b'\n_START_ARTICLE_\nCinema d\'animaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl cinema d\'animaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s una categoria dins del cinema (o de manera global, una categoria de l\'audiovisual) que es caracteritza per no recorre a la t\xc3\xa8cnica del rodatge d\'imatges reals, sin\xc3\xb3 a una o m\xc3\xa9s t\xc3\xa8cniques pr\xc3\xb2pies de l\'animaci\xc3\xb3. Les t\xc3\xa8cniques tradicionals d\'animaci\xc3\xb3 han estat durant molt de temps el dibuix animat (dibuixos plans en dues dimensions fotografiats imatge per imatge) o l\'animaci\xc3\xb3 en volums (models redu\xc3\xafts o figuretes fotografiades imatge per imatge). Actualment se sol recorre a l\'animaci\xc3\xb3 per ordinador._NEWLINE_En el cinema d\'imatges reals es registren imatges reals en moviment continu, descomponent-lo autom\xc3\xa0ticament en un nombre determinat d\'imatges per segon. En el cine d\'animaci\xc3\xb3 per\xc3\xb2, no existeix cap moviment real a enregistrar, sin\xc3\xb3 que es produeixen les imatges separadament de la realitat. Es pot fer autom\xc3\xa0ticament amb l\'ajuda d\'un ordinador o b\xc3\xa9 de manera tradicional, una per una i mitjan\xc3\xa7ant dibuixos, models o altres t\xc3\xa8cniques de manera que al projectar-se consecutivament la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula resultant, s\'aconsegueixi produir una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 de moviment._NEWLINE_La difer\xc3\xa8ncia entre l\'animaci\xc3\xb3 i la imatge real rau en el fet que el cinema d\'imatge real analitza i descompon un moviment real, mentre que el cinema d\'animaci\xc3\xb3 produeix la sensaci\xc3\xb3 visual d\'un moviment que en realitat no es produeix.\n_START_SECTION_\nQu\xc3\xa8 \xc3\xa9s?\n_START_PARAGRAPH_\nL\'animaci\xc3\xb3, considerada normalment una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica, \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s dut a terme per un o m\xc3\xa9s animadors que s\'aconsegueix a partir de dotar de moviment a dibuixos o objectes inanimats com ara figures de plastilina o de qualsevol altre material. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s possible gr\xc3\xa0cies a una seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de dibuixos que, ordenats de manera consecutiva, aconsegueixen generar una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 de moviment._NEWLINE_La paraula animar, prov\xc3\xa9 del llat\xc3\xad \xc2\xabAnima\xc2\xbb i significa \xc3\xa0nima. Per tant, l\'acci\xc3\xb3 d\'animar s\'hauria de traduir com \xc2\xabdotar d\'\xc3\xa0nima\xc2\xbb, referint-se a tot all\xc3\xb2 que no la tingui.\n_START_SECTION_\nOrigen i hist\xc3\xb2ria de l\'animaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nDes dels inicis els humans hem intentat representar la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 de moviment. Ara sigui en les pintures rupestres, que servien per explicar hist\xc3\xb2ries o fets quotidians de l\'\xc3\xa8poca. Tanmateix en l\'art egipci, on els faraons ordenaven fer pintar a l\'exterior d\'un temple diverses seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies d\'una figura per tal de poder visualitzar-les en moviment si es passava per davant a gran velocitat. Aix\xc3\xad com els grecs i els romans, que plasmaven sobre alguns dels seus objectes i parets accions quotidianes de la seva vida o escenes de mites. I tamb\xc3\xa9 els habitants de l\'illa de Java van participar amb el desenvolupament dels efectes visuals a trav\xc3\xa9s de les ombres