xc3\xa0mfores grecoit\xc3\xa0liques, it\xc3\xa0liques i iberop\xc3\xbaniques, amb nombroses restes de cer\xc3\xa0mica (entre les quals de campaniana A i de grisa emporitana, tot plegat atribu\xc3\xafble al segle\xc2\xa0ii abans de la nostra era. El conjunt permetia de suposar una activitat metal\xc2\xb7l\xc3\xbargica propera, amb un h\xc3\xa0bitat associat ran mateix del litoral._NEWLINE_Un petit h\xc3\xa0bitat de l'edat antiga tardana, amb nombroses restes a l'entorn, es va trobar a la Pava, a les vinyes de l'entrada de la vall de la Ma\xc3\xa7ana i al fons de la vall a prop del poble, per on passava el cam\xc3\xad antic que remuntava la vall. A prop, al jaciment anomenat Mas Torrents nord, va apar\xc3\xa8ixer un establiment rom\xc3\xa0 d'una extensi\xc3\xb3 d'uns 4.000 m\xc2\xb2, al costat est d'un antic cam\xc3\xad, amb vestigis de tota mena: fragments de tegulae, d'\xc3\xa0mfores de diverses proced\xc3\xa8ncies, de cer\xc3\xa0mica casolana, etc, que van permetre datar el jaciment en els segles I i II de la nostra era. El material trobat est\xc3\xa0 exposar a la Casa de l'Albera, a Argelers. Al ve\xc3\xad Mas Llinars, al nord-oest del Mas Torrents, els propietaris conserven tamb\xc3\xa9 molt de material trobat en el terreny de la seva explotaci\xc3\xb3, amb tota mena de vestigis, incloses monedes, del Baix Imperi. En una zona propera, a la part baixa de la vall, va apar\xc3\xa8ixer tamb\xc3\xa9 una dracma d'Emp\xc3\xbaries. Tamb\xc3\xa9 en van apar\xc3\xa8ixer quatre mes en un repl\xc3\xa0 situat entre el Coll Terrers i el Coll de la Carbassera i una altra feta a Morvedre en un altre lloc proper a aquest darrer coll. D'altres monedes, en aquest cas romanes, es van trobar a la Torre de la Ma\xc3\xa7ana, a la Barraca de les Ginestes i en les proximitats del Coll de la Carbassera._NEWLINE_De l'\xc3\xa8poca de transici\xc3\xb3 de l'antiguitat tardana a l'alta edat mitjana data el jaciment trobat a les Gavarretes, en els entorns del nus de carreteres de la D - 914 i la D - 114, a prop al sud de Tatz\xc3\xb3 d'Avall. Es tracta d'una necr\xc3\xb2polis ocupada en aquesta \xc3\xa8poca esmentada, per\xc3\xb2 que va revelar tamb\xc3\xa9 restes de les edats del bronze i del ferro, amb diverses fosses circulars.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nHist\xc3\xb2ricament, la primera menci\xc3\xb3 remunta al 879 com \xc2\xabVilla de Argilariis\xc2\xbb. El nom es pot trobar al segle\xc2\xa0x amb les formes \xc2\xabArgelarium, Argelaria o Argileria\xc2\xbb. Fou sempre una depend\xc3\xa8ncia directa dels comtes de Rossell\xc3\xb3, i com a tal pass\xc3\xa0 directament a mans dels reis de les cases de Catalunya i Arag\xc3\xb3 i de Mallorca. El 1298 ja consta com a vila fortificada, i el 1344 fou assetjada per Pere III el Cerimoni\xc3\xb3s, quan aquest es f\xc3\xa9u amb el Regne de Mallorca, a la fi d'aquest ef\xc3\xadmer regne. Al segle\xc2\xa0xv va tornar a ser assetjada pel rei franc\xc3\xa8s Llu\xc3\xads XI._NEWLINE_Les prospeccions arqueol\xc3\xb2giques han anat traient a la llum diversos elements del passat medieval d'Argelers i el seu terme, i alguns de m\xc3\xa9s antics, com un h\xc3\xa0bitat de l'Edat del Bronze final. A la Pava, en el vessant nord-est del Puig de Sant Miquel i a uns 300 metres al nord-est del Castell d'Ultrera foren trobats un h\xc3\xa0bitat visigot de gran mida, datable entre mitjan segle\xc2\xa0v i el segle\xc2\xa0vii de la nostra era, amb un reacondicionament parcial del lloc al segle\xc2\xa0ix, i una pedrera en la qual aparegueren fins a 13 fragments d'\xc3\xa0mfores africanes.