b'\n_START_ARTICLE_\nMatsigenka\n_START_SECTION_\nLlengua i fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica\n_START_PARAGRAPH_\nLes categories ontol\xc3\xb2giques a trav\xc3\xa9s de les quals els matsigenka s\xe2\x80\x99han delimitat fins al moment eren simples; aquelles que eren matsigenka i les que no. La paraula matsigenka, en funci\xc3\xb3 del context, vol dir hum\xc3\xa0, persona o s\xe2\x80\x99utilitza per a referir-se a membres individuals. Dins d\xe2\x80\x99aquesta idea, tal sols compresa en funci\xc3\xb3 del context en que s\xe2\x80\x99utilitza, engloba els esperits, e els pobles amaz\xc3\xb2nics, mentre que els animals i les plantes tant es podien considerar dins d\xe2\x80\x99aquesta categoria com no. En la noci\xc3\xb3 de no matsigenka hi ha els dimonis, la gent blanca i andina, els animals i les plantes._NEWLINE_Amb el pas dels anys i el contacte amb els blancs, la idea d\xe2\x80\x99\xc3\xa8tnia ha comen\xc3\xa7at a adquirir rellev\xc3\xa0ncia per a ells tamb\xc3\xa9. Aquests fet es calcula que es produeix entre els anys seixanta i setanta del segle passat. La inclusi\xc3\xb3 dels blancs i els andins dins les seves categories \xc3\xa9s degut a la influ\xc3\xa8ncia pol\xc3\xadtica que ha tingut aquesta idea intervenint en la solidaritat que es sent amb els grups reconeguts dins el \xe2\x80\x9cnosaltres\xe2\x80\x9d i els \xe2\x80\x9caltres\xe2\x80\x9d. La principal difer\xc3\xa8ncia la troben entre els pobles amaz\xc3\xb2nics i no amaz\xc3\xb2nics, definint aix\xc3\xad que un grup \xc3\xa9s matsigenka si comparteixen trets en com\xc3\xba com l\xe2\x80\x99idioma o costums. Tot i aix\xc3\xad, la pertinen\xc3\xa7a a la mateixa \xc3\xa8tnia i filiaci\xc3\xb3 no \xc3\xa9s autom\xc3\xa0tica sin\xc3\xb3 fruit d\xe2\x80\x99una reflexi\xc3\xb3. Tal com ho defineixen es pot entendre que l\xe2\x80\x99etnicitat podria ser adquirida, aprenent l\xe2\x80\x99idioma per exemple, i l\xe2\x80\x99afiliaci\xc3\xb3 \xc3\xa8tnica podria canviar per la mateixa ra\xc3\xb3. El mat\xc3\xads que afegeixen est\xc3\xa0 relacionat amb la seva forma d\xe2\x80\x99assentaments i la participaci\xc3\xb3 en la vida social per ser considerat un motsigenka m\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica, demografia i breu hist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa poblaci\xc3\xb3 estimada que es pensa que conforma la totalitat de les persones matsigenka son uns 10000 habitants. El sistema fluvial te un paper ic\xc3\xb2nic com a marcador d\xe2\x80\x99identitats socials dins de l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 social dels matsigenka i un element crucial per l\'orientaci\xc3\xb3 espacial dins el territori ocupat per aquest grup \xc3\xa8tnic._NEWLINE_Aquest poble ind\xc3\xadgena no habita una zona \xc3\xbanica, la seva ocupaci\xc3\xb3 espacial \xc3\xa9s diversa. Les comunitats es troben des de la Serra Andina fins a la selva amaz\xc3\xb2nica: la comunitat Huacaria (amb una gran poblaci\xc3\xb3 matsigenka), petits grups en comunitats com Shintuya, Diamante o al llarg de les ribes dels rius Palotoa y Pi\xc3\xb1i-pi\xc3\xb1i o dins del Parc Nacional del Manu (zona de Madre de Dios) on existeixen tres importants comunitats matsigenka: Shipetiaari, Tayakome y Yomybato. Una minor\xc3\xada del total de la poblaci\xc3\xb3 viu a la zona del Apur\xc3\xadmac. _NEWLINE_La gran extensi\xc3\xb3 del territori que habiten els Mitsigenka es divideix en la secci\xc3\xb3 nord (part de la seva baixa amaz\xc3\xb2nica) i la secci\xc3\xb3 sud (part del contrafort dels Andes). Aquesta difer\xc3\xa8ncia territorial \xc3\xa9s deguda a les grans variacions ecol\xc3\xb2giques i de la biodiversitat que conforma aquestes zones. La transici\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99una secci\xc3\xb3 \xc3\xa9s molt not\xc3\xb2ria, tant f\xc3\xadsicament com de temperatura. Dividim aquesta diversitat en:_NEWLINE_Secci\xc3\xb3 del nord; paisatge accidentat amb grans cims i valls estrets dels quals aflueixen rius de fortes corrents. Es troben r\xc3\xa0pids amb freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, sobretot si descendeix des del riu Urubamba: abans d\'accedir a la plan\xc3\xadcia amaz\xc3\xb2nica on travessa el cany\xc3\xb3 Pogo de Mainique o en idioma dels matsigenka Megatoni (part alta) i Tonkii (part baixa)._NEWLINE_Secci\xc3\xb3 sud; est\xc3\xa0 formada per extenses planes rieranys i turons. Els rius s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s grans que en la selva alta i m\xc3\xa9s calmats, el que proporciona una major facilitat per la navegaci\xc3\xb3._NEWLINE_Els Matsigenka diferencien les estacions en termes del nivell de l\'aigua dels rius. La zona sud \xc3\xa9s m\xc3\xa9s humida que la nord, mentre que aquesta \xc3\xbaltima \xc3\xa9s m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lida que la primera._NEWLINE_Pel que fa a les precipitacions, aquest grup \xc3\xa8tnic divideix les estacions entre Kimo\xc3\xa1rini "temporada de pluges" i Shiriag\xc3\xa1rini "\xc3\xa8poca seca"._NEWLINE_L\'\xc3\xa8poca de pluja es troba entre octubre/novembre fins febrer/mar\xc3\xa7. Gener \xc3\xa9s el mes m\xc3\xa9s pluj\xc3\xb3s. Durant aquesta temporada les pluges s\xc3\xb3n m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents i les grans precipitacions causen destruccions de camins i ponts. Aix\xc3\xb2 pot produir a\xc3\xafllament de regions. Aquest fenomen d\'"a\xc3\xafllament" es causat per la intensa desforestaci\xc3\xb3 de la zona._NEWLINE_L\'\xc3\xa8poca seca es d\xc3\xb3na entre mar\xc3\xa7/abril fins setembre/octubre. Les precipitacions segueixen sent freq\xc3\xbcents per\xc3\xb2 no de tanta intensitat o en intervals m\xc3\xa9s curts. Durant la Shiriag\xc3\xa1rini la temperatura descendeix dr\xc3\xa0sticament a la nit, sobretot en la part alta, sent 10\xc2\xba aproximadament la temperatura durant la nit i 20\xc2\xba de m\xc3\xa0xima al llarg del dia._NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies a restes arqueol\xc3\xb2giques trobades en les regions que ocupa aquest grup ind\xc3\xadgena es coneix que han estat habitades per un llarg per\xc3\xadode de temps, per\xc3\xb2 poc se sap de la hist\xc3\xb2ria precolombina dels Matsigenka pel fet que la informaci\xc3\xb3 es basa en la tradici\xc3\xb3 oral i descripcions dels cronistes espanyols. Unes cr\xc3\xb2niques marcades pels interessos dels mateixos colonitzadors i amb influ\xc3\xa8ncia o conceptualitzacions andines (zona de m\xc3\xa9s f\xc3\xa0cil acc\xc3\xa9s per a la dominaci\xc3\xb3 territorial) en refer\xc3\xa8ncia a la selva o els seus habitants._NEWLINE_Es considera que les relacions de la selva i els seus habitants amb la Serra era de naturalesa econ\xc3\xb2mica amb la comercialitzaci\xc3\xb3 de productes com el tabac, pells o animals vius per part dels Matsigenka i d\'eines de bronze, sal o t\xc3\xa8xtil per part dels habitants de la Serra