xineses._NEWLINE_Per\xc3\xb2 no va ser fins a l\'any 1640 que l\'alemany Athanasius Kircher va inventar el primer projector d\'imatges, el qual va batejar com a Llanterna m\xc3\xa0gica i que podia projectar diverses fases consecutives del moviment mitjan\xc3\xa7ant gravats en cristalls._NEWLINE_Van passar quasi 200 anys fins que el 1824 Peter Mark Roget va ser un dels primers en observar el fenomen de la persist\xc3\xa8ncia de la visi\xc3\xb3, que posteriorment donaria origen al cinema. Aquest principi, demostrava que la retina de l\'ull hum\xc3\xa0 ret\xc3\xa9 la imatge que veu durant el suficient temps per ser substitu\xc3\xafda per una altra, i aix\xc3\xad successivament, fins a realitzar un moviment complet. La primera joguina \xc3\xb2ptica que posava en pr\xc3\xa0ctica la teoria de Peter Mark Roget \xc3\xa9s el Taumatrop._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, actualment, des del camp de la neurofisiologia, est\xc3\xa0 demostrat que aquest principi \xc3\xa9s un mite, ja que podem afirmar que la percepci\xc3\xb3 de moviment aparent a partir d\'imatges est\xc3\xa0tiques, es deu al temps que necessiten els senyals el\xc3\xa8ctrics procedents de la retina per anar fins al cervell, on s\'acaben processant les imatges. Tot i aix\xc3\xb2, un dels motius perqu\xc3\xa8 encara es prengui per veritable aquest principi, \xc3\xa9s per la senzillesa que comporta entendre-ho i pel fet que no comporti seguir-la raonant. Contr\xc3\xa0riament, les explicacions obtingudes a partir del camp cient\xc3\xadfic, requereixen m\xc3\xa9s esfor\xc3\xa7 per part de l\'interessat, ja que ha d\'endinsar-se en nocions neurol\xc3\xb2giques._NEWLINE_Tot i haver sorgit molts invents a partir del Principi de persist\xc3\xa8ncia de la visi\xc3\xb3, cap d\'aquests va ascendir de la categoria de joguina fins que el 1831, Joseph Antoine Plateau va inventar el fenaquistoscopi, que mitjan\xc3\xa7ant l\'\xc3\xbas de dibuixos, aconseguia crear la impressi\xc3\xb3 de moviment complet. Simult\xc3\xa0niament el professor Simon Ritter von Stampfer va crear l\'estroboscopi, amb el qual va aconseguir que una s\xc3\xa8rie de dibuixos d\'una nina es posessin en moviment. Tan sols per aquest fet, \xc3\xa9s considerat per a molts el \xc2\xabpare\xc2\xbb dels dibuixos animats. Actualment, l\'enginyosa i original formula del disc amb dibuixos s\'ha transformat en un aparell sofisticat, ja que \xc3\xa9s una adaptaci\xc3\xb3 actual d\'un flaix electr\xc3\xb2nic que, a partir d\'emetre una s\xc3\xa8rie de centelleigs continuats, permet apreciar en moviment els m\xc3\xbaltiples dibuixos que hi ha plasmats._NEWLINE_Uns anys m\xc3\xa9s tard, el 1834, William George Horner basant-se tamb\xc3\xa9 en el principi esmentat anteriorment, va crear el Zo\xc3\xb2trop. Aquest aparell va ser una inspiraci\xc3\xb3 per la creaci\xc3\xb3 del que avui en dia coneixem com a cinema, ja que ambd\xc3\xb3s, a partir d\'una successi\xc3\xb3 d\'imatges, relaten una hist\xc3\xb2ria._NEWLINE_En paral\xc2\xb7lel, va n\xc3\xa9ixer la fotografia. Cap a l\'any 1852, les fotografies van anar agafant terreny i per tant, van comen\xc3\xa7ar a substituir els dibuixos dels artefactes que s\'usaven per animar._NEWLINE_L\'any 1872 Eadweard Muybridge va fer l\'experiment The Horse in Motion, en el qual va aconseguir plasmar el galop d\'un cavall per tal de demostrar que hi havia un moment en qu\xc3\xa8 les quatre potes del cavall es mantenien per sobre del terra. Per dur-ho a terme va col\xc2\xb7locar vint-i-quatre c\xc3\xa0meres en fila al llarg d\'una pista de curses i a mesura