b'\n_START_ARTICLE_\nRealitat augmentada\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa hist\xc3\xb2ria de la Realitat Augmentada, inicialment, va de bracet de la hist\xc3\xb2ria de la Realitat Virtual, no podent diferenciar ambdues l\xc3\xadnies temporals fins als inicis de la d\xc3\xa8cada dels noranta._NEWLINE_Abans dels cinquanta, podem parlar d\'exemples art\xc3\xadstics de realitat virtual. Aix\xc3\xad, el dramaturg franc\xc3\xa8s Antonin Artaud considerava que el m\xc3\xb3n de la il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 i el m\xc3\xb3n real havien de ser el mateix, tot argumentant que el p\xc3\xbablic d\'una obra de teatre havia de suspendre la seva incredulitat i havia de percebre l\'obra com una realitat._NEWLINE_Tanmateix, no \xc3\xa9s fins a la d\xc3\xa8cada dels seixanta quan realment comencen a apar\xc3\xa8ixer els primers models que barregen l\'\xc3\xbas de la tecnologia amb els sentits humans. Aix\xc3\xad, el 1957 (malgrat que la patent \xc3\xa9s de 1960), Morton Heilig inventa una m\xc3\xa0scara molt semblant als visors VR que coneixem en l\'actualitat, per\xc3\xb2 sense gaire \xc3\xa8xit. El 1962, el senyor Morton patenta la m\xc3\xa0quina Sensorama, una m\xc3\xa0quina mec\xc3\xa0nica amb una pantalla de color estereosc\xc3\xb2pica, ventiladors, emissors d\'olors, sistema de so est\xc3\xa8reo i una cadira girat\xc3\xb2ria que permetia a l\'usuari simular un viatge en motocicleta pels carrers de Nova York, vivint les mateixes sensacions que un viatge real: les vistes de la ciutat, el vent a la cara, l\'olor a benzina i l\'olor de pizza dels bars, etc., eren recreats per la m\xc3\xa0quina._NEWLINE_El 1968, el nord-americ\xc3\xa0 Ivan Sutherland, conegut per ser el pare dels gr\xc3\xa0fics per ordinador, va crear el primer casc de realitat augmentada (Head-Mounted Display), anomenat L\'espasa de D\xc3\xa0mocles. Aquest dispositiu fou dissenyat per ensenyar els pilots novells d\'helic\xc3\xb2pter a aterrar en la foscor, per\xc3\xb2 era tan pesat que necessitava aguantar-se del sostre per poder ser utilitzat. D\'aquest fet rau l\'origen del seu nom: l\'espasa de D\xc3\xa0mocles penjava d\'un \xc3\xbanic p\xc3\xa8l de crinera de cavall i simbolitzava el perill que s\'instal\xc2\xb7la a aquells que ostenten un gran poder._NEWLINE_L\'any 1975, el nord-americ\xc3\xa0 Myron Krueger va dissenyar un laboratori de realitat augmentada (que ell anomenava realitat artificial) anomenat Videoplace a la Universitat de Connecticut, que responia als moviments i les accions de l\'usuari, tot monitoritzant, mitjan\xc3\xa7ant siluetes de colors, les accions dels usuaris en una pantalla._NEWLINE_Durant els anys vuitanta continua la recerca sobre noves formes d\'interacci\xc3\xb3 entre humans i ordinadors. Empreses privades, com Atari o VPL Research, universitats, com la Universitat d\'Illinois, o fins i tot a l\'\xc3\xa0mbit militar, com la NASA, aconsegueixen alguns aven\xc3\xa7os importants en aquesta \xc3\xa0rea._NEWLINE_A principis dels noranta, Thomas P. Caudell i David W. Mizell, membres de Boeing, defineixen la realitat augmentada de la seg\xc3\xbcent manera: "Aquesta tecnologia s\'utilitza per "augmentar" el camp del visi\xc3\xb3 de l\'usuari amb la informaci\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria per a realitzar la tasca actual i, per aix\xc3\xb2, ens referim a aquesta tecnologia com "realitat augmentada". A l\'article d\'aquests investigadors es presentava el disseny i prototipatge d\'un casc de realitat virtual que ajudava els obrers de Boeing en el seu proc\xc3\xa9s de fabricaci\xc3\xb3 i muntatge en superposar objectes reals amb d\'altres objectes virtuals amb la intenci\xc3\xb3 que aquests poguessin practicar i evitar, aix\xc3\xad, possibles errors i despeses innecess\xc3\xa0ries. M\xc3\xa9s tard, Steven Feiner, Blair MacIntyre i