com els Inca._NEWLINE_Influencia Inca: Durant el segle XVI la serralada andina estava dominada pels Inca, i la relaci\xc3\xb3 que es considera que es va establir amb la poblaci\xc3\xb3 de les muntanyes com els Matsigenka era comercial fins que els colonitzadors espanyols van acabar amb l\'imperi Inca. Per\xc3\xb2 les influ\xc3\xa8ncies dels Incas a la cosmologia matsigenka persisteix com a elements complementaris en l\'elaboraci\xc3\xb3 de mites com en els dels d\xc3\xa9us Inkarr\xc3\xad i Pachakamue o a la denominaci\xc3\xb3 d\'una classe d\'esperits "saangarite" anomenats Inkakuna (Paraulas andines)._NEWLINE_Les terres baixes tropicals van rebre l\'inter\xc3\xa8s dels colonitzadors despr\xc3\xa9s de la presa de poder de Cuzco per les hist\xc3\xb2ries fant\xc3\xa0stiques que prometien ciutats d\'or i gran quantitat de riquesa al llarg d\'aquestes regions. Es coneixen dues grans expedicions per la cerca de noves terres; la de Pedro de Candia (1539) i la de Juan \xc3\x81lvarez Maldonado (1567). Les dues foren repel\xc2\xb7lides pels ind\xc3\xadgenes armats amb arcs i fletxes, com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia els espanyols van estar durant molt de temps evitant l\'expansi\xc3\xb3 territorial per les zones tropicals de tan dif\xc3\xadcil acc\xc3\xa9s i concebudes com a zones salvatges; de perill._NEWLINE_Aix\xc3\xb2 va derivar que la zona selv\xc3\xa0tica es convert\xc3\xads en lloc de refugi pels que fugien del govern colonial com van ser els esclaus d\'origen afric\xc3\xa0 i els ind\xc3\xadgenes de les regions dominades pels espanyols. Fins i tot; abans de la caiguda de la dominaci\xc3\xb3 Inca, es pensa que l\'Inca T\xc3\xbapac Amaru I va intenta evadir les forces espanyoles escapant a la zona amaz\xc3\xb2nica._NEWLINE_Els espanyols varen dominar i establir-se en la prov\xc3\xadncia de Vilcabamba, on els matsigenka comercialitzaven amb els inca. Despr\xc3\xa9s de la caiguda de l\'imperi aquests intercanvis van continuar; en aquest cas amb els colons. Documents dels inicis de la col\xc3\xb2nia relaten algunes visites dels manaries (terme per referir-se de forma col\xc2\xb7lectiva als ind\xc3\xadgenes de la selva amaz\xc3\xb2nica) eln 1580 on comercialitzaven amb diferents productes._NEWLINE_El projecte de colonitzaci\xc3\xb3 de Vilcabamba va ser una decepci\xc3\xb3 dels espanyols, les seves previsions de riquesa minera van ser majors que la realitat trobada i, encara que l\'explotaci\xc3\xb3 dels ind\xc3\xadgenes com a m\xc3\xa0 d\'obra va ser gran, la producci\xc3\xb3 optima de riquesa no es donava. Finalment, aquesta prov\xc3\xadncia va convertir-se en zona de refugi, ja que els espanyols circulaven per\xc3\xb2 no exercien un control efectiu i el principal inter\xc3\xa8s el trobaven m\xc3\xa9s en la producci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola que no per la colonitzaci\xc3\xb3 en termes territorials._NEWLINE_Dins de la prov\xc3\xadncia de Valcabamba, una de les missions-hacienda; la de Cocabambilla es situava a la perif\xc3\xa8ria del territori matsegenka i fou el punt focal de la relaci\xc3\xb3 amb la societat nacional fins a la darreria del segle XIX. Actualment, a causa de la posterior expansi\xc3\xb3 colonial per les terres baixes, els matsigenka varen retirar-se de la zona pr\xc3\xb2xima a Cocabambilla._NEWLINE_Es coneix que les zones habitades pels matsigenka s\xc3\xb3n diverses. Es creia que aquesta diversitat era fruit d\'una estrat\xc3\xa8gia de defensa com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia d\'enfrontaments inter\xc3\xa8tnics per\xc3\xb2 la realitat mostra com el model d\'assentament actual coincideix en gran manera al que el Padre Juan Font va descriure en 1602. No obstant aix\xc3\xb2, s\xc3\xad que s\'han donat moviments dels assentaments, causats pels estralls de la ind\xc3\xbastria del cautx\xc3\xba, la desforestaci\xc3\xb3 massiva i l\'explotaci\xc3\xb3 de la m\xc3\xa0 d\'obra. Afectant aix\xc3\xad a l\'organitzaci\xc3\xb3 territorial d\'aquest grup \xc3\xa8tnic._NEWLINE_Els pobles ind\xc3\xadgenes, no nom\xc3\xa9s matsigenka, fugien de la situaci\xc3\xb3 d\'explotaci\xc3\xb3, maltractament i de la propagaci\xc3\xb3 de malalties que va comportar aquesta ind\xc3\xbastria. S\'internaven en la selva per no ser obligats a treballar en les companyies d\'explotaci\xc3\xb3 el que va provocar la dispersi\xc3\xb3 de moltes \xc3\xa8tnies._NEWLINE_Tanmateix, no nom\xc3\xa9s va haver-hi moviments de fugida sin\xc3\xb3 que es van donar resist\xc3\xa8ncies a trav\xc3\xa9s de la for\xc3\xa7a i l\'ast\xc3\xbacia dels ind\xc3\xadgenes per evitar aquesta situaci\xc3\xb3; els matsigenka no es consideren v\xc3\xadctimes passives de l\'explotaci\xc3\xb3 del cautx\xc3\xba.\n_START_SECTION_\nSistema econ\xc3\xb2mic\n_START_PARAGRAPH_\nEs busca m\xc3\xa9s proximitat a les zones m\xc3\xa9s altes, tot i no ser tan nutritives i sense arribar a envair-les, ja que \xc3\xa9s on resideixen els saangarite, uns esperits benignes en quan a la seva relaci\xc3\xb3 amb els humans. A prop d\xe2\x80\x99aquests, es poden observar uns descampats que compten amb una o dues cases, connectades amb la resta del seu grup per una dist\xc3\xa0ncia d\xe2\x80\x99aproximadament quinze minuts a peu. Aquest separaci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica \xc3\xa9s deguda a la seva independ\xc3\xa8ncia, el desig d\xe2\x80\x99evitar conflictes i preservar la seva intimitat. _NEWLINE_Aquests assentaments no solen durar gaire m\xc3\xa9s de vuit anys a causa dels materials amb qu\xc3\xa8 construeixen les seves cases i les epid\xc3\xa8mies que es poden generar. Tenen la necessitat de trobar un territori menys explorat, en un espai pla, deixant descansar l\xe2\x80\x99actual. L\xe2\x80\x99\xc3\xbanica excepci\xc3\xb3 la construeixen aquells que es troben en relacions de proximitat amb els colons i que han decidit adoptar en major mesura la seva forma de viure. Els nous assentaments es decideixen en funci\xc3\xb3 de la seva proximitat amb els seus conreus i les altres chacras. Els habitants del baix Urubamba s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s proclius a actuar d\xe2\x80\x99aquesta manera. Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 afavoreix a la reproducci\xc3\xb3 de la ca\xc3\xa7a i la pesca._NEWLINE_Les seves cases solen estar constru\xc3\xafdes en forma ovalada, al terra, comptant amb uns deu metres de llargues i cinc d\xe2\x80\x99amples, pocs mobles i habilitant unes plataformes de fusta o uns teixits col\xc2\xb7locats directament al terra per a poder dormir. Els materials que m\xc3\xa9s s\xe2\x80\x99utilitzen s\xc3\xb3n la fusta de la palmera pona per a les parets i les seves fulles per el sostre. Hi ha altres que poden ser circulars o quadrades. Aquestes \xc3\xbaltimes compten amb la caracter\xc3\xadstica que pot estar constru\xc3\xafda sobre pilars. Tot i aix\xc3\xad, tingui la forma que sigui, totes tenen un fals sostre on guarden la majoria dels seus objectes, armes o escales i un fog\xc3\xb3 per cada dona amb fills que hi hagi a la casa. Damunt d\xe2\x80\x99aquests tamb\xc3\xa9 hi ha unes cistelles en les quals poden desar el menja._NEWLINE_La seva organitzaci\xc3\xb3 de les tasques sol estar regida per la separaci\xc3\xb3 en funci\xc3\xb3 de g\xc3\xa8neres. Un exemple seria l\xe2\x80\x99aprovisionament de llenya per a la llar, feina del cap de la fam\xc3\xadlia o algun noi adolescent, a primera hora del dia o comen\xc3\xa7ada la tarda.