que el cavall avan\xc3\xa7ava, anava trencant la corda que disparava l\'obturador de cada c\xc3\xa0mera per tal d\'aconseguir captar totes les fases successives del moviment del cavall._NEWLINE_El 1877 el pioner del cinema d\'animaci\xc3\xb3 \xc3\x89mile Reynaud va inventar el Praxinoscopi. Un any despr\xc3\xa9s va desenvolupar el Teatre \xc3\x92ptic el qual basat en el seu primer invent, permetia projectar pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules animades dotades d\'argument, amb m\xc3\xbasica i efectes sonors sobre una pantalla._NEWLINE_Finalment, entre els diversos sistemes primitius coneguts hi trobem el Mutoscopi, inventat l\'any 1894. Aquest dispositiu cinematogr\xc3\xa0fic, consisteix en una senzilla capseta amb un mecanisme molt simple que permet de forma m\xc3\xa9s o menys autom\xc3\xa0tica veure com els dibuixos plasmats en una s\xc3\xa8rie de fulls, passen de forma r\xc3\xa0pida i consecutiva i conseq\xc3\xbcentment, crear la impressi\xc3\xb3 de moviment._NEWLINE_Una de les primeres filmacions cinematogr\xc3\xa0fiques, l\'any 1894, va ser la dels germans Lumi\xc3\xa8re, els quals van crear el Cinemat\xc3\xb2graf. Aquest invent va ser el primer que permetia gravar i posteriorment, projectar imatges en moviment. La primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula que els germans francesos van presentar La Sortie Des Usines (1895) va esdevenir el naixement del cinema. Thomas Edison per altra banda, tamb\xc3\xa9 havia comen\xc3\xa7at a investigar sobre les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules animades amb la construcci\xc3\xb3 d\'un aparell anomenat Quinetoscopi, que era capa\xc3\xa7 de projectar una imatge en moviment continu._NEWLINE_Les primeres pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules que van sorgir eren de naturalesa documental, ja que els pioners solien ser cient\xc3\xadfics i enginyers, per\xc3\xb2 tot va canviar quan els artistes van comen\xc3\xa7ar a experimentar, sovint a causa d\'errors o accidents amb els aparells, el que m\xc3\xa9s tard coneixer\xc3\xadem com a efectes especials. \xc3\x89s el cas de Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, un fam\xc3\xb3s il\xc2\xb7lusionista de finals del s.XIX. Un dels seus curts m\xc3\xa9s fam\xc3\xb3s i on feia \xc3\xbas de diversos efectes \xc3\xa9s Le Voyage dans la Lune (1902)._NEWLINE_Tot i que el naixement oficial del cinema no va ser fins a l\'any 1895, el cinema d\'animaci\xc3\xb3 no va fer la seva aparici\xc3\xb3 fins a principis del segle XX, el 1905, quan Segundo de Chom\xc3\xb3n va crear la primera animaci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria. Tot i aix\xc3\xb2 aquest m\xc3\xa8rit, oficialment, el rep Stuart Blackton amb The Haunted Hotel. Blackton, tamb\xc3\xa9 va crear Humorous Phases of Funny Faces. Una altra figura representativa de l\'animaci\xc3\xb3 va ser el franc\xc3\xa8s \xc3\x89mile Cohl que, l\'any 1908, va aconseguir realitzar una breu seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia animada en la qual unes figures blanques es movien sobre un fons negre._NEWLINE_Ara b\xc3\xa9, no va ser fins uns anys m\xc3\xa9s tard que Winsor McCay, un artista americ\xc3\xa0, aconsegu\xc3\xads presentar una producci\xc3\xb3 que no fos m\xc3\xa9s que un mer experiment. Podem afirmar que va ser un dels pioners en els dibuixos animats, ja que va realitzar  Gertie the Trained Dinosaur (1914) d\'una s\xc3\xa8rie que va tenir un gran \xc3\xa8xit entre el p\xc3\xbablic. Tamb\xc3\xa9 va realitzar The Sinking of the Lusitania (1918), considerat