Dor\xc3\xa9e Seligmann, presenten el projecte KARMA (Knowledge-based Augmented Reality for Maintenance Assistance), un sistema de proves basat en tasques de manteniment i reparaci\xc3\xb3. Paral\xc2\xb7lelament, Louis Rosenberg, membre de la For\xc3\xa7a A\xc3\xa8ria dels Estats Units crea un sistema de realitat augmentada anomenat Virtual Fixtures._NEWLINE_A mitjans dels noranta, s\'utilitza la realitat augmentada per buscar residus espacials (Mike Abertnathy i altres, 1993), per dur a terme entrenaments de vehicles de combat (Loral Western Development Laboratories, 1993) o per detectar situacions reals en qu\xc3\xa8 l\'usuari podia observar el m\xc3\xb3n real juntament amb informaci\xc3\xb3 generada per ordinador en forma de missatges (NaviCam, Jun Rekimoto, 1994-1995). A m\xc3\xa9s, l\'any 1994, l\'australiana Julie Marin porta a terme la primera obra de teatre que utilitza la realitat augmentada, Dancing in cyberspace, on els actors i actrius interactuaven amb objectes virtuals._NEWLINE_Fins al moment, la recerca sobre la realitat augmentada quedava portes endins als departaments d\'investigaci\xc3\xb3 de les grans empreses o les millors universitats. Tanmateix, a finals de la d\xc3\xa8cada dels noranta, amb l\'aparici\xc3\xb3 dels tel\xc3\xa8fons m\xc3\xb2bils intel\xc2\xb7ligents i l\'eina de programari ARToolKit, del japon\xc3\xa8s Hirokazu Kato (1999), per a la creaci\xc3\xb3 d\'aplicacions de realitat augmentada, aquesta tecnologia comen\xc3\xa7a a ser accessible per a un sector m\xc3\xa9s ampli de la poblaci\xc3\xb3._NEWLINE_A principis dels 2000 apareixen noves creacions amb realitat augmentada, com Archeoguide (Vassiliols Vlahakis i altres), el primer navegador de RA (Real-World Wide Web Browser) o el joc ARQuake (Bruce H. Thomas i altres). Posteriorment, Siemens llan\xc3\xa7a al mercat el seu tel\xc3\xa8fon m\xc3\xb2bil Siemens SX1 amb el joc Mozzies (o Mosquito Hunt), en el qual es veien mosquits sobreposats al v\xc3\xaddeo en directe que s\'observava des de la c\xc3\xa0mera del dispositiu (millor joc m\xc3\xb2bil de l\'any 2003), es desenvolupa el primer sistema que permetia el reconeixement de diferents marcadors en 3D que proporcionaven una representaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica apropiada de la informaci\xc3\xb3 i les dades en temps real (Mathias M\xc3\xb6hring, 2004) i s\'inicia el projecte MARA (Mobile Augmented Reality Applications, de Nokia, 2006) on es fan servir per primer cop sensors de moviment, una br\xc3\xbaixola i el senyal GPS per a determinar l\'acceleraci\xc3\xb3, la direcci\xc3\xb3 i la localitzaci\xc3\xb3, tot identificant els diferents objectes que apareixen a la pantalla del dispositiu m\xc3\xb2bil._NEWLINE_A finals dels 2000, apareix Wikitude World Browser (Mobilizy, 2008), una aplicaci\xc3\xb3, que combina senyals GPS amb entrades de la Viquip\xc3\xa8dia, superposant informaci\xc3\xb3 en temps real a trav\xc3\xa9s de la c\xc3\xa0mera del dispositiu m\xc3\xb2bil i que, posteriorment, fou actualitzada a Layar (SPRXmobile, 2009). D\'altra banda, Microsoft presenta el seu Project Natal a la Electronic Entertainment Expo (E3) per a la consola Xbox, una barra que disposava de reconeixement facial, de veu i dels moviments, que permetia a l\'usuari controlar el dispositiu mitjan\xc3\xa7ant la seva veu i el seu propi cos, sense necessitat de disposar de cap comandament. Poc despr\xc3\xa9s, amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de PrimeSense, el projecte es millora i passa a ser conegut amb el nom de Kinect (2010). _NEWLINE_Apple, pel seu compte, llan\xc3\xa7a a l\'abril de 2010 el seu dispositiu iPad, un ordinador en forma de tauleta que t\xc3\xa9 una gran acceptaci\xc3\xb3 per part del p\xc3\xbablic. Aquest dispositiu, que al llarg de l\'any va incorporant noves prestacions, com connexi\xc3\xb3 WIFI o