\n_START_SECTION_\nProducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLa forma de subsist\xc3\xa8ncia dels Matsigenka \xc3\xa9s a trav\xc3\xa9s de la ca\xc3\xa7a, la pesca, la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 i els conreus, proveint-se de les seves eines gr\xc3\xa0cies als recursos locals, tot i que la relaci\xc3\xb3 entre aquests i els colons els ha proporcionat alguna eina o material nou. Un bon exemple s\xc3\xb3n els utilitzats per a la ca\xc3\xa7a; les escopetes o el metall per els seus matxets o els t\xc3\xa8xtils. Aquests estan sent relegats a un segon pla gr\xc3\xa0cies a la roba occidental, especialment per als homes. Filar i teixir segueix sent una gran activitat entre les dones Matsigenka i tan sols aquelles que estan en contacte continu amb la societat nacional no tenen un cushmas. Aquesta activitat \xc3\xa9s delega a l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit privat de les dones. Tot i que la majoria de les seves tasques es realitzen en grup, teixir es deixa per quan es troben soles.\n_START_SECTION_\nAgricultura\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99agricultura \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99activitat a la que dediquen m\xc3\xa9s temps i de la qual treuen m\xc3\xa9s nutrients. Tot i que no existeix una especialitzaci\xc3\xb3 clarament delimitada com en altres \xc3\xa0mbits, \xc2\xa0la seva agricultura cobreix les seves necessitats. _NEWLINE_En l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca m\xc3\xa9s seca de l\xe2\x80\x99any, entre el juny i mitjans de juliol, els homes tallen els arbres per deixar espai a la plantaci\xc3\xb3. Aquesta activitat es pot fer en solitari o fins i tot en grups de quatre si aquest compta amb fills que encara viuen en la llar familiar, nebots, cunyats o altres familiars. Si no es d\xc3\xb3na el cas, \xc3\xa9s possible que s\xe2\x80\x99hagi preferit l\xe2\x80\x99ajuda d\xe2\x80\x99altres que estan en la mateixa situaci\xc3\xb3 que ell. Aix\xc3\xad doncs, una tasca pesada es pot convertir en una social en la qual es pot comptar amb l\xe2\x80\x99ajuda dels parents o els amics. Aquesta tasca de desbrossament, pot durar entre quatre i set dies en funci\xc3\xb3 de la dimensi\xc3\xb3 de la chacra. _NEWLINE_El lloc idoni per a les noves plantacions \xc3\xa9s a les vessants de la muntanya on, primer, tallen els arbres parcialment fins que arriben al l\xc3\xadmit fixat, despr\xc3\xa9s, al baixar, els tallen per complert. La crema es fa entre setembre i octubre, poc abans de la temporada de pluges i mai \xc3\xa9s total per tal de garantir l\xe2\x80\x99aprovisionament de llenya pels fogons. La realitzaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquesta operaci\xc3\xb3 se sol fer un cop a l\xe2\x80\x99any i al voltant d\xe2\x80\x99altres chacres. Tan sols abandonen el lloc, quan consideren que la terra ha de descansar. La sembra comen\xc3\xa7a tan bon punt el terra ja no est\xc3\xa0 calent. Les plantacions es regeixen en funci\xc3\xb3 del g\xc3\xa8nere._NEWLINE_Primerament, comencen a cultivar blat de moro, yuca, tabac, caf\xc3\xa8, coca, etc. que s\xc3\xb3n productes considerades les de primera necessitat, de comer\xc3\xa7 i que estan principalment relacionats amb els esperits saangarite. Totes aquestes plantacions compten amb molta varietat de cada esp\xc3\xa8cie, tenint fins a vuit esp\xc3\xa8cies diferents tan sols de yuca. A continuaci\xc3\xb3, enmig d\xe2\x80\x99aquestes plantes, les dones aprofiten per cultivar cot\xc3\xb3 i plantes medicinals. Segons les seves creences, hi ha plantes que tan sols poden ser cultivades per un g\xc3\xa8nere i collides per l\xe2\x80\x99altra, tot i que aquesta darrera activitat est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s associada a les dones. A partir de la primera collita, aquestes chacras poden durar entre tres i cinc anys._NEWLINE_Amb el pas del temps, les costums han anat canviant; si abans l\xe2\x80\x99\xc3\xbanica collita que realitzaven els homes era la de tabac i plantes psicoactives, avui en dia tamb\xc3\xa9 estan especialitzats en la collita de les plantes utilitzades per a comercialitzar._NEWLINE_Una caracter\xc3\xadstica de l\xe2\x80\x99agricultura dels matgisenka \xc3\xa9s la no utilitzaci\xc3\xb3 de les terres que estan en descans. Aquest per\xc3\xadode pot durar fins a deu anys i la probabilitat que tornin a una terra ja conreada \xc3\xa9s baixa.\n_START_SECTION_\nAnimals dom\xc3\xa8stics\n_START_PARAGRAPH_\nEntre els animals que domestiquen els matsigenka es pot trobar el gos, utilitzat per a la ca\xc3\xa7a, i les gallines -i a vegades \xc3\xa0necs i galls d\xe2\x80\x99indi- per a la seva comercialitzaci\xc3\xb3. Aquesta darrera intenci\xc3\xb3 sol ser frustrada pels animals furtius que els maten els animals durant la nit.\n_START_SECTION_\nCa\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nTot i que l\xe2\x80\x99agricultura i la pesca sigui amb tota probabilitat la font m\xc3\xa9s important per aconseguir nutrients, conceptualment es percep la ca\xc3\xa7a com el sustenta m\xc3\xa9s fort i l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit que est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s marcat per l\xe2\x80\x99\xc3\xa0mbit simb\xc3\xb2lic i tamb\xc3\xa9 on es toquen temes de g\xc3\xa8nere. Est\xc3\xa0 comprovat que la ca\xc3\xa7a escasseja cada cop m\xc3\xa9s i s\xe2\x80\x99\xc3\xa9s conscient de la influ\xc3\xa8ncia que els assentaments colons hi tenen. Aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s m\xc3\xa9s habitual a Alt Urubamba que \xc3\xa9s on es localitzen principalment. Aquesta es centra b\xc3\xa0sicament en la ca\xc3\xa7a d\xe2\x80\x99aus. En zones menys afectades es poden trobar micos, c\xc3\xa9rvols, rosegadors, etc._NEWLINE_Per comen\xc3\xa7ar, qui realitza aquesta tasca \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99home. Les seves expedicions solen durar un dia, des que despunta aquest fins a primera hora de la tarda un cop o dos per setmana, augmentant la seva freq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia durant la temporada de pluges. L\xe2\x80\x99home marxa amb l\xe2\x80\x99est\xc3\xb3mac buit, amb el convenciment que aquest fet l\xe2\x80\x99obligar\xc3\xa0 a estar m\xc3\xa9s atent i a posar m\xc3\xa9s empremta per a