b"\n_START_ARTICLE_\nTremp (ciutat)\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nL'etimologia del top\xc3\xb2nim \xc2\xabTremp\xc2\xbb ha estat controvertida i plena de dubtes. Almenys fins ara, no hi ha una \xc3\xbanica explicaci\xc3\xb3 etimol\xc3\xb2gica acceptada per tots els especialistes en el tema. Joan Coromines dedica un llarg article a intentar aportar llum sobre l'origen del nom de la capital pallaresa. Descarta d'entrada que l'origen sigui la paraula llatina templum, i, en canvi es decanta per una arrel no indoeuropea d'origen it\xc3\xa0lic portada aqu\xc3\xad pels primers colonitzadors indoeuropeus, sorotaptes que havien fet estada en terra venetoligur abans d'arribar als actuals territoris de parla catalana. Coromines tamb\xc3\xa9 postula que fou abans el gentilici, trempolins que no pas el nom de la ciutat, Tremp, i que en aquest cas seria al rev\xc3\xa9s del que \xc3\xa9s habitual: el nom de la ciutat es referiria al lloc on s'havien situat els seus pobladors._NEWLINE_En la falsa acta de consagraci\xc3\xb3 de la Seu d'Urgell, atribu\xc3\xafda a l'any 819, ja figura la inscripci\xc3\xb3 que dicunt ad Trimplo. En els documents posteriors on apareix el nom de la ciutat, ja \xc3\xa9s esmentada amb la forma actual.\n_START_SECTION_\nEdat antiga\n_START_PARAGRAPH_\nSegons alguns autors, Tremp \xc3\xa9s un dels llocs on s'establiren les col\xc3\xb2nies en l'\xc3\xa8poca de la romanitzaci\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEdat mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nLa vila de Tremp est\xc3\xa0 documentada almenys des del 1079, quan els comtes de Pallars Juss\xc3\xa0 doten de territori propi \xe2\x80\x9cen terme del castell de Tendrui\xe2\x80\x9d l'esgl\xc3\xa9sia de santa Maria. Fins ara s'havia donat per bona la data del 819 o 839, que consta en un document ap\xc3\xb2crif: l'acta de consagraci\xc3\xb3 de la catedral de santa Maria d'Urgell, a la Seu d'Urgell. Actualment, per\xc3\xb2 est\xc3\xa0 prou establert pels historiadors que aquesta dataci\xc3\xb3 \xc3\xa9s falsa, i que es tracta d'un document realment escrit ja al segle XII._NEWLINE_Cal dir que en aquesta mateixa \xc3\xa8poca, i sempre dins del mateix terme -petit- de Tremp, hi hagu\xc3\xa9 m\xc3\xa9s d'un nucli de poblaci\xc3\xb3. A la ciutat actual, haur\xc3\xadem d'afegir la part que hi hagu\xc3\xa9, com es dir\xc3\xa0 tot seguit, entorn de l'actual hospital, i les restes del Despoblat de Congistols que es trobaren anys enrere (i que avui dia semblen desaparegudes del tot per mor de l'obertura d'un pol\xc3\xadgon industrial) entre els barrancs de Junc\xc3\xa0 i de la Fontvella, ran de la carretera de Tendrui. Un altre nucli de poblaci\xc3\xb3 medieval estigu\xc3\xa9 al lloc ara conegut com a Despoblat d'Enorts, del qual es conservaven el 1912 les restes de la seva esgl\xc3\xa9sia. Es tractava d'unes ru\xc3\xafnes situades 120 m. sota la Granja d'Enorts, o Borda dels Frares, en el costat esquerre de Susterris, a uns 2 quil\xc3\xb2metres de Tremp i a una altitud de 450 m. Completaria aquesta relaci\xc3\xb3 la desapareguda esgl\xc3\xa9sia de Sant Jaume de Pallars, situada on ara hi ha l'alberg de Tremp._NEWLINE_En el document del 1079 es parla de l'esgl\xc3\xa9sia de santa Maria com d'una esgl\xc3\xa9sia refeta perqu\xc3\xa8 havia estat temps enrere destru\xc3\xafda pels pagans; sens dubte, es tracta d'una refer\xc3\xa8ncia a la pres\xc3\xa8ncia dels alarbs al Pallars Juss\xc3\xa0 durant el segle XI. El 1087 es completa la donaci\xc3\xb3 del 1079, i els comtes de Pallars atorguen a Santa Maria de Tremp la vila i terme, juntament amb les cases que hi ha i els homes que hi vivien._NEWLINE_Aquesta primera poblaci\xc3\xb3 obtingu\xc3\xa9 ben aviat el t\xc3\xadtol de vila reial, i el 1174 ja celebrava una important fira, que era de les m\xc3\xa9s importants