navegaci\xc3\xb3 GPS, permet crear aplicacions de realitat augmentada d\'una manera realment eficient. A partir d\'aqu\xc3\xad, grans empreses tecnol\xc3\xb2giques van iniciant projectes per treballar amb la realitat augmentada (i virtual), tot oferint aplicacions i nous dispositius. Aix\xc3\xad, Google presenta els seu projecte Glass (2012) o el seu projecte Tango (2014), PrimeSense (adquirida per Apple l\'any 2013) presenta el seu dispositiu Capri (2012) o Facebook adquireix l\'empresa Oculus VR (2014), investigant llavors sobre l\'Oculus Rift, i Microsfot anuncia el seu projecte HoloLens (2015). _NEWLINE_L\'any 2016 apareix el primer joc de realitat augmentada que enganxa a milions de persones arreu del m\xc3\xb3n: Pok\xc3\xa9mon GO, de l\'empresa japonesa Nintendo, i disponible tant per a dispositius m\xc3\xb2bils que funcionaven amb Android com a per a dispositius iOS. El joc consisteix a capturar criatures virtuals que els jugadors poden descobrir en el seu entorn, l\'exist\xc3\xa8ncia de gimnasos on l\'usuari pot combatre amb altres usuaris per mitj\xc3\xa0 de les seves pr\xc3\xb2pies criatures pok\xc3\xa9mon i el descobriment de noves recompenses i objectes col\xc2\xb7leccionables ubicats en determinats punts de la zona.\n_START_SECTION_\nDesenvolupament de Realitat Augmentada\n_START_PARAGRAPH_\nHi ha llibreries destinades a fer-nos m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil la programaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aplicacions de Realitat Augmentada que inclouen el codi necessari per fer el registre. La majoria estan basades en el reconeixement de patrons, tot i que tamb\xc3\xa9 n\xe2\x80\x99hi ha algunes de destinades al Markerless Tracing o al desenvolupament d\xe2\x80\x99aplicacions que facin la identificaci\xc3\xb3 mitjan\xc3\xa7ant GPS._NEWLINE_Algunes d\xe2\x80\x99aquestes llibreries a m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s inclouen interf\xc3\xadcies gr\xc3\xa0fiques que ens faciliten molt la programaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aplicacions de Realitat Augmentada.\n_START_SECTION_\nD.A.R.T. (Designer\'s Augmented Reality Toolkit)\n_START_PARAGRAPH_\nEl Designer\'s Augmented Reality Toolkit (DART) \xc3\xa9s un sistema de programaci\xc3\xb3 creat per l\'Augmented Environments Lab, al Georgia Institute of Technology. Aquest sistema proporciona un conjunt d\'eines als dissenyadors per tal d\'ajudar-los a visualitzar el conjunt d\'objectes reals i virtuals. Aquestes eines s\xc3\xb3n extensions per al Macromedia Director (eina per crear jocs, simulacions i aplicacions multim\xc3\xa8dia) que permeten coordinar objectes en 3D, video, so i informaci\xc3\xb3 de seguiment d\'objectes de Realitat Augmentada.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa8cniques de visualitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nPrincipalment es podrien dividir en dos grans grups segons el suport on es reprodueix la imatge, o segons com interacciona el dispositiu amb el visualitzador.\n_START_SECTION_\nPantalla de mescla d\xe2\x80\x99imatges (video-mixed)\n_START_PARAGRAPH_\nDins d\xe2\x80\x99aquest grup es troben aquells dispositius que presenten el v\xc3\xaddeo capturat en temps real per la c\xc3\xa0mera del dispositiu unit a l\xe2\x80\x99augment virtual en pantalla. D\xe2\x80\x99aquesta manera l\xe2\x80\x99usuari visualitza \xe2\x80\x9cel m\xc3\xb3n real\xe2\x80\x9d que hi veuria amb la c\xc3\xa0mera del seu dispositiu m\xc3\xb2bil fusionat a la informaci\xc3\xb3 digital. Actualment \xc3\xa9s el sistema que est\xc3\xa0 tenint m\xc3\xa9s repercussi\xc3\xb3 donada la seva f\xc3\xa0cil integraci\xc3\xb3 als tel\xc3\xa8fons intel\xc2\xb7ligents actuals aix\xc3\xad com en videoconsoles de videojocs d\xe2\x80\x99\xc3\xbaltima generaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nPantalla \xc3\xb2ptica transparent (Optical see-through)\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n dispositius en forma de pantalla semitransparent o visor que afegeixen la informaci\xc3\xb3 virtual a l\xe2\x80\x99escena real que estem visualitzant a trav\xc3\xa9s del vidre d\xe2\x80\x99aquest dispositiu. Avui dia no es troba tan integrat comercialment en la mateixa magnitud que els dispositius de mescla d\xe2\x80\x99imatges. S\xc3\xad que ho trobem en aplicacions militars, hologr\xc3\xa0fiques o professionals concretes. Probablement en el futur veiem desplegada aquesta t\xc3\xa8cnica comercialment.\n_START_SECTION_\nVisualitzador al cap\n_START_PARAGRAPH_\nFins ara, la pantalla instal\xc2\xb7lada al cap (Head-Mounted Display, HMD) era la tecnologia dominant pel que feia a sistemes de visualitzaci\xc3\xb3 de realitat augmentada._NEWLINE_Aquest dispositiu mostra tant les imatges del m\xc3\xb3n real on ens trobem, com objectes virtuals sobre la vista actual de l\'usuari. Els HMD s\xc3\xb3n dispositius \xc3\xb2ptics que permeten a l\'usuari veure el m\xc3\xb3n f\xc3\xadsic a trav\xc3\xa9s de la lent i superposar la informaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica en els ulls de l\'usuari.\n_START_SECTION_\nVisualitzador de m\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl dispositiu manual amb realitat augmentada compta amb un dispositiu inform\xc3\xa0tic que incorpora una pantalla que cap a la m\xc3\xa0 de l\'usuari. Totes les solucions avui dia, empren t\xc3\xa8cniques de superposici\xc3\xb3 sobre el video amb la informaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica._NEWLINE_Inicialment els dispositius de m\xc3\xa0 empraven sensors de seguiment tals com br\xc3\xbaixoles digitals i GPS que afegien marcadors al video._NEWLINE_El display de m\xc3\xa0 est\xc3\xa0 sent el primer \xc3\xa8xit comercial de les tecnologies de Realitat Augmentada. Els seus principals avantatges s\xc3\xb3n el car\xc3\xa0cter port\xc3\xa0til dels dispositius de m\xc3\xa0 i la possibilitat de ser f\xc3\xa0cilment implantada en tel\xc3\xa8fons amb c\xc3\xa0mera.\n_START_SECTION_\nDisplay espacial\n_START_PARAGRAPH_\nLa realitat augmentada espacial (SAR) fa \xc3\xbas de projectors digitals per a mostrar informaci\xc3\xb3 gr\xc3\xa0fica sobre els objectes f\xc3\xadsics. A difer\xc3\xa8ncia del que passa amb els visualitzadors de cap o m\xc3\xb2bils (la integraci\xc3\xb3 del gr\xc3\xa0fic en l\xe2\x80\x99escena est\xc3\xa0 limitada al camp visual), la reproducci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99augment virtual en l\xe2\x80\x99entorn f\xc3\xadsic, integra l\xe2\x80\x99usuari en l\xe2\x80\x99entorn de treball. Pel fet que la visualitzaci\xc3\xb3 no est\xc3\xa0 associada \xc3\xbanicament a un usuari, en permet l\xe2\x80\x99\xc3\xbas a grups, podent-hi interaccionar simult\xc3\xa0niament coordinant el treball entre ells. Les Tecnologies SAR tenen diversos avantatges sobre el tradicional display col\xc2\xb7locat en el cap i sobre dispositius de m\xc3\xa0; l\'usuari no est\xc3\xa0 obligat a dur l\'equip damunt ni a sotmetre\'s al desgast de la pantalla davant els ulls. El display espacial no est\xc3\xa0 limitat per la resoluci\xc3\xb3 de la pantalla, que s\xc3\xad que afecta els dispositius anteriors. Un sistema de projecci\xc3\xb3 permet incorporar m\xc3\xa9s projectors per a ampliar l\'\xc3\xa0rea de visualitzaci\xc3\xb3. Els dispositius port\xc3\xa0tils tenen una petita finestra al m\xc3\xb3n per a representar la informaci\xc3\xb3 virtual, en canvi en un sistema SAR pots mostrar m\xc3\xa9s superf\xc3\xadcies virtuals alhora en un entorn interior. \xc3\x89s una eina \xc3\xbatil per al disseny, ja que ens permet visualitzar una realitat que \xc3\xa9s tangible de forma passiva._NEWLINE_A priori els sistemes SAR per\xc3\xb2, es troben m\xc3\xa9s lluny d\xe2\x80\x99una