el primer documental animat._NEWLINE_Durant els anys 1908 al 1917, van anar apareixent a les pantalles americanes una s\xc3\xa8rie de produccions molt aclamades pel p\xc3\xbablic, entre les quals destacaven Krazy Kat de Ben Harrison i Manny Gould, Coronel Heezaliar de John R. Bray i Wokoel de Max Fleischer. Entremig, l\'any 1915, Earl Hurd va desenvolupar l\'animaci\xc3\xb3 per l\xc3\xa0mines d\'acetat, cosa que va facilitar molt el proc\xc3\xa9s d\'animaci\xc3\xb3 i va reduir considerablement el temps que es tardava a dibuixar._NEWLINE_Simult\xc3\xa0niament, les t\xc3\xa8cniques d\'animaci\xc3\xb3 van comen\xc3\xa7ar a evolucionar i a buscar millores en el seu desenvolupament i realisme. F\xc3\xa9lix el Gat de Pat Sullivan, va ser la primera realitzaci\xc3\xb3 que mostrava un alt nivell de professionalitat. Va gaudir d\'un gran \xc3\xa8xit d\'audi\xc3\xa8ncia durant els anys 20 i 30, per\xc3\xb2 no va superar les possibilitats que el cine oferia amb la revoluci\xc3\xb3 del color i el so i va acabar sent superat per altres estudis com Disney, ja que no podia competir amb Mickey Mouse._NEWLINE_L\'any 1917 l\'argent\xc3\xad Quirino Cristiani va realitzar el primer llargmetratge mut d\'animaci\xc3\xb3, anomenat l\'Ap\xc3\xb2stol. Part de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula es va perdre a causa del costum de l\'\xc3\xa8poca de reutilitzar els cel\xc2\xb7luloides revelats per fabricar pintes. Tot i aix\xc3\xad, hi ha molts altres llargmetratges destacats de l\'\xc3\xa8poca que actualment s\xc3\xad que estan a disposici\xc3\xb3 del p\xc3\xbablic com ara Die Abenteuer des Prinzen Achmed (1926) de Lotte Reiniger, el primer llargmetratge de dibuixos animats que es conserva._NEWLINE_A mesura que passava el temps, van anar apareixent les primeres formes d\'animaci\xc3\xb3. Hi havia les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules comercials destinades a abastar una gran part del p\xc3\xbablic, com les animacions de Walt Disney, on Mickey Mouse va representar un punt d\'inflexi\xc3\xb3 important en la hist\xc3\xb2ria del cinema d\'animaci\xc3\xb3, Tamb\xc3\xa9 hi havia els artistes d\'avantguarda com Oskar Fischinger, que combinava geometria i m\xc3\xbasica en les seves animacions._NEWLINE_L\'\xc3\xa8xit de Mickey Mouse va comportar haver d\'investigar i millorar algunes de les seves t\xc3\xa8cniques, aplicar so i diversos efectes, combinar personatges animats amb actors reals i la invenci\xc3\xb3 de la c\xc3\xa0mera multipl\xc3\xa0 (desenvolupada per Iwerks), la qual permetia obtenir una profunditat de camp i, per tant, augmentar el realisme en la producci\xc3\xb3 dels dibuixos. Amb l\'estrena de Snow White and the Seven Dwarfs (1937), un dels primers llargmetratges amb so i color produ\xc3\xafts, Disney va demostrar que el dibuix animat com a cinema, podia rivalitzar amb qualsevol altra pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Aix\xc3\xad mateix, els germans David i Max Fleischer tamb\xc3\xa9 van aportar moltes millores en els \xc3\xa0mbits del color i del so. Aquests, competien contra Disney amb pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules tan populars com Betty Boop o Popeye The Sailor. El 1939 amb Gulliver\'s Travels, van utilitzar el Rotoscopi, un aparell inventat per ells que permetia millorar l\'execuci\xc3\xb3 dels moviments dels dibuixos animats, ja que es podien dissenyar imatges a partir de refer\xc3\xa8ncies filmades en viu.