b'\n_START_ARTICLE_\nGrup d\'Assist\xc3\xa8ncia de les Nacions Unides per al Per\xc3\xadode de Transici\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nDomini sud-afric\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDurant la Primera Guerra Mundial, Sud-\xc3\xa0frica va ocupar l\'\xc3\x80frica Sud-occidental alemanya, l\'actual Nam\xc3\xadbia. Despr\xc3\xa9s de la guerra, Sud-\xc3\xa0frica va rebre el Mandat de la Societat de Nacions per administrar el territori d\'\xc3\x80frica del Sud-oest com una col\xc3\xb2nia. Sud-\xc3\xa0frica va dirigir el pa\xc3\xads com si fos simplement una altra prov\xc3\xadncia, concedint-li una representaci\xc3\xb3 pol\xc3\xadtica al Parlament sud-afric\xc3\xa0 (encara que sota restriccions discriminat\xc3\xb2ries de l\'apartheid) i integrant-lo econ\xc3\xb2micament el pa\xc3\xads. Encara que es parlava d\'uni\xc3\xb3 oficial, el govern mai va actuar oficialment per annexar el territori._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la Segona Guerra Mundial, quan les Nacions Unides van substituir a la Societat de les Nacions, Sud-\xc3\xa0frica es va negar a acceptar un fideicom\xc3\xads de l\'ONU a l\'\xc3\x80frica del Sud-oest i simult\xc3\xa0niament va declarar acabat el mandat de la SDN, ja que ja no existia. El tribunal Internacional de Just\xc3\xadcia (CIJ) va declarar que si b\xc3\xa9 Sud-\xc3\xa0frica no tenia cap obligaci\xc3\xb3 legal d\'acceptar la tutela, tampoc no tenia dret a anul\xc2\xb7lar el mandat.\n_START_SECTION_\nComen\xc3\xa7a la lluita\n_START_PARAGRAPH_\nEn 1966 l\'Assemblea General de l\'ONU va revocar el mandat de Sud-\xc3\xa0frica i va declarar que l\'\xc3\x80frica del Sud-oest es trobava sota l\'administraci\xc3\xb3 de l\'ONU fins que no poguera obtenir la independ\xc3\xa8ncia. Tamb\xc3\xa9 en 1966 el SWAPO, que s\'havia convertit en l\'organitzaci\xc3\xb3 nacionalista preeminent a Nam\xc3\xadbia a principis dels anys 60, comen\xc3\xa7a a llan\xc3\xa7ar atacs guerrillers des de Z\xc3\xa0mbia amb la seva ala militar, conegut com l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular d\'Alliberament de Nam\xc3\xadbia (PLAN). La primera escaramussa entre el PLAN i la For\xc3\xa7a de Defensa de Sud-\xc3\xa0frica (SADF) en el que es coneixia com la Guerra de la Independ\xc3\xa8ncia de Nam\xc3\xadbia va tenir lloc el 26 d\'agost de 1966 a Omugulugwombashe. M\xc3\xa9s els pr\xc3\xb2xims anys van seguir una s\xc3\xa8rie de resolucions de l\'Assemblea General relatives al territori, incloent-hi una, en 1968 canviant el nom del territori a Nam\xc3\xadbia i moltes altres condemnant l\'ocupaci\xc3\xb3 sud-africana i demanant eleccions. El Consell de Seguretat de l\'ONU va aprovar les accions de l\'Assemblea General a la Resoluci\xc3\xb3 264 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides de 1969. Mentrestant, Sud-\xc3\xa0frica va comen\xc3\xa7ar a crear el seu propi r\xc3\xa8gim a Nam\xc3\xadbia, sense eleccions lliures ni participaci\xc3\xb3 internacional._NEWLINE_El 1975, Angola, el ve\xc3\xad del nord de Nam\xc3\xadbia, va obtenir la seva independ\xc3\xa8ncia de Portugal i es va fer c\xc3\xa0rrec d\'un govern de coalici\xc3\xb3. Tanmateix la coalici\xc3\xb3 es va trencar r\xc3\xa0pidament