del Pirineu catal\xc3\xa0, i que serv\xc3\xad d'aglutinador comercial en molts quil\xc3\xb2metres a la rodona. Se sap que el 1288 eren dos els mercats setmanals que es duien a terme a Tremp dimecres i divendres (el 1664 es trasllad\xc3\xa0 el mercat, en aquell moment \xc3\xbanic a dilluns, dia en qu\xc3\xa8 encara es fa actualment). Com que la celebraci\xc3\xb3 de mercats i fires estava subjecta a concessions reials, a l'edat mitjana, se'n pot inferir la import\xc3\xa0ncia que adquir\xc3\xad la vila de Tremp en aquells temps. Encara es confirm\xc3\xa0 aquest paper rellevant de la vila el 1385, amb la concessi\xc3\xb3 d'una segona fira anual, de quinze dies de durada, igual que la primera fira existent des d'almeys 200 anys abans. Amb el pas del temps, en \xc3\xa8poques m\xc3\xa9s modernes, augment\xc3\xa0 el nombre de mercats, sobretot espec\xc3\xadfics, com la Fira dels Alls, el 4 d'agost; el de sant Tom\xc3\xa0s, el 21 de desembre, dedicat al porc; el de sant Joan, el 24 de juny, dedicat a la llana... Ja en temps recents s'ha afermat la Fira Industrial i Agr\xc3\xadcola, per sant Bonifaci, copatr\xc3\xb3 de Tremp (14 de maig). Per tant, Tremp no ha perdut mai, de l'edat mitjana en\xc3\xa7\xc3\xa0, el seu rellevant paper de centre comarcal des de tots els punts de vista._NEWLINE_El nucli primitiu de Tremp sembla que era sensiblement m\xc3\xa9s a llevant que l'actual empla\xc3\xa7ament de la vila vella. Aproximadament, devia ser pels volts d'on ara hi ha l'hospital, antic empla\xc3\xa7ament d'un convent de caputxins al lloc antigament conegut com la Pedrera, i m\xc3\xa9s tard com el Peir\xc3\xb3. \xc3\x89s a partir de darreries del segle XI que creix la ciutat nova, l'actual nucli vell de Tremp. Ben aviat s'envolt\xc3\xa0 de muralles, amb torres que anaven afermant el circuit murat, i tamb\xc3\xa9 ben aviat s'ocup\xc3\xa0 tot el recinte interior. Aix\xc3\xad va esdevenir una ciutat forta militarment i forta econ\xc3\xb2micament, ja que esdevingu\xc3\xa9 un important centre comercial (el 1358 hi s\xc3\xb3n censats 144 focs: uns 720 habitants)._NEWLINE_Tremp, per\xc3\xb2, com a pla\xc3\xa7a forta estrat\xc3\xa8gicament ben situada, fou objecte de moltes controv\xc3\xa8rsies de cara a obtenir-ne el domini. Inicialment pertanyent a la can\xc3\xb2nica de santa Maria de Tremp, el 1171 el bisbe d'Urgell Arnau en ced\xc3\xad els drets als comtes pallaresos Ramon Mir\xc3\xb3 I i la seva muller Anglesa, i m\xc3\xa9s tard el seg\xc3\xbcent bisbe, Bernat de Vilamur, f\xc3\xa9u una altra cessi\xc3\xb3 a favor de Pon\xc3\xa7 de Vilamur, parent seu, cessi\xc3\xb3 confirmada el 1219 pel bisbe d'aquell moment, Pere. El 1257, en una butlla del papa Alexandre IV, els canonges de Tremp arribaren a una conc\xc3\xb2rdia amb el bisbe d'Urgell i li cediren el senyoriu de la vila i terme._NEWLINE_No s'acabaren, per\xc3\xb2, aqu\xc3\xad els tr\xc3\xa0fecs: el 1303 s'estengu\xc3\xa9 una nova conc\xc3\xb2rdia, ara entre el bisbe d'Urgell i el mateix comte-rei Jaume el Just, pel tema de la jurisdicci\xc3\xb3 sobre la vila. Fins al 1328 s'arrosseg\xc3\xa0 aquest tema, sense acabar de resoldre del tot, per les pretensions d'una banda i de l'altra damunt d'aquesta jurisdicci\xc3\xb3, que acab\xc3\xa0 en mans del rei. L'11 d'octubre del 1370 Pere el Cerimoni\xc3\xb3s va vendre els drets que hi tenia la corona a la mateixa Universitat de Tremp (nom que rebia el precedent dels actuals ajuntaments d'aquella \xc3\xa8poca). A la venda s'hi ajuntaven els castells de Talarn i Orrit._NEWLINE_Tremp esdevingu\xc3\xa9 una vila forta i, alhora, pretesa i combatuda en totes les guerres que hi hagu\xc3\xa9 en el seu territori. Fou saquejada el 1368 pels francesos, i el rei, en ajut de la vila, hi conced\xc3\xad el dret d'imposar determinats tributs, resist\xc3\xad l'embranzida del comte de Foix el 1396, fou