\n_START_SECTION_\nAnimaci\xc3\xb3 Tradicional\n_START_PARAGRAPH_\nEls dibuixos animats van n\xc3\xa9ixer abans que el cinema mateix. Recordem les conegudes Pantomimes Lluminoses que Emile Reynaud exhibia des de 1892 en el Museu Gr\xc3\xa9vin pel p\xc3\xbablic de Paris. Per\xc3\xb2 Reynaud pintava els ninots directament sobre una banda de paper i no com es faria m\xc3\xa9s tard, \xc3\xa9s a dir, fotografiant sobre pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula les s\xc3\xa8ries de dibuixos._NEWLINE_El veritable creador dels dibuixos animats va ser \xc3\x89mile Cohl. \xc3\x89mile Cohl va crear els seus primers ninots en Fran\xc3\xa7a (1908-1912). La seva primera pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula de dibuixos animats, en el sentit tradicional del terme, va ser "Fantasmagorie",  el 1908._NEWLINE_Si el g\xc3\xa8nere va n\xc3\xa9ixer a Fran\xc3\xa7a, va con\xc3\xa8ixer el seu desenvolupament i esplendor en els Estats Units. Poc despr\xc3\xa9s que Cohl inici\xc3\xa9s les seves experi\xc3\xa8ncies, Winsor McCay creava a Am\xc3\xa8rica el curi\xc3\xb3s personatge Gertie, el dinosaure (1914), inspirant-se en l\'estil de les hist\xc3\xb2ries c\xc3\xb2miques populars. Tamb\xc3\xa9 el nord-americ\xc3\xa0 Earl Hurd qui va perfeccionar la t\xc3\xa8cnica dels dibuixos animats, al patentar en 1915 l\'\xc3\xbas de fulles transparents de cel\xc2\xb7luloide (cells) per dibuixar imatges que permetrien sobreposar a un fons fixe les parts en moviment (actions). En aquest m\xc3\xa8tode de treball, millorat per Raoul Barr\xc3\xa9, al servei d\'Edison, i Bill Nolan, que va introduir el moviment de panor\xc3\xa0mica en els fondos, va obrir una etapa de gran progr\xc3\xa9s per als dibuixos animats._NEWLINE_L\'animaci\xc3\xb3 tradicional \xc3\xa9s el proc\xc3\xa9s usat en moltes de les pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules animades del segle XX. Aquesta s\'originava dibuixant els fotogrames un per un, incorporant-ne 24 per segon, seguint la t\xc3\xa8cnica desenvolupada per Walt Disney a principis d\'aquell segle. L\'animador havia de dibuixar cada fotograma sobre paper, que posteriorment es passava a tinta i es pintava sobre l\xc3\xa0mines d\'acetat. Finalment, aquest dibuix es fotografiava amb una c\xc3\xa0mera est\xc3\xa0tica. Les fotografies resultants despr\xc3\xa9s es col\xc2\xb7locaven en seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia per aconseguir donar la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 de moviment. Amb l\'aparici\xc3\xb3 dels ordinadors, per\xc3\xb2, aquesta t\xc3\xa8cnica ha anat desapareixent per les seves mancances pel que fa a rapidesa i costs econ\xc3\xb2mics._NEWLINE_Alguns exemples de pel\xc2\xb7l\xc3\xadcules d\'animaci\xc3\xb3 tradicional s\xc3\xb3n Pinocchio (Estats Units, 1940), Animal Farm (Regne Unit, 1950) i The Illusionist (Regne Unit-Fran\xc3\xa7a, 2010).\n_START_SECTION_\nStop Motion\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera persona a dur-ho a terme va ser Segundo de Chom\xc3\xb3n amb el seu anomenat pas de manovella. L\'animaci\xc3\xb3 stop motion o "en volum" consisteix en crear una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 de moviment a partir de la manipulaci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica d\'objectes reals, fotografiant-los fotograma per fotograma, en cada un dels quals es mou lleugerament l\'objecte, que va canviant de posici\xc3\xb3 seguint la continu\xc3\xaftat l\xc3\xb2gica del moviment que es vol imitar per aconseguir un determinat resultat visual._NEWLINE_Posteriorment, al reproduir els fotogrames un rere l\'altre, la projecci\xc3\xb3 crear\xc3\xa0 