i es va iniciar la Guerra Civil angolesa. Els Estats Units i Sud-\xc3\xa0frica van recolzar a un grup, la Uni\xc3\xb3 Nacional per a la independ\xc3\xa8ncia total d\'Angola (UNITA), la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica va recolzar el Moviment Popular per a l\'Alliberament d\'Angola (MPLA) , i la Rep\xc3\xbablica Popular de la Xina va recolzar el Front Nacional d\'Alliberament d\'Angola (FNLA). El MPLA va ocupar la capital i els camps petroliers econ\xc3\xb2micament crucials amb l\'ajuda de les tropes cubanes i aviat va ser reconegut com a govern leg\xc3\xadtim de molts pa\xc3\xafsos, tot i que UNITA i FNLA es van unir i van continuar controlant grans franges del pa\xc3\xads. El MPLA va permetre a SWAPO establir bases sobre s\xc3\xb2ls angolesos per llan\xc3\xa7ar atacs a la SADF i altres objectius.\n_START_SECTION_\nResposta de l\'ONU\n_START_PARAGRAPH_\nEl 30 de gener de 1976, el Consell de Seguretat va adoptar la Resoluci\xc3\xb3 385 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides que va declarar que era imprescindible celebrar eleccions lliures sota la supervisi\xc3\xb3 i el control de la ONU per a tota Nam\xc3\xadbia com una entitat pol\xc3\xadtica. Com que Sud-\xc3\xa0frica no va acceptar inicialment el pla, els cinc membres occidentals del Consell de Seguretat (el "Grup de contacte") van celebrar una s\xc3\xa8rie de converses amb els "Estats del front", SWAPO, Sud-\xc3\xa0frica i el Comissari de Nacions Unides per a Nam\xc3\xadbia, Martti Ahtisaari, fins que es va acordar una "proposta d\'acord amb la situaci\xc3\xb3 de Nam\xc3\xadbia" entre els negociadors i es va presentar al Consell de Seguretat el 10 d\'abril de 1978.\n_START_SECTION_\nProposta de retirada\n_START_PARAGRAPH_\nLa Proposta de Retirada contenia un comprom\xc3\xads negociat. Es va descriure com un "acord de treball" que "no constitueix de cap manera el reconeixement de la legalitat de la pres\xc3\xa8ncia i la administraci\xc3\xb3 sud-africana de Nam\xc3\xadbia i queva permetre a Sud-\xc3\xa0frica, a trav\xc3\xa9s d\'un administrador general designat per ell, administrar per\xc3\xb2 sota la supervisi\xc3\xb3 i el control de les Nacions Unides exercida a trav\xc3\xa9s d\'un Representant Especial del Secretari General, que estar\xc3\xa0 assistit per un "Grup d\'Assist\xc3\xa8ncia de Transici\xc3\xb3 de les Nacions Unides" (UNTAG). M\xc3\xa9s tard, el 1978, el Consell de Seguretat de l\'ONU va aprovar una resoluci\xc3\xb3 amb un pla espec\xc3\xadfic per a la retirada de la SADF i les eleccions de Nam\xc3\xadbia i va autoritzar a la UNTAG amb una for\xc3\xa7a militar i civil combinada, facilitant la transici\xc3\xb3 a la independ\xc3\xa8ncia. El pla depenia d\'un acord sobre un anomenat "Dia D" per al comen\xc3\xa7ament de l\'alto el foc. No obstant aix\xc3\xb2, en aquest punt, Sud-\xc3\xa0frica s\'havia incorporat al conflicte d\'Angola en un intent de reprimir la insurrecci\xc3\xb3 SWAPO i va fer una nova demanda: l\'anomenat "enlla\xc3\xa7" de la retirada de les tropes cubanes d\'Angola i la seva retirada de Nam\xc3\xadbia. Altres assumptes, com ara la composici\xc3\xb3 de les forces de la UNTAG i l\'estatus del port de Walvis Bay tamb\xc3\xa9 van mantenir les