\n_START_SECTION_\nEdat Moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1793 Argelers va tornar a patir un setge b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic, en aquest cas per les tropes espanyoles del general Ricardos, dins del marc de la Guerra Gran, a les quals van fer front les franceses del general Dugommier, que desallotjaren els espanyols.\n_START_SECTION_\nEdat Contempor\xc3\xa0nia\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1939, a la fi de la Guerra Civil espanyola, les autoritats franceses van tancar desenes de milers de refugiats fugits d'Espanya al Camp d'Argelers, un camp de concentraci\xc3\xb3, constru\xc3\xaft al nord de la platja d'Argelers. Les condicions higi\xc3\xa8niques i de tracte per part de les autoritats franceses foren denigrants. L'exc\xc3\xa9s nombre de concentrats f\xc3\xa9u que es constru\xc3\xads el Camp del Barcar\xc3\xa8s, on fou desviada una part dels acollits a Argelers.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 Argelers de la Marenda ha estat inclosa en el cant\xc3\xb3 denominat La Costa Vermella, amb capitalitat a la mateixa vila, i amb les viles de Cotlliure i Portvendres i els pobles de Banyuls de la Marenda, Cervera, Palau del Vidre, Sant Andreu de Sureda. Hi han estat escollits com a consellers departamentals Marina Parra-Joly, del Partit Socialista, segona adjunt al batlle d'Argelers de la Marenda, i Michel Moly, del Partit Socialista, Primer vicepresident del Consell departamental.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nArgelers forma part de la Comunitat de comunes de les Alberes, Costa Vermella  i d'Illiberis, amb capitalitat al mateixa Argelers, juntament amb Bages de Rossell\xc3\xb3, Banyuls de la Marenda, Cervera de la Marenda, Cotlliure, Elna, Montesquiu d'Albera, Ortaf\xc3\xa0, Palau del Vidre, Portvendres, la Roca d'Albera, Sant Andreu de Sureda, Sant Gen\xc3\xads de Fontanes, Sureda i Vilallonga dels Monts.\n_START_SECTION_\nAgermanaments\n_START_PARAGRAPH_\nArgelers de la Marenda est\xc3\xa0 agermanada amb la vila del Maresme de Montgat i amb l'alemanya de H\xc3\xbcrth (Rin del Nord-Westf\xc3\xa0lia).\n_START_SECTION_\nEducaci\xc3\xb3 i cultura\n_START_PARAGRAPH_\nArgelers de la Marenda disposa de tres escoles maternals, les Tamaris, amb tres aules, Herriot, amb quatre, i la Granotera, amb cinc. D'establiments de prim\xc3\xa0ria, n'hi ha dos: Moli\xc3\xa8re, amb set aules, i Curie-Pasteur, amb setze. Un col\xc2\xb7legi de secund\xc3\xa0ria, el Col\xc2\xb7legi de l'Albera, amb una trentena d'aules, que serveix les comunes d'Argelers i de Palau del Vidre, i un Liceu (batxillerat), Christian Bourquin, amb uns 1.700 alumnes, que inclou ensenyament de batxillerat general, professional i t\xc3\xa8cnic, amb pres\xc3\xa8ncia d'ensenyament professional de turisme._NEWLINE_A nivell tur\xc3\xadstic i monumental i destaquen l'Esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria del Prat, del segle\xc2\xa0xiv; el recinte fortificat de la vila d'Argelers, l'Abadia de Vallbona, el  Castell de Pujols i el poble fortificat de Tatz\xc3\xb3 d'Avall.\n_START_SECTION_\nCultura popular i tradicional\n_START_PARAGRAPH_\nArgelers de la Marenda t\xc3\xa9 una parella de gegants festius tradicionals, que representen les figures dels sants Cosme i Dami\xc3\xa0, els Sants Metges, morts per Diocleci\xc3\xa0 a comen\xc3\xa7aments del segle IV de la nostra era, que s\xc3\xb3n venerats com a sants tant a l'esgl\xc3\xa9sia cat\xc3\xb2lica com a l'ortodoxa._NEWLINE_Cosme i Dami\xc3\xa0 s\xc3\xb3n els sants patrons cat\xc3\xb2lics de la vila i cada any, vers el dies natalis del 26 setembre, s'organitzen unes festes populars en llur honor."