la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 que l\'objecte fotografiat es mou per si mateix. D\'aquesta manera, es pot animar qualsevol objecte tridimensional._NEWLINE_Aquesta t\xc3\xa8cnica es divideix en dos grans grups; animaci\xc3\xb3 d\'objectes r\xc3\xadgids, com ara ninots o titelles (puppet) i animaci\xc3\xb3 d\'objectes fets amb plastilina o qualsevol altre material mal\xc2\xb7leable (claymation)._NEWLINE_Podem trobar variants de l\'stop motion, com ara el replacement animation, on els ninots no nom\xc3\xa9s s\xc3\xb3n figures m\xc3\xb2bils, sin\xc3\xb3 que tenen parts del rostre intercanviables per tal que puguin canviar d\'expressi\xc3\xb3._NEWLINE_L\'animaci\xc3\xb3 stop motion, a difer\xc3\xa8ncia de l\'animaci\xc3\xb3 tradicional, presenta un gran realisme fotogr\xc3\xa0fic, ja que en aquesta la profunditat de camp \xc3\xa9s completament aut\xc3\xa8ntica, mentre que en la tradicional era tan sols una il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 \xc3\xb2ptica.\n_START_SECTION_\nCut-out\n_START_PARAGRAPH_\nL\'animaci\xc3\xb3 cut-out \xc3\xa9s una t\xc3\xa8cnica d\'animaci\xc3\xb3 stop motion en qu\xc3\xa8 s\'utilitzen com a objectes animats figures retallades, ja sigui en paper o fotografies, que formen els cossos dels diversos personatges. Movent i reempla\xc3\xa7ant aquests retalls s\'aconsegueix la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 que els personatges van canviant de posici\xc3\xb3, dotant-los de vida._NEWLINE_Aquest tipus d\'animaci\xc3\xb3 apareix, per exemple, en seq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies de Monty Python\'s Flying Circus\xc2\xa0(Regne Unit, 1969\xe2\x80\x931974),\xc2\xa0Fantastic Planet\xc2\xa0(Fran\xc3\xa7a/Txecoslov\xc3\xa0quia, 1973),\xc2\xa0Tale of Tales\xc2\xa0(R\xc3\xbassia, 1979)\xc2\xa0i South Park.\n_START_SECTION_\nClaymation\n_START_PARAGRAPH_\nEn l\'animaci\xc3\xb3 claymation, els objectes utilitzats s\xc3\xb3n fets d\'algun tipus de material mal\xc2\xb7leable, com per exemple la plastilina. Pot ser que les figures no estiguin definides des d\'un inici, si no que es van transformant al llarg del film, o b\xc3\xa9 que mantinguin una forma constant durant tota la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula. Un exemple de film animat amb aquesta t\xc3\xa8cnica \xc3\xa9s The Adventures of Mark Twain.\n_START_SECTION_\nPixilaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAmb aquesta t\xc3\xa8cnica, s\'introdueixen persones reals, a m\xc3\xa9s dels objectes, en els films d\'animaci\xc3\xb3 stop motion. La pixilaci\xc3\xb3 permet usar efectes surrealistes com l\'aparici\xc3\xb3 o desaparici\xc3\xb3 de personatges._NEWLINE_Dos exemples d\'aquest tipus d\'animaci\xc3\xb3 stop motion s\xc3\xb3n els curtmetratges The Secret Adventures of Tom Thumb i Angry Kid.\n_START_SECTION_\nGo motion\n_START_PARAGRAPH_\nL\'animaci\xc3\xb3 go motion \xc3\xa9s una variant de l\'animaci\xc3\xb3 stop motion que consisteix en sacsejar l\'objecte fotografiat lleugerament a l\'hora d\'obtenir el fotograma per introduir-hi l\'efecte del motion blur, un efecte borr\xc3\xb3s sobre les parts de l\'objecte que estan en moviment, que augmenta, d\'aquesta manera, la sensaci\xc3\xb3 de realisme en l\'animaci\xc3\xb3 resultant. L\'efecte concret que es busca amb aquest tipus de t\xc3\xa8cnica \xc3\xa9s l\'efecte borr\xc3\xb3s que apareix en alguns fotogrames quan, en les filmacions a temps real, l\'objecte \xc3\xa9s m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pid que la velocitat d\'obturaci\xc3\xb3 de la c\xc3\xa0mera._NEWLINE_Aquesta t\xc3\xa8cnica va ser inventada per Industrial Light & Magic i per Phil Tippett per crear els efectes especials d\'algunes escenes de la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula L\'Imperi Contraataca (1980).