parts d\'arribar a un acord sobre la data d\'un alto el foc._NEWLINE_Les converses es van estancar durant la d\xc3\xa8cada seg\xc3\xbcent a mesura que va continuar la guerra civil a Angola. No va ser fins a l\'any 1988 que Cuba, Angola i Sud-\xc3\xa0frica van arribar a un acord, anomenat "Acord tripartit" o "Acords de Nova York", amb la mediaci\xc3\xb3 del Secretari d\'Estat assistent Chester Crocker. Una s\xc3\xa8rie de reunions que van comen\xc3\xa7ar a Londres i que van culminar a Ginebra van donar lloc a un acord d\'alto el foc iniciat el 8 d\'agost de 1988. Una reuni\xc3\xb3 final a Brazzaville va establir l\'1 d\'abril de 1989 com a "dia D" quan comen\xc3\xa7aria la implementaci\xc3\xb3 de la Resoluci\xc3\xb3 435 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides. Els acords de Nova York entre Cuba, Angola i Sud-\xc3\xa0frica es van signar formalment a la seu de les Nacions Unides a Nova York el 22 de desembre de 1988, acabant oficialment amb Guerra de la Frontera Sud-africana, tot i que l\'alto el foc es va esfondrar a Angola uns mesos despr\xc3\xa9s.\n_START_SECTION_\nAprovaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl Consell de Seguretat va expressar la seva preocupaci\xc3\xb3 pel cost d\'implementar la resoluci\xc3\xb3, ja que l\'ONU havia sofert una severa crisi financera a la fi dels anys vuitanta. No obstant aix\xc3\xb2, diversos grups, inclosa l\'Organitzaci\xc3\xb3 per a la Unitat Africana (OUA), el Moviment dels Pa\xc3\xafsos No Alineats i SWAPO es van oposar a una reducci\xc3\xb3 de la grand\xc3\xa0ria de la for\xc3\xa7a del nombre establert el 1978.  Com a comprom\xc3\xads, el Secretari General de les Nacions Unides Javier P\xc3\xa9rez de Cu\xc3\xa9llar va decidir reduir el desplegament inicial de 7.000 a 4.650, deixant els 2.350 addicionals estacionats als seus pa\xc3\xafsos d\'origen per ser desplegats si ho sol\xc2\xb7licitava l\'oficial comandant i aprovava el cap de la UNTAG, el secretari general i el Consell de Seguretat. En lloc d\'aquests soldats, es van afegir observadors de policia i militars addicionals a la missi\xc3\xb3._NEWLINE_Finalment, el 9 de febrer de 1989, el secretari general va presentar al Consell de Seguretat una resoluci\xc3\xb3 i una declaraci\xc3\xb3 d\'urg\xc3\xa8ncia, afirmant que tot s\'havia de fer r\xc3\xa0pidament si tots els plans de la Resoluci\xc3\xb3 435 es duria a terme segons el calendari. El 16 de febrer de 1989, el Consell de Seguretat va aprovar la missi\xc3\xb3 a la Resoluci\xc3\xb3 632 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides. L\'Assemblea General, per\xc3\xb2, no va aprovar el pressupost per a la missi\xc3\xb3 fins l\'1 de mar\xc3\xa7 de 1989 i, a causa de continus problemes financers, fins i tot llavors, l\'ONU no tenia fons de reserva per comen\xc3\xa7ar a fer sol\xc2\xb7licituds als estats membres. El desplegament complet de la UNTAG es va retardar gaireb\xc3\xa9 un mes sencer.\n_START_SECTION_\nMandat\n_START_PARAGRAPH_\nEl mandat de la UNTAG en virtut de la Resoluci\xc3\xb3 435 era principalment crear un entorn adequat per a eleccions lliures i justes per a una assemblea constituent que elabor\xc3\xa9s una constituci\xc3\xb3 per a la naci\xc3\xb3.  