atrapar la seva presa, la cara pintada amb dues o tres l\xc3\xadnies en horitzontal i una en vertical amb un tipus de pintura concret sankenarentsi, amb una pasta vermella, per tal de confondre els animals, una mica de yuca, una bossa, tsaigi, amb coca, tabac i piri-piri o ivenkiki i un jove que pugui portar la cacera cap a casa. _NEWLINE_La ca\xc3\xa7a est\xc3\xa0 molt ritualitzada, i comen\xc3\xa7a amb la prohibici\xc3\xb3 de les dones a assistir a les expedicions com a causants de cridar els dimonis kamag\xc3\xa1rini o enfurismar els saangarite a causa de l\xe2\x80\x99olor menstrual. No es poden tenir relacions una nit abans de l\xe2\x80\x99expedici\xc3\xb3 si es vol tenir \xc3\xa8xit. Aix\xc3\xb2 provocaria la p\xc3\xa8rdua de la for\xc3\xa7a i la punteria. Tot i aix\xc3\xad, els homes sempre porten les seves armes, sigui l\xe2\x80\x99arc i fletxes -objectes constru\xc3\xafts o rematats amb cot\xc3\xb3, material exclusiu de dones-, l\xe2\x80\x99escopeta o petites pedres per a les aus i, si es troben animals en mig d\xe2\x80\x99una expedici\xc3\xb3, no dubten en intentar ca\xc3\xa7ar-los._NEWLINE_La immersi\xc3\xb3 en aquesta activitats comen\xc3\xa7a des de petits, escoltant les hist\xc3\xb2ries dels m\xc3\xa9s grans o acompanyant-los per tal de portar els animals cap a casa. L\xe2\x80\x99aprenentatge es realitza de manera informal i amb una immersi\xc3\xb3 progressiva. El ca\xc3\xa7ador mai pot tocar els animals abatuts si vol seguir obtenint resultats i, en cas que sigui imprescindible, la seva sang no el pot tocar, arrossega la presa fins a arribar al descampat i all\xc3\xa0 envia a un jove a recollir-la i entregar-la a la dona del ca\xc3\xa7ador. Normalment restanten import\xc3\xa0ncia a la fita. Aquest fenomen es degut al convenciment que si se li resta import\xc3\xa0ncia est\xc3\xa0 exempt de compartir la carn -activitat que es realitza entre dones- i per demostrar que \xc3\xa9s un bon ca\xc3\xa7ador que, per norma, aconsegueix preses molt m\xc3\xa9s grans. El repartiment t\xc3\xa9 poques restriccions. La part m\xc3\xa9s gran es sol reservar pels sogres actius i l\xe2\x80\x99\xc3\xbanica restricci\xc3\xb3 \xc3\xa9s que el cap de l\xe2\x80\x99animal i els seus budells es quedin a casa del ca\xc3\xa7ador. Aquest no les pot provar i les ha d\xe2\x80\x99enterrar, procurant que les dones no passegin per damunt del lloc on estan enterrades. _NEWLINE_Si l\xe2\x80\x99expedici\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99home no ha tingut \xc3\xa8xit r\xc3\xa0pidament s\xe2\x80\x99oblida. Aquest afirma que tan sols ha sortit a passejar i \xc3\xa9s aix\xc3\xad com generalitzen \xc3\xa8xit: quan nom\xc3\xa9s es parla de les caceres amb resultats_NEWLINE_Una t\xc3\xa8cnica que es realitza en determinades \xc3\xa8poques de l\xe2\x80\x99any \xc3\xa9s la construcci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99amagatalls, tant en els arbres, kintorintsi, com als seus voltants, vanlonarintsi, per esperar les preses que van a buscar els fruits o a les preses all\xc3\xa0 on van a beure aigua. Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitzen trampes, com per exemple la tsimerintsi, per ca\xc3\xa7ar ocells petits. _NEWLINE_Per norma, no hi ha cap restricci\xc3\xb3 quant als animals que es poden ca\xc3\xa7ar o no. Aquests es divideixen en comestibles i domesticables, piratsipage, o no. Els que no es solen menjar no implica que no es puguin matar. Les serps, que s\xc3\xb3n no comestibles causen terror i aquest \xc3\xa9s un bon argument per matar-les si es posen en el seu cam\xc3\xad._NEWLINE_Els matsigenka estan conven\xc3\xa7uts de la necessitat de mantenir bones relacions amb els esperits que tenen cura dels animals, \xc3\xa9s a dir els saangarite, per poder seguir tenint \xc3\xa8xit. Si els animals no s\xc3\xb3n tractats amb el respecte que es mereixen aquests es poden enfurismar i retirar-li el benepl\xc3\xa0cit per exercir aquesta activitat._NEWLINE_Per a poder ser un bon ca\xc3\xa7ador, s\xe2\x80\x99ha d\xe2\x80\x99estar atent, tenir bona vista, camuflar la seva olor dels animals i no faltar-li el respecte amb les paraules. per aix\xc3\xb2 prenen mesures com l\xe2\x80\x99aplicaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99herbes medicinals, gotes per a treure la tela dels ulls del ca\xc3\xa7ador i el seu gos, portar petits piri-piri en funci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99animal que es pret\xc3\xa9n ca\xc3\xa7ar o confondre\xe2\x80\x99ls amb paraules perqu\xc3\xa8 no descobreixin que l\xe2\x80\x99objectiu est\xc3\xa0 posat en ells._NEWLINE_El respecte per les preses es demostra fins i tot despr\xc3\xa9s de la seva mort. \xc3\x89s important qui els toca despr\xc3\xa9s, qui els cuina i amb quines armes ha estat abatut. Si les armes eren noves, el ca\xc3\xa7ador s\xe2\x80\x99hauria d\xe2\x80\x99abstenir a provar-lo i, si s\xe2\x80\x99ha ca\xc3\xa7at m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un animal, no se\xe2\x80\x99n pot menjar un sense abans acabar l\xe2\x80\x99altre o cuinar-los a la vegada. En cas contrari, l\xe2\x80\x99home que l\xe2\x80\x99ha matat perdria la punteria. _NEWLINE_Tamb\xc3\xa9 hi ha caceres que poden durar m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un dia. En aquests casos es solen portar a altres familiars; com cunyats o gendres, convertint l\xe2\x80\x99activitat en quelcom social. Tot i aix\xc3\xad, el comportament ritual que es demostra es deu a totes les relacions que estan implicades, amb els animals i els esperits. Com m\xc3\xa9s bones siguin aquestes relacions, m\xc3\xa9s \xc3\xa8xit es tindr\xc3\xa0 en l\xe2\x80\x99empresa.\n_START_SECTION_\nPesca\n_START_PARAGRAPH_\nLa pesca \xc3\xa9s aquesta activitat a trav\xc3\xa9s de la qual s\xe2\x80\x99aconsegueixen m\xc3\xa9s prote\xc3\xafnes animals i podem comptar fins a vuit t\xc3\xa8cniques. Tot i l\xe2\x80\x99afirmaci\xc3\xb3 que aquesta \xc3\xa9s cada vegada pitjor a causa de la congesti\xc3\xb3 de la poblaci\xc3\xb3 amb l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 dels colons i els treballadors de les petrol\xc3\xadferes, segueix comptant amb altes probabilitats d\xe2\x80\x99\xc3\xa8xit. Les t\xc3\xa8cniques que s\xe2\x80\x99utilitzen estan determinades per l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca de l\xe2\x80\x99any, les condicions de l\xe2\x80\x99aigua i les prefer\xc3\xa8ncies de cadasc\xc3\xba. Aquesta activitat no est\xc3\xa0 tan idealitzada com la ca\xc3\xa7a aix\xc3\xad que la poden practicar els dos g\xc3\xa8neres, comptant amb formes de pesca especialitzades per cadasc\xc3\xba o compartides._NEWLINE_Les t\xc3\xa8cniques que es poden utilitzar s\xc3\xb3n; 1. La pesca amb ham i cordill. Es practica durant la temporada seca i \xc3\xa9s indiscriminada; la poden utilitzar tan homes com dones. Es sol realitzar al mat\xc3\xad o entrada la tarda per a tothom, en especial pels joves. 