\n_START_SECTION_\nMatte painting\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta t\xc3\xa8cnica consisteix en la creaci\xc3\xb3 d\'un fons o part d\'aquest per tal d\'incorporar-lo a la filmaci\xc3\xb3 real. Tot i que en els seus inicis es va dur a terme manualment, actualment es fa de manera digital.\n_START_SECTION_\nStop Trick\n_START_PARAGRAPH_\nDescobert per accident per Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, aquest efecte especial consisteix a filmar un objecte i, mentre la c\xc3\xa0mera est\xc3\xa0 apagada, col\xc2\xb7locar-lo fora de camp i llavors, tornar-la a engegar. En visualitzar la pel\xc2\xb7l\xc3\xadcula, sembla que l\'objecte desaparegui.\n_START_SECTION_\nRotosc\xc3\xb2pia\n_START_PARAGRAPH_\nPer fer \xc3\xbas d\'aquesta t\xc3\xa8cnica es necessita una m\xc3\xa0quina anomenada rotoscopi. Aquest tipus d\'animaci\xc3\xb3 consisteix a calcar el contorn d\'objectes filmats a temps real, utilitzant una l\xc3\xa0mina transparent pr\xc3\xa8viament col\xc2\xb7locada sobre una placa de vidre i il\xc2\xb7luminada per un projector. Disney va ser un dels primers a utilitzar aquesta t\xc3\xa8cnica amb Snow White and the Seven Dwarfs (1937).\n_START_SECTION_\nFilm Directe\n_START_PARAGRAPH_\nConsisteix a dibuixar, ratllar, pintar o compondre directament sobre el cel\xc2\xb7luloide. Com que \xc3\xa9s una t\xc3\xa8cnica r\xc3\xa0pida i directe permet estalviar temps i material. El neozeland\xc3\xa8s Len Lye en va ser el pioner.\n_START_SECTION_\nTime-lapse\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s un proc\xc3\xa9s de creaci\xc3\xb3 que permet abaratir costos de producci\xc3\xb3. Consisteix a captar imatges fixes per despr\xc3\xa9s reproduir-les a velocitats m\xc3\xa9s r\xc3\xa0pides de les que en realitat tenen. Un exemple molt clar seria The Flintstones (1960)\n_START_SECTION_\nAnimaci\xc3\xb3 Digital\n_START_PARAGRAPH_\nL\'animaci\xc3\xb3 digital compren una gran diversitat de t\xc3\xa8cniques, per\xc3\xb2 totes elles comparteixen la caracter\xc3\xadstica d\'estar creades digitalment mitjan\xc3\xa7ant un ordinador. Mentre que les t\xc3\xa8cniques d\'animaci\xc3\xb3 2D tendeixen a centrar l\'atenci\xc3\xb3 en la manipulaci\xc3\xb3 de la imatge, les t\xc3\xa8cniques 3D normalment s\'usen per construir mons virtuals on els objectes poden moure\'s i interaccionar entre ells, molt m\xc3\xa9s realistes per l\'espectador.\n_START_SECTION_\nAnimaci\xc3\xb3 2D\n_START_PARAGRAPH_\nLes figures en l\'animaci\xc3\xb3 2D estan creades o editades a partir de mapes de bits o gr\xc3\xa0fics vectorials.\n_START_SECTION_\nAnimaci\xc3\xb3 3D\n_START_PARAGRAPH_\nL\'animaci\xc3\xb3 3D \xc3\xa9s manipulada i modelada digitalment per un animador. Aquest normalment comen\xc3\xa7a creant una malla poligonal per manipular, que usualment inclou molts v\xc3\xa8rtex connectats entre si per cares i cantonades que li donen l\'aparen\xc3\xa7a visual d\'una forma o ambient en 3D. A vegades a aquesta malla se li d\xc3\xb3na una estructura d\'esquelet intern que s\'anomena "armadura", i que pot fer-se servir per controlar la malla a partir dels seus v\xc3\xa8rtex._NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 s\'hi poden aplicar altres t\xc3\xa8cniques, funcions matem\xc3\xa0tiques, simulacions o efectes que entrarien a la categoria de la din\xc3\xa0mica 3D.'