La missi\xc3\xb3 completa estava sota el control del representant especial, Martti Ahtisaari. El component militar estava comandat pel tinent general Dewan Prem Chand de l\'\xc3\x8dndia. UNTAG tenia la base a Windhoek, la capital de Nam\xc3\xadbia i la ciutat m\xc3\xa9s gran.\n_START_SECTION_\nRestablit l\'alto del foc\n_START_PARAGRAPH_\nMalgrat el retard provocat pels combats d\'abril, la retirada del personal militar de Sud-\xc3\xa0frica va continuar amb el temps, amb tropes confinades a la base abans del 13 de maig i es va reduir a l\'acordat 1.500 el 24 de juny de 1989. La UNTAG tamb\xc3\xa9 va confirmar un segon desarmament de mil\xc3\xadcies importants, principalment els 22.000 membres de la For\xc3\xa7a Territorial d\'\xc3\x80frica del Sud-Oest i els 11.000 "forces ciutadanes locals". Aquestes estaven formades per mil\xc3\xadcies pagades i controlades per Sud-\xc3\xa0frica, que havien estat desarmades i dissoltes abans de l\'1 d\'abril, per\xc3\xb2 van ser reclamades de nou per a combatre als primers enfrontaments d\'abril. A l\'1 de juny, s\'havien desmobilitzat un cop m\xc3\xa9s._NEWLINE_La UNTAG tamb\xc3\xa9 va ser acusada de controlar les forces SWAPO amb seu al sud d\'Angola i, malgrat les nombroses acusacions, majorit\xc3\xa0riament dels sud-africans, que s\'estaven concentrant a la frontera o violant els acords fronterers, aquestes den\xc3\xbancies van ser denegades per la UNTAG._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la restricci\xc3\xb3 del SADF a la base, la Policia d\'\xc3\x80frica del Sud-oest (SWAPOL) va ser l\'\xc3\xbanica for\xc3\xa7a controlada per Sud-\xc3\xa0frica a Nam\xc3\xadbia i tamb\xc3\xa9 les principals forces que mantenien la llei i l\'ordre a la prov\xc3\xadncia. Les forces policials de la UNTAG es van esfor\xc3\xa7ar fortament a controlar totes les forces policials, que no sempre eren cooperatives. Hi va haver nombrosos informes sobre la mala conducta policial, tot i que van disminuir durant el desplegament de la UNTAG. Els antics membres del grup Koevoet, un grup paramilitar contrainsusrgent que es va dissoldre el 1989 i que es va incorporar a la SWAPOL, va resultar ser el m\xc3\xa9s problem\xc3\xa0tic. Segons l\'informe de l\'ONU, durant els primers mesos, les primeres unitats de Koevoet viatjaven fortament armades i, sovint, es comunicava que s\'havien comportat amb viol\xc3\xa8ncia i intimidaci\xc3\xb3, tal com ho van fer durant la insurg\xc3\xa8ncia._NEWLINE_A mesura que van arribar aquests informes, la UNTAG va iniciar negociacions amb AG Pienaar i el Govern sud-afric\xc3\xa0, exigint que totes les forces sud-africanes a Nam\xc3\xadbia estiguessin lleugerament armades i que les antigues forces i estructures de comandament Koevoet es dissolguessin, ja que la major part del personal de Koevoet no havia estat entrenat com a policia. Sud-\xc3\xa0frica va afirmar, per\xc3\xb2, que la massificaci\xc3\xb3 de les forces SWAPO a la frontera exigia a les forces antigues de Koevoet. Aquestes forces van ser finalment dissoltes l\'1 de setembre de 1989, unes setmanes abans de les eleccions.