b'\n_START_ARTICLE_\nRevolta de les Germanies\n_START_SECTION_\nAntecedents\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esplendor tardomedieval valenciana fou aprofitada per l\'oligarquia urbana, en el sentit que van excloure les classes populars del poder pol\xc3\xadtic i dels beneficis econ\xc3\xb2mics del creixement. D\'altra banda, s\'establ\xc3\xad una forta compet\xc3\xa8ncia sobre les estructures gremials per part de les mercaderies importades i dels mercaders que encomanaven directament la manufactura a treballadors poc qualificats. Aquest fet no sols trencava el monopoli gremial sobre la manufactura, sin\xc3\xb3 que provocava una superproducci\xc3\xb3, una baixada global de la productivitat, una disminuci\xc3\xb3 en la qualitat dels productes i una inflaci\xc3\xb3 de mestres. Tot plegat coartava les expectatives de guany i de promoci\xc3\xb3, aix\xc3\xad com consolidava els desnivells patrimonials i la pauperitzaci\xc3\xb3 de la majoria. Dins d\'aquest context, comen\xc3\xa7aren a crear-se unes tensions al si dels diferents gremis i corporacions que, a poc a poc, s\'estengueren a tota la societat._NEWLINE_Arribats en aquest punt, es crearen uns estatuts gremials, en gran part impulsats per Joan Lloren\xc3\xa7, considerat l\'ide\xc3\xb2leg i fundador de les Germanies, que pretenia l\'establiment d\'una rep\xc3\xbablica. Aquest estatut no sols expressava una idea evang\xc3\xa8lica d\'unitat, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 reivindicava la restauraci\xc3\xb3 del monopoli gremial en els diferents oficis, aix\xc3\xad com la participaci\xc3\xb3 de les classes populars en el govern de la ciutat. Amb aix\xc3\xb2, els agermanats exigien una ciutat lliure, exclusivament governada per la just\xc3\xadcia popular, com moltes altres ciutats italianes. Per\xc3\xb2 aix\xc3\xb2 no implicava que els agermanats no foren absolutament respectuosos amb la monarquia i el sistema foral (fet que acceler\xc3\xa0 m\xc3\xa9s endavant el proc\xc3\xa9s centralitzador mon\xc3\xa0rquic al Regne de Val\xc3\xa8ncia)._NEWLINE_Els dos desencadenants \xc3\xbaltims de la revolta foren el buit de poder en la ciutat que s\'havia provocat per la fugida de la noblesa local davant la riuada del 1517, l\'avalot contra un flequer acusat de sodomia i una epid\xc3\xa8mia de pesta negra el 1519, i el continu ajornament de la vinguda del rei per a celebrar corts i jurar furs, probablement per l\'esc\xc3\xa0s inter\xc3\xa8s que li provocava el Regne de Val\xc3\xa8ncia, en coincidir aquests fets amb el proc\xc3\xa9s de coronaci\xc3\xb3 com a emperador. La decisi\xc3\xb3 reial en l\'estiu del 1519 d\'armar els gremis per poder autodefensar-se davant de les amenaces dels pirates barbarescos (decisi\xc3\xb3 presa ja per Ferran el Cat\xc3\xb2lic el 1515, per\xc3\xb2 interrompuda per les autoritats locals davant de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies evidents) constitu\xc3\xad l\'espurna final amb la qual els gremis tractaren d\'imposar a la for\xc3\xa7a les seues reivindicacions.