b"\n_START_ARTICLE_\nHarriet Tubman\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNascuda com a esclava a Dorchester (Maryland), Araminta Ross fou maltractada pels diversos amos que tingu\xc3\xa9, de petita. Encara jove, la van ferir al cap quan l'amo li llen\xc3\xa7\xc3\xa0 al cap un pes met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic; com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia, va patir des de llavors mals de cap i epil\xc3\xa8psia, a m\xc3\xa9s de crisis d'hipers\xc3\xb2mnia i episodis de visions i al\xc2\xb7lucinacions. Cristiana devota, pens\xc3\xa0 que aquestes visions eren premonicions divines._NEWLINE_El 1840, el seu pare fou alliberat pel seu amo, als 55 anys, per\xc3\xb2 continu\xc3\xa0 treballant per a la mateixa fam\xc3\xadlia. Cap al 1844, Araminta es cas\xc3\xa0 amb un negre lliure, John Tubman, i canvi\xc3\xa0 el seu nom pel de Harriet Tubman. El 1849, s'escap\xc3\xa0 del captiveri i an\xc3\xa0 a Filad\xc3\xa8lfia. Des de llavors, amb una xarxa d'activistes abolicionistes (la Underground Railroad), va participar en tretze missions per ajudar a fugir setanta esclaus, entre ells la seva fam\xc3\xadlia. Anaven en grup, caminant de nit i d'amagat fins a sortir de l'estat. Malgrat la cerca que se'n feia dels fugits, oferint recompenses, mai no se sab\xc3\xa9 qui els guiava ni n'organitzava la fugida, i Tubman podia continuar treballant en les missions. Quan el 1850 es promulg\xc3\xa0 una llei contra els fugitius, ajud\xc3\xa0 a conduir-los fins m\xc3\xa9s al nord, fins i tot al Canad\xc3\xa0, i ajudava els alliberats a trobar-hi feina._NEWLINE_Ajud\xc3\xa0 John Brown a reclutar gent per a l'atac a Harpers Ferry (Virg\xc3\xadnia), per obtenir armes per lluitar contra l'esclavitud. Partid\xc3\xa0ria dels unionistes durant la Guerra Civil nord-americana, col\xc2\xb7labor\xc3\xa0 amb el seu ex\xc3\xa8rcit, primer com a cuinera i infermera, i despr\xc3\xa9s com a observadora i espia, i fou la primera dona que condu\xc3\xad una expedici\xc3\xb3 armada en la guerra, quan lider\xc3\xa0 l'atac del riu Combahee, on alliber\xc3\xa0 m\xc3\xa9s de sis-cents esclaus._NEWLINE_En acabar la guerra, s'instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 amb la seva fam\xc3\xadlia a Auburn (Nova York), on tenia cura dels seus pares malalts. Form\xc3\xa0 part del moviment pel sufragi femen\xc3\xad, fins que, malalta, hagu\xc3\xa9 de ser ingressada en una cl\xc3\xadnica que ella mateixa havia lluitat per obrir, per a malalts afroamericans. Hi mor\xc3\xad el 1913."