ocupada per Llu\xc3\xads de Mudarra el 1476 en el marc de la guerra amb Joan II\n_START_SECTION_\nEdat moderna\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1553, en el Fogatge d'aquell any, apareix ja amb una poblaci\xc3\xb3 superior a la de Talarn, malgrat que la import\xc3\xa0ncia pol\xc3\xadtica i l'extensi\xc3\xb3 del terme d'aquesta darrera vila era superior a la de Tremp. Hi apareixen ja m\xc3\xa9s d'un centenar de focs (que, multiplicats per cinc, donen una xifra aproximada al nombre d'habitants, superior al mig miler)._NEWLINE_La vila de Tremp tingu\xc3\xa9 tamb\xc3\xa9 un paper destacat a la Guerra de Successi\xc3\xb3. De marcada tend\xc3\xa8ncia austriacista, els pallaresos donaren suport, com la major part de Catalunya, a la causa de l'Arxiduc Carles d'\xc3\x80ustriai, per tant, sofr\xc3\xad la dura repressi\xc3\xb3 de Felip V un cop acaba aquella guerra, aix\xc3\xad com la imposici\xc3\xb3 dels Decrets de Nova Planta.\n_START_SECTION_\nFestes i tradicions\n_START_PARAGRAPH_\nAntigament, eren moltes les festes celebrades a Tremp, sobretot de car\xc3\xa0cter religi\xc3\xb3s. La festa principal era la de la patrona de la ciutat, la Mare de D\xc3\xa9u de Valldeflors, que se celebrava el 8 setembre, Diada de les Mares de D\xc3\xa9u trobades. Ultra aquesta festa, se celebrava la festa de sant Bonifaci (14 de maig), la Mare de D\xc3\xa9u de Gr\xc3\xa0cia, la festa de sant Roc, la de sant Jaume (totes elles amb capelles a la ciutat), la de sant Antoni del porquet, el 17 de gener (diada en qu\xc3\xa8 es ballava el contrap\xc3\xa0s), la de sant Sebasti\xc3\xa0 (festa votiva per la protecci\xc3\xb3 del sant del c\xc3\xb2lera), la de sant Blai, la Candelera, el Carnaval, les festes eminentment religioses de Quaresma i Pasqua, amb Caramelles, etc\xc3\xa8tera, a m\xc3\xa9s de moltes altres festes, com Reis o sant Joan, molt celebrades a tot e territori catal\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nServeis tur\xc3\xadstics\n_START_PARAGRAPH_\nTremp, com a cap de comarca, concentra la majoria de serveis tur\xc3\xadstics de la comarca._NEWLINE_Cal destacar que hi ha un Alberg de la Generalitat de Catalunya, anomenat Alberg del Pallars. A part de l'alberg, des del punt de vista de l'allotjament, hi ha dos hotels a Tremp (Segle XX i Alegret), i tres hostals tamb\xc3\xa9 a Tremp (Buenos Aires, la Canonja i Habitacions Gay). Fora de Tremp, nom\xc3\xa9s hi ha un hotel (Nerets) a Vilamitjana i una casa rural a Eroles, una altra a F\xc3\xadgols de Tremp i dues a Santa Engr\xc3\xa0cia._NEWLINE_D'establiments de restauraci\xc3\xb3, tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n la major part a Tremp. S\xc3\xb3n almenys 27, en total, que es distribueixen entre 11 restaurants i 16 bars.\n_START_SECTION_\nBas\xc3\xadlica de la Mare de D\xc3\xa9u de Valldeflors\n_START_PARAGRAPH_\nTemple neobarroc amb or\xc3\xadgens al s.XI. L'\xc3\xbaltima edificaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s del 1642. Destaca la talla g\xc3\xb2tica de la Mare de D\xc3\xa9u de Valldeflors (s.XV), l'altar de St. Bonifaci (s.XVII) i l'orgue rom\xc3\xa0ntic. Esgl\xc3\xa9sia bas\xc3\xadlica amb importants obres d\xe2\x80\x99art en la que destaca la imatge g\xc3\xb2tica de la Mare de D\xc3\xa9u de Valldeflors junt amb l\xe2\x80\x99orgue i la talla barroca del St.Crist.\n_START_SECTION_\nElements a destacar\n_START_PARAGRAPH_\nLa retaul\xc3\xadstica catalana de l'\xc3\xa8poca del barroc, \xc3\xa9s, sens dubte la tipologia art\xc3\xadstica  que millor defineix a casa nostra \xc3\xa9s l'art del segle XVII i XVIII. Aix\xc3\xad, doncs, no \xc3\xa9s exagerat afirmar que dins l'anomenada imatgeria espanyola els escultors i retaulistes catalans s'igualen, i fins i tot superen els grans noms hispans.  _NEWLINE_Uns elements a destacar d'aquesta bas\xc3\xadlica son:"