\n_START_SECTION_\nL\'al\xc3\xa7ament popular al Regne de Valencia\n_START_PARAGRAPH_\nAmb tots aquests antecedents, els agermanats comen\xc3\xa7aren a exhibir el poder dels oficis amb diverses desfilades militars i la constituci\xc3\xb3 el 25 de novembre d\'un comit\xc3\xa8 executiu format per tretze s\xc3\xadndics: la Junta dels Tretze, formada per un representant de cada gremi, per regir la ciutat de Val\xc3\xa8ncia. El rei, per aquell temps, estava a Aquisgr\xc3\xa0 concentrat en la seua coronaci\xc3\xb3 com a emperador, i les \xc3\xbaniques mesures que prengu\xc3\xa9 davant la revolta foren la prohibici\xc3\xb3 de l\'\xc3\xbas d\'armes i l\'eliminaci\xc3\xb3 d\'algunes de les seues concessions, prohibicions que ning\xc3\xba no tingu\xc3\xa9 en compte._NEWLINE_La Germania \xc3\xa9s revocada pel rei en gener del 1520 i la tensi\xc3\xb3 augment\xc3\xa0 amb el nomenament de Diego Hurtado de Mendoza com a virrei, a l\'abril del 1520; per la seua condici\xc3\xb3 d\'estranger, i perqu\xc3\xa8 llavors els agermanats feren un cop d\'estat municipal, amb el qual aconseguiren imposar representants populars en diferents jurats, magistratures i comissions de govern municipal sense arribar-ne mai al control total. A mesura que anaven sumant-se viles a la revolta, aquesta anava radicalitzant-se i adquir\xc3\xad el rang de guerra civil i s\'estengu\xc3\xa9 per tot el Regne de Val\xc3\xa8ncia, amb la creaci\xc3\xb3 d\'altres juntes dels tretze controlades per la de Val\xc3\xa8ncia, amb l\'excepci\xc3\xb3 de X\xc3\xa8rica, Segorb i Onda, on hi hagu\xc3\xa9 cert moviment a favor i Morella, que estava obertament en contra._NEWLINE_A l\'estiu del 1520, comen\xc3\xa7aren algunes accions b\xc3\xa8l\xc2\xb7liques com l\'assalt del vescomtat de Xelva, el saqueig de palaus nobiliaris i la crema de t\xc3\xadtols de propietat. Tot i la derrota de la revolta de les comunitats de Castella a la Batalla de Villalar el 23 d\'abril, la revolta esclat\xc3\xa0 el juny del 1521, en dos fronts alhora: l\'un al nord, a les comarques del Maestrat, la Plana i el Camp de Morvedre; i un altre al sud, a les terres d\'Alzira, X\xc3\xa0tiva, Gandia i Elx._NEWLINE_El primer front fou doblement derrotat per les tropes d\'Alfons I d\'Emp\xc3\xbaries, el duc de Sogorb, primer en la Batalla d\'Orpesa i despr\xc3\xa9s en la Batalla d\'Almenara. El front del sud, per contra, aconsegu\xc3\xad prendre el castell de X\xc3\xa0tiva i una important vict\xc3\xb2ria en la Batalla de Gandia sobre les tropes del virrei (de fet, l\'\xc3\xbanica en batalla campal). Despr\xc3\xa9s d\'aquest \xc3\xa8xit, el saqueig de la vila i horta de Gandia, i el bateig for\xc3\xa7\xc3\xb3s de tots els musulmans de la Safor, els agermanats comen\xc3\xa7aren una s\xc3\xa8rie de disputes internes que condu\xc3\xafren a una estrepitosa derrota pel marqu\xc3\xa8s de Los V\xc3\xa9lez en la Batalla d\'Oriola i una posterior caiguda en mans realistes de tot el sud del regne, des d\'Alacant fins a Ontinyent._NEWLINE_A la ciutat de Val\xc3\xa8ncia, el moviment an\xc3\xa0 radicalitzant-se i els primers l\xc3\xadders m\xc3\xa9s moderats (Lloren\xc3\xa7, Caro, Sorolla i Montfort) foren substitu\xc3\xafts per altres l\xc3\xadders amb car\xc3\xa0cter m\xc3\xa9s b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic (Urgell\xc3\xa9s, Estell\xc3\xa9s, Peris i Borrell). L\'objectiu dels primers l\xc3\xadders no era altre que controlar el sistema municipal per desenvolupar un millor govern: sanejar les arques p\xc3\xbabliques, reduir l\'emissi\xc3\xb3 de deute p\xc3\xbablic, etc.; per\xc3\xb2, en engegar-se els processos b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics, es van veure desbordats i fora de lloc. R\xc3\xa0pidament, es van desvincular del moviment, al qual estaven afegint-se altres estrats socials m\xc3\xa9s radicals amb interessos ben diferents i contraposats als de la burgesia de la capital valenciana._NEWLINE_Mentre que la burgesia valenciana buscava una eixida negociada, els l\xc3\xadders militars defensaven la revoluci\xc3\xb3 en els camps de batalla. Aquesta desuni\xc3\xb3 provoc\xc3\xa0 la caiguda r\xc3\xa0pida de la revolta i sols a una setmana de la gran vict\xc3\xb2ria a Gandia, la Junta dels Tretze dimitia, i als tres mesos la ciutat de Val\xc3\xa8ncia es rend\xc3\xad al rei. Peris, despr\xc3\xa9s de fer-se fort uns mesos a X\xc3\xa0tiva, torn\xc3\xa0 a Val\xc3\xa8ncia, on no va poder revifar la Germania i finalment va ser pres i esquarterat._NEWLINE_\xc3\x9anicament X\xc3\xa0tiva i Alzira queden sota domini agermanat. Es va produir un rebrot de la rebel\xc2\xb7li\xc3\xb3, aquesta vegada acabdillada per un misteri\xc3\xb3s personatge conegut per l\'Encobert, i que es feia passar per l\'infant Joan, fill dels reis Cat\xc3\xb2lics. Aquest nou l\xc3\xadder aconsegu\xc3\xad vincular la ja ag\xc3\xb2nica revolta \xc3\xbanicament amb el component social m\xc3\xa9s pobre, completament diferent dels impulsors de la crisi: les elits camperoles locals, els prohoms locals, la xicoteta oligarquia, comandes de l\'orde de Montesa, etc., que \xc3\xbanicament tenien al cap una revoluci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica, per\xc3\xb2 no social. En aquesta segona fase, l\'\xc3\xa0mbit d\'acci\xc3\xb3 de la Germania es limit\xc3\xa0 a l\'Horta de Val\xc3\xa8ncia, Alzira i X\xc3\xa0tiva. Se saquejaren algunes terres de senyoria ve\xc3\xafnes, s\'assaltaren alguns castells i, sobretot, s\'oblig\xc3\xa0 tots els musulmans al seu abast a batejar-se._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de l\'assassinat de l\'Encobert a Burjassot el 19 de maig del 1522 a mans de dos dels seus seguidors, per a cobrar la recompensa oferta pel virrei, i la caiguda de X\xc3\xa0tiva i Alzira el desembre del 1522, es produeix la derrota definitiva dels "agermanats".\n_START_SECTION_\nL\'al\xc3\xa7ament popular a les Balears\n_START_PARAGRAPH_\nEls agermanats, encap\xc3\xa7alats per Joan Cresp\xc3\xad i posteriorment per Joanot Colom, s\'aixecaren per obtenir la reforma radical de l\'economia p\xc3\xbablica i l\'abolici\xc3\xb3 dels censals i imposts que ofegaven pagesos i menestrals. Pr\xc3\xa0cticament tota la Part Forana, tret de la ciutat d\'Alc\xc3\xbadia i del castell del Santueri de Felanitx f\xc3\xa9u costat als agermanats, que demanaren la deposici\xc3\xb3 del virrei Miguel de Gurrea y Cerdan. _NEWLINE_El 15 d\'agost del 1522, tingu\xc3\xa9 lloc la