2. El m\xc3\xa8tode del ver\xc3\xad \xc3\xa9s en el m\xc3\xa9s elaborat i el m\xc3\xa9s multitudinari. Aquest ver\xc3\xad, extret de les arrels de la planta \xc2\xa0kog\xc3\xad es pot llan\xc3\xa7ar directament al riu, en una de les parts de l\xe2\x80\x99embasament o en el riu on s\xe2\x80\x99han constru\xc3\xaft les preses. Tot i que la preparaci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99aquests ver\xc3\xad \xc3\xa9s tasca dels homes, tamb\xc3\xa9 poden participar les dones en la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 dels peixos, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s important remarcar que la seva repartici\xc3\xb3 no \xc3\xa9s igualit\xc3\xa0ria. Tothom porta cap a casa tan sols all\xc3\xb2 que ha pogut agafar. Malgrat tot, es considera un esdeveniment social. 3. La pesca amb dinamita ha sorgit com una alternativa a la del ver\xc3\xad o s\xe2\x80\x99utilitza en \xc3\xa8poca d\xe2\x80\x99escassetat. Tothom el pot llan\xc3\xa7ar, per tant no fa falta convertir-lo en una trobada social. Aix\xc3\xad doncs, els beneficis s\xc3\xb3n exclusivament per a la fam\xc3\xadlia que l\xe2\x80\x99ha llan\xc3\xa7at. 4. La pesca amb matxet \xc3\xa9s exclusiva dels homes. 5. La pesca amb les mans \xc3\xa9s indiferent qui la practica. La q\xc3\xbcesti\xc3\xb3 radica en l\xe2\x80\x99habilitat de qui la practica, per tant, \xc3\xa9s m\xc3\xa9s popular entre els m\xc3\xa9s joves. 5. La pesca amb xarxes no est\xc3\xa0 especialitzada per g\xc3\xa8nere, per\xc3\xb2 cadasc\xc3\xba compta amb un tipus especial de xarxa. La kitsari t\xc3\xa9 el teixit m\xc3\xa9s flexible, serveix per capturar gran peixos i est\xc3\xa0 limitada als homes. \xc3\x89s l\xe2\x80\x99eina m\xc3\xa9s carregada de supersticions de l\xe2\x80\x99activitat de la pesca, ja que, qui l\xe2\x80\x99ha teixit no pot trepitjar cap os d\xe2\x80\x99animal ni pot provar cap peix del pescat si no vol que la xarxa es trenqui r\xc3\xa0pidament. Aquesta \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil de fer i s\xe2\x80\x99ha de tenir una gran habilitat i experi\xc3\xa8ncia per tal que surti b\xc3\xa9. Per contra, la shiriti \xc3\xa9s m\xc3\xa9s fina i est\xc3\xa0 reservada per a les dones. Les tres t\xc3\xa8cniques restants es delimiten a determinades regions i s\xc3\xb3n; 6. la pesca amb fletxa, 7. la pesca amb arp\xc3\xb3 i 8. la pesca amb trampes. Aquestes no compten amb gaire popularitat.\n_START_SECTION_\nRecol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nAquesta activitat \xc3\xa9s m\xc3\xa9s discreta i no gaudeix de gaire import\xc3\xa0ncia com a mitja de subsist\xc3\xa8ncia. Els matsigenka es dediquen a aquesta tasca mentre viatgen d\xe2\x80\x99un punt a un altre i es popularitza en les temporades seques mentre es realitzen viatges socials de curta o llarga dist\xc3\xa0ncia i temporalitat. La recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3, tot i la seva varietat, es considera com una esp\xc3\xa8cie d\xe2\x80\x99aperitiu que es menja al moment._NEWLINE_Una menci\xc3\xb3 important \xc3\xa9s la recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 de larves, ja que es barreja la t\xc3\xa8cnica de recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 amb la de crian\xc3\xa7a. Alguns arbres i palmeres es tallen expressament al final de la temporada seca i comen\xc3\xa7ament de la temporada plujosa. Quan aquestes comencen, obren els troncs per a recollir les larves que els insectes hi han dipositat.\n_START_SECTION_\nSociabilitat\n_START_PARAGRAPH_\nEls matsigenka no tenen una jerarquia social clarament delimitada, sin\xc3\xb3 que les seves relacions es basen principalment en la llibertat de l\xe2\x80\x99individu i el seu autocontrol. Com m\xc3\xa9s domini t\xc3\xa9 una persona de si mateixa m\xc3\xa9s preparada est\xc3\xa0 per a la vida en societat. Aquest comportament no \xc3\xa9s tan restrictiu dins les unitats dom\xc3\xa8stiques i es suposa que aquesta \xc3\xa9s la ra\xc3\xb3 per la qual els assentaments s\xc3\xb3n tan dispersos. Necessiten de la vida social per\xc3\xb2 aquesta no est\xc3\xa0 clarament delimitada._NEWLINE_Aquest grup \xc3\xa9s capa\xc3\xa7 de recon\xc3\xa8ixer tres estadis diferents de relaci\xc3\xb3: el grup dom\xc3\xa8stic, el grup residencial i el grup d\xe2\x80\x99assentament. El primer el defineixen com nomagaigira \xe2\x80\x9caquells amb qui dormo\xe2\x80\x9d, el segon estadi s\xc3\xb3n \xe2\x80\x9caquells a qui veig\xe2\x80\x9d o noneigira. S\xc3\xb3n el nombre de grups dom\xc3\xa8stics relacionats principalment per les unions matrilineals. El grup d\xe2\x80\x99assentament est\xc3\xa0 definit com els grups residencials dins una \xc3\xa0rea espec\xc3\xadfica.\n_START_SECTION_\nLa unitat dom\xc3\xa8stica\n_START_PARAGRAPH_\nGeneralment est\xc3\xa0 formada per una parella i els seus fills. Els nens, solen comen\xc3\xa7ar a independitzar-se a partir dels deu anys, mentre que les noies, que comparteixen un gran vincle afectiu amb els seus pares, es poden arribar a quedar fins i tot despr\xc3\xa9s del matrimoni._NEWLINE_La casa compta amb diversos espais. Est\xc3\xa0 la casa principal, la cuina, la casa que s\xe2\x80\x99utilitza per als convidats i una per si tenen animals. Tot i que dins la casa hi ha espais clarament delimitats per a cada g\xc3\xa8nere, aquests s\xc3\xb3n f\xc3\xa0cilment transgredits. Aquest sol ser un acte m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcent des de la part masculina i m\xc3\xa9s quan hi ha en joc la pres\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99infants.\n_START_SECTION_\nEl grup residencial\n_START_PARAGRAPH_\nEn la primera fase del matrimoni, la nova parella sol establir un model residencial uxurilocal abans de poder-se independitzar. Aquest desig es manifesta de forma diferent dins la parella. Normalment la dona sol buscar la possibilitat de seguir estant prop de la seva fam\xc3\xadlia mentre el gendre busca estar el m\xc3\xa9s lluny possible per tal d\xe2\x80\x99evitar el control que el sogre pot exercir sobre ell. La voluntat de la dona sol ser la que preval i la vida social i la influ\xc3\xa8ncia dels seus familiars segueix estant molt present._NEWLINE_La relaci\xc3\xb3 entre la nova parella i els parents m\xc3\xa9s propers es sol perpetuar mitjan\xc3\xa7ant visites. Aquestes solen ser desiguals, ja que, la casa dels sogres \xc3\xa9s el lloc focal de retrobament. Si aquests no es comporten com \xc3\xa9s esperat i perden la seva influ\xc3\xa8ncia, passen a ser anomenats avis enlloc de sogres i aix\xc3\xb2 causa el deteriorament de la seva import\xc3\xa0ncia i, per tant, de les seves visites. Aquests, gradualment, cedeixen el poder a una nova parella, m\xc3\xa9s jove que es converteixen en els nous adults.