implantaci\xc3\xb3 quotidiana com \xc3\xa9s el cas dels sistemes de pantalla en m\xc3\xa0, donat que requereixen un sistema de projectors que \xc3\xb2bviament no resulten igual de portables ara com ara i les tecnologies que farien aix\xc3\xb2 possible (projectors port\xc3\xa0tils) no es troben igual d\xe2\x80\x99implantats en el mercat._NEWLINE_Per altra banda s\xc3\xad que hi ha m\xc3\xbaltiples casos d\xe2\x80\x99\xc3\xbas de tecnologies SAR en instal\xc2\xb7lacions tecnol\xc3\xb2gico-art\xc3\xadstiques que solen il\xc2\xb7lustrar futures aplicacions de la realitat augmentada en la nostra societat.\n_START_SECTION_\nRealitat Augmentada a l\'escola\n_START_PARAGRAPH_\nL\'educaci\xc3\xb3 ha d\'anar canviant per poder adaptar-se a la societat actual on les Tecnologies de la Informaci\xc3\xb3 i la Comunicaci\xc3\xb3 (TIC) tenen una gran import\xc3\xa0ncia. La RA t\xc3\xa9 un gran potencial educatiu, des de l\'educaci\xc3\xb3 prim\xc3\xa0ria fins a altres \xc3\xa0mbits educatius._NEWLINE_El \xc3\xbas de la RA en l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit educatiu t\xc3\xa9 un gran nombre de possibilitats, ja que l\xe2\x80\x99alumne es fa m\xc3\xa9s protagonista del seu propi proc\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99ensenyament-aprenentatge. A m\xc3\xa9s, ens d\xc3\xb3na l\'oportunitat de crear un feedback entre alumne i professor. _NEWLINE_Les primeres aplicacions de RA a l\xe2\x80\x99aula van ser els Codis QR que amb l\xe2\x80\x99ajuda d\xe2\x80\x99un dispositiu m\xc3\xb2bil amb c\xc3\xa0mera es podia llegir la informaci\xc3\xb3 oculta de cada codi (semblant a un codi de barres)._NEWLINE_L\'escola, com a instituci\xc3\xb3 educativa, t\xc3\xa9 un paper central en els reptes que incorpora la tecnologia a la societat actual. En aquest sentit, veiem l\'impacte que tenen les diferents eines dins la nostra vida quotidiana. La incorporaci\xc3\xb3 de l\'RA a l\xe2\x80\x99aula \xc3\xa9s viable, ja que nom\xc3\xa9s ens cal disposar d\xe2\x80\x99un ordinador, una webcam, una impressora i programari espec\xc3\xadfic (que pot ser gratu\xc3\xaft). Un dels programaris espec\xc3\xadfics gratu\xc3\xafts que es pot utilitzar \xc3\xa9s el BuildAR, \xc2\xa0que s\xe2\x80\x99executa amb el sistema operatiu Windows (XP, Vista, Windows 7). Per utilitzar-lo cal disposar d\xe2\x80\x99una webcam connectada a l\xe2\x80\x99ordinador i d\xe2\x80\x99una impressora (per tal d\xe2\x80\x99imprimir els marcadors). Si fem refer\xc3\xa8ncia a l\'obtenci\xc3\xb3 de models virtuals en 3D pel nostre projecte, podem utilitzar la galeria Thefree3dmodels (que tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s gratu\xc3\xafta) o Artist-3d. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, Google tamb\xc3\xa9 ens n\'ofereix una altra: Google 3D Wharehouse (encara que no s\xc3\xb3n compatibles amb la versi\xc3\xb3 gratu\xc3\xafta de BuildAR). _NEWLINE_Aquesta eina es considera molt atractiva pels estudiants, des del punt de vista que els motiva, i poden aprendre a un ritme propi. En aquest sentit, pot presentar informaci\xc3\xb3 de forma simult\xc3\xa0nia, que t\xc3\xa9 a veure amb elements diferenciats, com poden ser: animacions en 3D, imatges, v\xc3\xaddeos, etc. Alguns projectes poden tenir a veure amb el coneixement dels planetes, del cos hum\xc3\xa0, etc.  _NEWLINE_Una altra aplicaci\xc3\xb3 m\xc3\xb2bil de Realitat Aumgentada s\xe2\x80\x99anomena Plickers, \xc3\xa9s una eina totalment gratu\xc3\xafta v\xc3\xa0lida per a Android i Iphone que permet realitzar preguntes de tipus test als alumnes d\xe2\x80\x99una manera molt senzilla, f\xc3\xa0cil, din\xc3\xa0mica i motivadora. El major avantatge que t\xc3\xa9 aquesta app \xc3\xa9s que no es necessita un dispositiu m\xc3\xb2bil per a cada alumne, nom\xc3\xa9s amb el dispositiu del professor es pot executar l\xe2\x80\x99activitat.'