Batalla del Pujol de son Sabater, un episodi molt important de la guerra. L\'octubre del 1522, el virrei, que s\'havia refugiat a Eivissa, desembarc\xc3\xa0 amb les tropes reials a Alc\xc3\xbadia, des d\'on inici\xc3\xa0 la reducci\xc3\xb3 de les viles de la part forana en les batalles de Muro i Son Fornari i la Batalla de Rafal Garc\xc3\xa9s el desembre del 1522. Pos\xc3\xa0 tot d\'un setge a la ciutat de Mallorca, que es va retre el mar\xc3\xa7 del 1523. Gurrea dirig\xc3\xad una rigorosa repressi\xc3\xb3 contra els agermanats, continuada a partir del 1525 pel seu successor, Carles de Pomar. En acabar la revolta, tingu\xc3\xa9 lloc la repressi\xc3\xb3 de les Germanies del 1524.\n_START_SECTION_\nLa conversi\xc3\xb3 for\xc3\xa7ada dels mud\xc3\xa8jars\n_START_PARAGRAPH_\nEls musulmans habitants del Regne de Val\xc3\xa8ncia foren un altre dels m\xc3\xbaltiples objectius partidistes dels agermanats. L\'odi al moro no sols tingu\xc3\xa9 un component \xc3\xa8tnic i/o religi\xc3\xb3s. Per una banda, els musulmans conformaven un tipus de m\xc3\xa0 d\'obra barata que ajudava els nobles a mantenir la seua posici\xc3\xb3 amb una alta productivitat de les seues terres. I per altra, els artesans mud\xc3\xa8jars eren una altra font de compet\xc3\xa8ncia que s\'erig\xc3\xad al sistema gremial._NEWLINE_La idea ut\xc3\xb2pica d\'alguns agermanats era crear un sol poble cristi\xc3\xa0 i una Germania Universal. \xc3\x89s per aix\xc3\xb2 que s\'inici\xc3\xa0 un proc\xc3\xa9s de conversi\xc3\xb3 sistem\xc3\xa0tic que tingu\xc3\xa9 el seu punt m\xc3\xa0xim a l\'estiu del 1521, despr\xc3\xa9s de la vict\xc3\xb2ria agermanada de Gandia._NEWLINE_Sufocada la revolta, els nobles advocaren per invalidar la validesa d\'aquests batejos for\xc3\xa7osos. Per tal de prendre una decisi\xc3\xb3 ferma i amb seny, es cre\xc3\xa0 una junta de te\xc3\xb2legs i juristes convocada per Carles V a Madrid. El 1525, aquesta junta es pronunci\xc3\xa0 a favor de mantenir la fe cristiana dels nous conversos, ja que segons ells no havien estat for\xc3\xa7ats: la decisi\xc3\xb3 del baptisme havia estat presa lliurement en haver-se donat al mud\xc3\xa8jar l\'alternativa de la mort._NEWLINE_La mesura provoc\xc3\xa0 l\'al\xc3\xa7ament d\'una part de la poblaci\xc3\xb3 conversa, a Benaguasil en novembre del 1525 i a la serra d\'Espad\xc3\xa0 en mar\xc3\xa7 del 1526. Tot i acabar amb l\'excepci\xc3\xb3 musulmana en el pa\xc3\xads, la decisi\xc3\xb3 encet\xc3\xa0 el problema dels moriscos.\n_START_SECTION_\nConseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies i repressions\n_START_PARAGRAPH_\nLa repressi\xc3\xb3 posterior a la revolta ja comen\xc3\xa7\xc3\xa0 abans de l\'extinci\xc3\xb3 definitiva d\'aquesta, al desembre del 1522. Amb la caiguda de Val\xc3\xa8ncia i l\'entrada del virrei a la ciutat, es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 una moderada repressi\xc3\xb3 amb el perd\xc3\xb3 generalitzat, amb l\'excepci\xc3\xb3 dels caps m\xc3\xa9s visibles (una cinquantena)._NEWLINE_A la mort de l\'Encobert, per\xc3\xb2, s\'anomen\xc3\xa0 virreina del Regne de Val\xc3\xa8ncia Germana de Foix (v\xc3\xaddua de Ferran II), la