\n_START_SECTION_\nSubagrupaments\n_START_PARAGRAPH_\nAquests grups poden ser de tres classes; individus que circulen entre els diversos grups, les iniciatives que integren m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99un membre de diversos grups residencials i les relacions entre unitats dom\xc3\xa8stiques focals dels diferents grups residencials. El primer es compon de joves que s\xe2\x80\x99han independitzat i busquen casar-se, el segon s\xc3\xb3n les relacions que es donen per exemple en la pesca amb ver\xc3\xad i la tercera est\xc3\xa0 formada per homes d\xe2\x80\x99import\xc3\xa0ncia que van a visitar la casa focal._NEWLINE_Val a dir que aquestes relacions no solen ser formals ni duradores a no ser que es tracti d\xe2\x80\x99un perill de superviv\xc3\xa8ncia real i que amena\xc3\xa7a des de l\xe2\x80\x99exterior.\n_START_SECTION_\nLa terminologia de les relacions\n_START_PARAGRAPH_\nActualment, els matsigenka compten amb dos noms; el primer per Al registre civil i el segon, el que s\xe2\x80\x99utilitza dins la comunitat. Tenen \xc2\xa0la creen\xc3\xa7a que si alg\xc3\xba coneix el seu nom t\xc3\xa9 la capacitat de controlar-los, per aix\xc3\xb2 els tracte amb cert misteri; no el diuen gaire alt i el coneix un redu\xc3\xaft nombre de persones, normalment els familiars m\xc3\xa9s propers._NEWLINE_Quant a la seva terminologia del parentiu, fan una distinci\xc3\xb3 clara entre els parents creuats i els paral\xc2\xb7lels que porten a les generacions ascendents i descendents d\xe2\x80\x99ego. Als familiars m\xc3\xa9s llunyans no se\xe2\x80\x99ls distingeix m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del seu sexe. Aquestes categories tenen m\xc3\xa9s rellev\xc3\xa0ncia quant a l\xe2\x80\x99edat dels membres que es classifica que no a una relaci\xc3\xb3 geneal\xc3\xb2gica.\n_START_SECTION_\nCosmologia, sistemes de creences\n_START_PARAGRAPH_\nCom es pot veure, els Matsigenka no estan condicionats tan sols pel sistema ecol\xc3\xb2gic en el qual es troben, sin\xc3\xb3 que la cosmologia, els factors socials i els hist\xc3\xb2rics tamb\xc3\xa9 afecten._NEWLINE_Els assentaments en que es troben estan situats lluny dels afluents dels grans rius, demostrant la seva prefer\xc3\xa8ncia pels m\xc3\xa9s petits. La ra\xc3\xb3 \xc3\xa9s deguda a la seva creen\xc3\xa7a que els primers estan units amb el m\xc3\xb3n subterrani, el infram\xc3\xb3n, i els dimonis anomenats kamatsirini._NEWLINE_La contribuci\xc3\xb3 de la corona espanyola a les missions depenia de la quantitat de persones que convertien al cristianisme les diferents ordes religiosos._NEWLINE_La missi\xc3\xb3-hisenda de Cocabambilla a c\xc3\xa0rrec de les ordres no tenia inter\xc3\xa8s en la conversi\xc3\xb3 dels habitants de la zona de Vilcabamba sin\xc3\xb3 en la producci\xc3\xb3 de mitjans per a l\'evangelitzaci\xc3\xb3 d\'altres zones de Per\xc3\xba. Del segle XVII al XIX no hi ha un gran inter\xc3\xa8s en la conversi\xc3\xb3 dels matsigenka atesa l\'atenci\xc3\xb3 dels missioners en l\'evangelitzaci\xc3\xb3 dels Yine, ja que es trobaven agrupats en aldees -a difer\xc3\xa8ncia de la dispersi\xc3\xb3 dels pobles Matsigenka-  i podrien oferir a la corona millors resultats per rebre la contribuci\xc3\xb3._NEWLINE_Les diferents encarregades de la hisenda -jesu\xc3\xaftes, dominics (1768-1798), franciscans (1798-1898), i de nou, dominics (1902)- van fer expedicions al llarg del riu Urubamba en las que van establir relacions o van portar-se a alguns matsigenka a Cocabambilla, per\xc3\xb2 els Yine van seguir sent el grup d\'inter\xc3\xa8s principal per a la seva conversi\xc3\xb3._NEWLINE_La hisenda, per\xc3\xb2, continuava tenint una import\xc3\xa0ncia geogr\xc3\xa0ficament estrat\xc3\xa8gica, ja que molts ind\xc3\xadgenes de la zona de l\'Urubamba accedien per si mateixos a Cocabambilla amb intencions comercials._NEWLINE_Les missions han estat espor\xc3\xa0diques entre els matsigenka des del segle XVI. No va ser fins al segle XX, amb l\'administraci\xc3\xb3 per part de l\'ordre dominicana, que els missioners varen instal\xc2\xb7lar-se de forma permanent al territori; concretament a Chirumbia. Aquesta conviv\xc3\xa8ncia permanent i la creaci\xc3\xb3 de l\'Instituto Lling\xc3\xbc\xc3\xadstico de Verano (1952) van ser dos punts indispensables per l\'evangelitzaci\xc3\xb3 dels matsigenka._NEWLINE_Aquests processos religiosos tenen una naturalesa ambigua; han buscat la conversi\xc3\xb3 i homogene\xc3\xaftzaci\xc3\xb3 cosmol\xc3\xb2gica dels ind\xc3\xadgenes per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 han estat instruments de defensa enfront de les invasions, injust\xc3\xadcies i han establert centres tant de salut com d\'aprenentatge._NEWLINE_Efectes de les missions en els matsigenka: hi ha molts que es reconeixen com a cristians per\xc3\xb2 els practicants actius s\xc3\xb3n una minoria. Veuen la participaci\xc3\xb3 en les activitats de l\'esgl\xc3\xa9sia com una forma de vida "moderna" que volen obtenir, per\xc3\xb2 la gran majoria mantenen els seus sistemes de creences ind\xc3\xadgenes. El cristianisme conviu amb aquestes creences en una cosmologia compartida: els ind\xc3\xadgenes han "acomodat" els elements cristians als sistemes ind\xc3\xadgenes._NEWLINE_Els matsigenka no tenen una visi\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n \xc3\xbanica o invariable sin\xc3\xb3 que la seva cosmologia es forma a partir d\'un conjunt de narracions de mites que van transformant-se per recrear les representacions del m\xc3\xb3n canviant. Tamb\xc3\xa9 hi ha diversitat dins d\'aquestes narratives segons les zones d\'habitat, per\xc3\xb2 s\xc3\xad que hi ha elements i categories b\xc3\xa0siques que s\xc3\xb3n compartides, cosa que d\xc3\xb3na conson\xc3\xa0ncia als relats cosmol\xc3\xb2gics del conjunt de matsigenkas._NEWLINE_Elements que s\xc3\xad que s\xc3\xb3n determinants per la cosmologia matsigeka, a difer\xc3\xa8ncia de la ideologia occidental, \xc3\xa9s la interrelaci\xc3\xb3 i influ\xc3\xa8ncia m\xc3\xbatua del m\xc3\xb3n hum\xc3\xa0 i el sobrenatural, a m\xc3\xa9s de l\'abs\xc3\xa8ncia de divisi\xc3\xb3 entre "bo"/ "dolent"; no hi ha una classificaci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n moralment sin\xc3\xb3 entre "perfecte" o "imperfecte"._NEWLINE_La concepci\xc3\xb3 que tenen vers l\'univers est\xc3\xa0 subdividida en diferents visions del m\xc3\xb3n; les formes m\xc3\xa9s recurrents s\xc3\xb3n: M\xc3\xb3n dividit en tres o en cinc. L\'univers basat en cinc mons, amb difer\xc3\xa8ncies entre ells, \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s elaborat._NEWLINE_Les diferents visions del m\xc3\xb3n comparteixen el seu origen en el mite de la creaci\xc3\xb3 basat en una disputa entre els dos d\xc3\xa9us creadors: Tasorintsi (qui va crear als humans i les coses perfectes o \xc3\xbatils) i Kentiv\xc3\xa1kori (qui va ser incapa\xc3\xa7 de crear coses \xc3\xbatils; se li adjudica la creaci\xc3\xb3 de les coses imperfectes)._NEWLINE_Els \xc3\xa9ssers sobrenaturals es poden moure lliurement pels diferents mons; no estan limitats a un espai intransferible, mentre que els humans no tenen la mateixa llibertat per\xc3\xb2 en determinades ocasions poden traslladar-se a altres mons. Per exemple, els xamans i els bruixots, com a experts rituals, amb l\'ajuda de drogues poden moure\xe2\x80\x99s a trav\xc3\xa9s dels somnis o de forma inconscient._NEWLINE_Aquests cinc mons estan connectats pel riu c\xc3\xb2smic, el qual s\'associa geogr\xc3\xa0ficament amb el riu Urbamba o tamb\xc3\xa9 conegut com a "Eni"._NEWLINE_Per als matsigenka s\xc3\xb3n les relacions socials m\xc3\xa9s que no les caracter\xc3\xadstiques inherents de la persona que fan ser membre del grup._NEWLINE_Un exemple podria ser la seva forma d\xe2\x80\x99assentament: al voltant d\xe2\x80\x99un riu. Donada la import\xc3\xa0ncia que aquests tenen per a la seva cosmologia, els sistema fluvial serveix com a referent per a l\xe2\x80\x99organitzaci\xc3\xb3 de la pertinen\xc3\xa7a social; ser membre de tal grup de la ribera de tal riu. El m\xc3\xa9s important per a aquests \xc3\xa9s el riu Urubamba. Les seg\xc3\xbcents classificacions s\xc3\xb3n els seus afluents; Yavero, Timp\xc3\xada i Camisea. \xc3\x89s on es situa el grup m\xc3\xa9s b\xc3\xa0sic d\xe2\x80\x99aquesta jerarquia, el grup familiar._NEWLINE_Generalment, els matsigenka no reclamen la legitimitat per a cap territori. Degut a la seva forma d\xe2\x80\x99assentaments, els grups poden formar-se o desapar\xc3\xa8ixer en funci\xc3\xb3 dels fluxos poblacionals. Per aix\xc3\xb2 no tenen consci\xc3\xa8ncia de propietat de cap territori, reconeixent que la disponibilitat de recursos pot ser una ra\xc3\xb3 per la no utilitat d\xe2\x80\x99enclavaments anteriors._NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies als missioners, els seus territoris es declararen \xe2\x80\x9ccomunitats natives\xe2\x80\x9d l\xe2\x80\x99any 1970, protegint-se d\xe2\x80\x99aquesta forma dels fluxos migratoris dels colons cap a la muntanya. La delimitaci\xc3\xb3 pot ser motiu de conflictes quant a l\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s i el control de la terra._NEWLINE_A la mitologia, es fa refer\xc3\xa8ncia al territori i la seva ubicaci\xc3\xb3, tot i que \xc3\xa9s molt dif\xc3\xadcil poder situar-ho. Solen ser referents en relaci\xc3\xb3 amb el riu, amunt o avall, o dins o fora del bosc. \xe2\x80\x9cAmunt\xe2\x80\x9d no tan sols es refereix a la posici\xc3\xb3 del protagonista dins l\xe2\x80\x99espai i la hist\xc3\xb2ria, sin\xc3\xb3 que \xc3\xa9s una met\xc3\xa0fora per fer refer\xc3\xa8ncia al principis del temps i \xe2\x80\x9ca baix\xe2\x80\x9d, a la fi del m\xc3\xb3n. \xe2\x80\x9cDins del bosc\xe2\x80\x9d representa el perill i la necessitat de dominar-lo en forma de chacras o assentaments, mentre \xe2\x80\x9cfora\xe2\x80\x9d \xc3\xa9s exposar-se. _NEWLINE_Aquesta falta d\xe2\x80\x99especificaci\xc3\xb3 del territori demostra la poca import\xc3\xa0ncia que li donaven a la pertinen\xc3\xa7a en temps pret\xc3\xa8rits. Partint que la definici\xc3\xb3 de matgisenka fa refer\xc3\xa8ncia a humans, no entenien per qu\xc3\xa8 havien de protegir les terres d\xe2\x80\x99uns altres grups. Tot i aix\xc3\xad, durant les darreres d\xc3\xa8cades, la influ\xc3\xa8ncia dels colons i els abusos que havien patit a causa de no entendre la ra\xc3\xb3 de la necessitat de protecci\xc3\xb3, han comen\xc3\xa7at a prendre consci\xc3\xa8ncia del dret que tenen sobre les terres. A m\xc3\xa9s, l\xe2\x80\x99especialitzaci\xc3\xb3 en l\xe2\x80\x99agricultura i sobretot en el comer\xc3\xa7 est\xc3\xa0 provocant canvis en la seva forma d\xe2\x80\x99estructurar-se. Les plantacions de cacau i caf\xc3\xa8 fan que estiguin menys disposats a canviar-se de chacra, persistint m\xc3\xa9s temps en el mateix territori i al voltant dels seus camps de cultiu, generant un sentiment de pertinen\xc3\xa7a dins el territori._NEWLINE_Visi\xc3\xb3 en cinc mons de l\xe2\x80\x99univers segons la cosmolog\xc3\xada Matsigenka.\n_START_SECTION_\nEls cinc mons\n_START_PARAGRAPH_\nInkite: m\xc3\xb3n superior, no visible pels humans durant el dia per\xc3\xb2 a la nit es pensa que els estels (Imp\xc3\xb3kiro) s\xc3\xb3n les llums dels habitants d\'aquest m\xc3\xb3n. Hi viuen el deu creador Tasorintsi i diferents \xc3\xa9ssers, uns considerats bells i alegres, i altres concebuts com a monstres horribles i perillosos. Es creu que els paisatges que formen l\'Inkite s\xc3\xb3n f\xc3\xa8rtils i abundants tant en ca\xc3\xa7a com en animals vius. Els habitants que treballen les f\xc3\xa8rtils terres se senten satisfets ballant i beuen molt de masato de yuca._NEWLINE_La part del riu c\xc3\xb2smic que es troba en aquest m\xc3\xb3n es coneix com a "Meshiareni" on els habitants es banyen per mudar la pell o viure eternament._NEWLINE_Menkoripatsa: m\xc3\xb3n situat per sobre dels humans (Kipatsi); visible: "el cel". Percebut pels habitants de l\'Inkite com el conjunt de n\xc3\xbavols que precedeixen el m\xc3\xb3n dels humans_NEWLINE_Kipatsi: M\xc3\xb3n terrenal situat al mig de les cinc divisions. La part del riu c\xc3\xb2smic que es troba en aquest m\xc3\xb3n es coneix com a "Oyashiaku" i s\'associa amb poders vitals o vivificants._NEWLINE_Kamaviria: es coneix tamb\xc3\xa9 com Savipatsake o Apavatsatsetara. Hi habiten esperits dels morts (kamatsirini), monstres i dimonis que veuen el m\xc3\xb3n Kipatsi com al seu "cel" i se\'ls atribueix formes de ser tristes o descontentes. Es percep com un m\xc3\xb3n amb poca llum; de penombres. El paisatge que el forma \xc3\xa9s poc f\xc3\xa8rtil, roc\xc3\xb3s i les aig\xc3\xbces que circulen (riu Kamaven\xc3\xada) estan contaminades. Hi viu el d\xc3\xa9u creador Kentiv\xc3\xa1kori_NEWLINE_Gamaironi: \xc3\xa9s el m\xc3\xb3n m\xc3\xa9s desconegut pels matsigenka. Es considera com un espai mancat de fertilitat i on, el sol que el precedeix, crema el s\xc3\xb3l._NEWLINE_Els tres sols: es pensa que s\xc3\xb3n fills de la lluna (Kashiri) amb una d\xc3\xb3na matsigenka, els dos sols que il\xc2\xb7luminen els mons superiors s\xc3\xb3n els m\xc3\xa9s c\xc3\xa0lids i brillant perqu\xc3\xa8 els habitants d\'aquests no estiguin mai en la foscor.