qual va governar durament fins a la seua mort, el 1538. Les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies m\xc3\xa9s immediates foren l\'ordenament de 800 sent\xc3\xa8ncies de mort que van haver d\'efectuar-se d\'una manera intermitent al llarg de diversos anys. Tamb\xc3\xa9 s\'imposaren una s\xc3\xa8rie de multes astron\xc3\xb2miques per als gremis, aix\xc3\xad com un total de m\xc3\xa9s de 360.000 ducats de multa al conjunt de totes les ciutats i viles agermanades, i dos milions de ducats en concepte d\'indemnitzacions pels danys patits durant la guerra._NEWLINE_El 23 de desembre del 1524, la virreina va concedir un indult als "paraires" (un dels sis gremis principals de la ciutat de Val\xc3\xa8ncia) en un document oficial que \xc3\xa9s considerat un dels primers redactats en castell\xc3\xa0 en el Regne de Val\xc3\xa8ncia, que ha dut que alguns vegen en la derrota dels "agermanats" una causa de la imposici\xc3\xb3 d\'aquesta llengua, en considerar-ho com una repres\xc3\xa0lia m\xc3\xa9s contra els perdedors. La pacificaci\xc3\xb3 efectiva del territori sembla que no es va produir fins al 1528, data en qu\xc3\xa8 el rei va atorgar un perd\xc3\xb3 general._NEWLINE_M\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de les conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncies immediates, la Revolta de les germanies va ser un catalitzador pol\xc3\xadtic pel canvi a l\'estat modern: centralitzat i autoritari. El pas fonamental per a accelerar aquest proc\xc3\xa9s fou el debilitament de la noblesa local en pro del poder reial. Les germanies propiciaren aquest proc\xc3\xa9s per diversos motius. Primer, perqu\xc3\xa8 els nobles s\'adonaren que necessitaven la protecci\xc3\xb3 del rei enfront de les amenaces de les masses enfurides. Segon, perqu\xc3\xa8 la conversi\xc3\xb3 dels mud\xc3\xa8jars elimin\xc3\xa0 la m\xc3\xa0 d\'obra barata (o gratu\xc3\xafta), la qual els nobles havien estat cont\xc3\xadnuament protegint de manera encoberta per tal de no disminuir la productivitat de les seues terres (aquest fet s\'accentu\xc3\xa0 encara m\xc3\xa9s amb l\'expulsi\xc3\xb3 dels moriscos, el 1609). Tercer, perqu\xc3\xa8 el rei establ\xc3\xad mitjan\xc3\xa7ant la virreina, i per la necessitat de gestionar el conflicte armat, una xicoteta cort reial a la ciutat de Val\xc3\xa8ncia. Aquesta cort comen\xc3\xa7a a adquirir, primer el control de la ciutat de Val\xc3\xa8ncia, i m\xc3\xa9s endavant el control del regne sencer, en detriment del poder nobiliari._NEWLINE_Amb la fusi\xc3\xb3 total del Regne de Val\xc3\xa8ncia amb la resta de territoris imperials (marcats sempre per l\'hegemonia del Regne de Castella), els nobles regionals passaren a un tercer pla en contraposici\xc3\xb3 d\'un nou tipus de noblesa imperial (Grandes de Espa\xc3\xb1a) completament tancada a la petita noblesa. Aquest punt d\'inflexi\xc3\xb3 comport\xc3\xa0, entre altres coses, la p\xc3\xa8rdua d\'unitat nacional dels regnes que conformaven l\'antiga Corona d\'Arag\xc3\xb3 i el trencament d\'una certa realitat nacional catalana, amb la incorporaci\xc3\xb3 del castell\xc3\xa0 com a lingua franca i la llengua de la noblesa.'