\n_START_SECTION_\nSaangarite i Kamag\xc3\xa1rini\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n esperits immortals amb poders que poden intervenir a la vida dels humans. Aquests esperits i els humans no es diferencien a nivell jer\xc3\xa0rquic, s\xc3\xb3n creacions d\'ordre similar, per\xc3\xb2 la dist\xc3\xa0ncia entre aquestes categories es basa en el que els esperits poden fer i els humans no. Saangarite es presenta com els esperits de l\'ordre i la perfecci\xc3\xb3 mentre que els Kamag\xc3\xa1rini reprodueixen la imatge de caos._NEWLINE_"A pesar de que los saangarite son caracterizados como "buenos" (kam\xc3\xa9ti) y los kamag\xc3\xa1rini como "no buenos" (tera kam\xc3\xa9tit\xc3\xa9), estas dos categor\xc3\xadas no constituyen ejemplares morales per se. Los saangarite son solo potencialmente ben\xc3\xa9ficos y los kamag\xc3\xa1rini son solo una amenaza potencial. No existe una intenci\xc3\xb3n del bien o del mal que caracterice a los miembros de cualquiera de las categor\xc3\xadas. El bien o el mal no son inherentes a nadie, sino que se generan b\xc3\xa1sicamente a trav\xc3\xa9s de la interacci\xc3\xb3n social. Ya que no existen seres buenos ni malos en t\xc3\xa9rminos morales, la noci\xc3\xb3n de un castigo trascendental est\xc3\xa1 tambi\xc3\xa9n ausente." (Rosengren, 2004: 49)_NEWLINE_Saangarite: \xc3\xa9ssers perfectes que avorreixen tot el que \xc3\xa9s obsc\xc3\xa8. S\xc3\xb3n asexuals i neixen del cap dels "pares" amb forma de petits adults; comunament coneguts com a "nens". La seva aparen\xc3\xa7a \xc3\xa9s de bellesa i frag\xc3\xa0ncia, s\xc3\xb3n sedu\xc3\xafts pels humans amb elements com el tabac o el piri piri (considerada el menjar principal dels esperits) per mantenir allunyats els esperits perillosos o imperfectes._NEWLINE_Kamag\xc3\xa1rini: s\xc3\xb3n esperits associats amb la mort, la destrucci\xc3\xb3 i la imperfecci\xc3\xb3, definits com a dimonis. Es descriuen f\xc3\xadsicament com a \xc3\xa9ssers peluts, pudent i amb deformitats. Als esperits masculins se\'ls atribueix un penis de gran dimensi\xc3\xb3 i, als Kamag\xc3\xa1rini femenins, vagines dentades. Alguns dels dimonis m\xc3\xa9s coneguts pels seus "raptes" i violacions s\xc3\xb3n els Impositoni o els Kepigarite, en el cas de dimonis femenins la m\xc3\xa9s important \xc3\xa9s In\xc3\xa1enka que es considera la causant d\'algunes malalties.\n_START_SECTION_\nAlguns mites\n_START_PARAGRAPH_\nMite de la creaci\xc3\xb3 dels mons: Tasorintsi va baixar des d\'Inkite fins a Kipatsi on era Kentiv\xc3\xa1kori, com que no se saluden entre ells, van comen\xc3\xa7ar una disputa per con\xc3\xa8ixer els poders que cadasc\xc3\xba tenia per crear essers. Els dos van fer el mateix: agafar pols a les mans, fregar-les i bufar. Dels intents de Kentiv\xc3\xa1kori van sortir coses imperfectes com s\xc3\xb2ls inf\xc3\xa8rtils, cataractes, insectes que piquen, els dimonis o la gent "blanca", mentre que Tasorintsi va crea als \xc3\xa9ssers humans, en un primer moment perfectes, i tot el que \xc3\xa9s "bo"; l\'harmonia i l\'ordre social._NEWLINE_Mite de la imperfecci\xc3\xb3: aquesta narraci\xc3\xb3 exposa la transgressi\xc3\xb3 d\'un estat harmoni\xc3\xb3s al present estat d\'imperfecci\xc3\xb3. Un matsigenka va dirigir-se a Tasorintsi per demanar-li la mortalitat, aquest home volia sentir les debilitats avui dia associades a la humanitat: la possibilitat d\xe2\x80\x99emmalaltir o passar gana. El deu, empipat per la ingratitud de l\'home, va anar-se\xe2\x80\x99n de Kipatsi emportant-se amb ell totes les coses perfectes i deix\xc3\xa0 de preocupar-se m\xc3\xa9s per la humanitat._NEWLINE_Mite del naixement dels sols: Kashiri (la lluna) a qui s\'atribueix la transmissi\xc3\xb3 de coneixements i de la cultura als matsigenka, va casar-se amb una jove humana a la qual va atraure amb el seu f\xc3\xadsic i una yuca verdadera (anterior a aquest moment la gent menjava argila vermella pensant-se que era yuca). El matrimoni va viure amb els pares de la jove als que Kashiri va ensenyar a cultivar tant la yuca com totes les plantes conegudes pels matsigenka. D\'aquesta uni\xc3\xb3 van sortir quatre nens; tres dels quals ara s\xc3\xb3n els sols que il\xc2\xb7luminen els diferents mons del cosmos. El quart va morir amb la mare al seu naixement.\n_START_SECTION_\nAlguns termes Matsigenka\n_START_PARAGRAPH_\nSeripigari: chamhn, "el que s\xe2\x80\x99embriaga amb tabac"._NEWLINE_Kamarampi: ayahuasca._NEWLINE_Matsipanko: rapinyaire amb cua de tisora de 10cm. Els Matsigenka l\xe2\x80\x99identifiquen com a aliat dels chambn.  _NEWLINE_Inetsaane: literalment "aquell que es conversa", l\xe2\x80\x99esperit auxiliar._NEWLINE_Iserepito: vidre de quars, que pot variar de nombre. S\xe2\x80\x99utilitza pels xamans per protegir-se i per atacar les malalties.  _NEWLINE_Kavuiniri: al\xc2\xb7lucinogen de gran pot\xc3\xa8ncia no identificat. El seu efecte immediat \xc3\xa9s la transformaci\xc3\xb3 del xaman en jaguar. Tots els xamans que l\xe2\x80\x99ingereixen seran xamans despr\xc3\xa9s de morir._NEWLINE_Matsinti: Bruixot o que utilitza els seus poder per a fer mal a la gent._NEWLINE_Mavaintini: tribu matsigenka de mortals. Fa refer\xc3\xa8ncia a la gent de la comunitat._NEWLINE_Saankarite: literalment "tribu de purs i invisibles". Nombre gen\xc3\xa8ric de les tribus Matsigenka de inmortals que habiten a les muntanyes o al cel. _NEWLINE_Osarite: tribu del cel, estrelles. Alguns s\xc3\xb3n Porinti, Inkaniava, Impichoari, Saripoto, etc._NEWLINE_Omoguto inkite: melic del cel pel quan pujaven i baixaven els primers Matsigenka._NEWLINE_Isure: \xc3\xa0nima que viu dins el cor. \xc3\x89s tamb\xc3\xa9 habitacle d\xe2\x80\x99altres \xc3\xa0nimes. _NEWLINE_Ananerite: tribu del cel conformada per nens estrella. _NEWLINE_Tasorintsi: nombre de de\xc3\xaftats, el poder del qual resideix en bufar; a vegades nom\xc3\xa9s en cal una vegada, a vegades v\xc3\xa0ries. _NEWLINE_Maranki: escur\xc3\xa7\xc3\xb3._NEWLINE_Isuretagantsi: manera de pensar que implica una reflexi\xc3\xb3 que fa \xc3\xa8mfasi en les dimensions del interior d\xe2\x80\x99un mateix. \xc3\x89s l\xe2\x80\x99expressi\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0nima isure. D\xe2\x80\x99aquesta forma es comprenen totes les formes de pensar. _NEWLINE_Niagantsi: vida y llenguatge, no necess\xc3\xa0riament verbal._NEWLINE_Ikantaka: forma de pensar que es representen les coses i s\xe2\x80\x99entenen. Tamb\xc3\xa9 s\xe2\x80\x99utilitza per a entendre que quelcom existeix i hi viu en algun lloc. _NEWLINE_Ikaniotaka: manera de denotar que dues coses s\xe2\x80\x99assemblen per\xc3\xb2 no s\xc3\xb3n el mateix. _NEWLINE_Ineasanbrira: literalment "el que se veu i existeix de deb\xc3\xb2", la verdadera realitat a la que s\xe2\x80\x99accedeix mitjan\xc3\xa7ant la ingesta d\xe2\x80\x99al\xc2\xb7lucin\xc3\xb2gens o alguns somnis. \xc3\x89s el sentit real de les coses. _NEWLINE_Inato: esperit maligne de la muntanya que guia, auxilia, def\xc3\xa8n i venja als animals comestibles. Sempre viatja amb els animals. _NEWLINE_Shintaririra: es qui engendra, cria i def\xc3\xa8n les esp\xc3\xa8cies animals. Hi ha un per a cada esp\xc3\xa8cie i s\xc3\xb3n els Matsigenka immortals. Els mortals es posen en contacte amb elles per a demanar animals per a poder ca\xc3\xa7ar._NEWLINE_Ipugatakari: dany produ\xc3\xaft per esperits perillosos al ser vistos o sentits. Tamb\xc3\xa9 pot ser un mal produ\xc3\xaft per a una emoci\xc3\xb3 molt forta. _NEWLINE_Okimoatake: temporada de creixement dels rius o els hiverns amaz\xc3\xb2nics. _NEWLINE_ShimBshiri: Arbre que anuncia l\xe2\x80\x99arribada de l\xe2\x80\x99estiu a trav\xc3\xa9s de la seva flor groca.'