\n_START_SECTION_\nPreparaci\xc3\xb3 de les eleccions\n_START_PARAGRAPH_\nL\'objectiu final de la missi\xc3\xb3 era organitzar eleccions lliures i justes per a una Assemblea Constituent que redact\xc3\xa9s una constituci\xc3\xb3 per a la naci\xc3\xb3. En preparaci\xc3\xb3, es van exigir diversos canvis legals. El 12 de juny, AG Pienaar va proclamar una amnistia general per als namibis que vivien a l\'estranger i va derogar o esmenar 56 lleis discriminat\xc3\xb2ries. Tamb\xc3\xa9 va autoritzar l\'alliberament de presoners pol\xc3\xadtics i capturats, que van ser reassentats sota la supervisi\xc3\xb3 de la UNTAG. El SWAPO tamb\xc3\xa9 va ser obligat a alliberar membres capturats de les forces de seguretat sud-africanes. Tant SWAPO com Sud-\xc3\xa0frica van afirmar que l\'altre b\xc3\xa0ndol continuava mantenint presoners, acusacions reiterades per cadascun. Es van examinar els suposats centres de detenci\xc3\xb3 pel personal de la UNTAG i es van examinar les llistes de persones desaparegudes i eventualment es van reduir a poc m\xc3\xa9s de 300 persones no identificades. Els refugiats tamb\xc3\xa9 van tornar despr\xc3\xa9s de l\'amnistia. Molts van ser traslladats al pa\xc3\xads, registrats i van rebre ajuts. La repatriaci\xc3\xb3 i el reassentament dels refugiats va ser una de les funcions m\xc3\xa9s \xc3\xa0mpliament celebrades i reeixides de la UNTAG, mentre que el conflicte per l\'alliberament dels presos va ser una de les m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcils._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de rebutjar la llei electoral proposada per AG Pienaar com a greument defectuosa, els funcionaris de la UNTAG amb l\'aportaci\xc3\xb3 dels l\xc3\xadders dels partits pol\xc3\xadtics van elaborar regles per als partits pol\xc3\xadtics que definien el seu paper en la nova democr\xc3\xa0cia a Nam\xc3\xadbia. El secretari general de l\'ONU tamb\xc3\xa9 va fer un viatge a Nam\xc3\xadbia, reunint-se amb els l\xc3\xadders pol\xc3\xadtics que fomentaven la unitat nacional. Els membres de la UNTAG i els partits pol\xc3\xadtics es van reunir amb l\xc3\xadders pol\xc3\xadtics a tots els nivells, per assegurar que no es fomentava la intimidaci\xc3\xb3, la compra de vots i altres irregularitats i que es comuniqu\xc3\xa9s que no serien tolerats pels observadors electorals o els l\xc3\xadders del partit. El grup tamb\xc3\xa9 va patrocinar la televisi\xc3\xb3, la r\xc3\xa0dio i els mitjans impresos en una s\xc3\xa8rie d\'idiomes locals que volien educar la gent sobre els seus drets i responsabilitats en les pr\xc3\xb2ximes eleccions i en democr\xc3\xa0cia._NEWLINE_UNTAG tamb\xc3\xa9 va ser l\'encarregada de registrar els votants en tot el pa\xc3\xads, vast i escassament poblat. Es van establir 70 centres de registre juntament amb 110 equips de registre m\xc3\xb2bil per a les zones m\xc3\xa9s remotes. Tots els namibis majors de 18 anys van ser elegibles per votar i el registre va superar les expectatives, il\xc2\xb7lustrant entusiasme per tot el pa\xc3\xads per les eleccions. UNTAG tamb\xc3\xa9 va registrar deu partits pol\xc3\xadtics per a les eleccions. Es van establir m\xc3\xa9s de 350 centres de votaci\xc3\xb3 a tot el pa\xc3\xads i el personal de la policia, els elements militars i civils de la UNTAG es va fixar en el deure de vigil\xc3\xa0ncia electoral, juntament amb centenars d\'especialistes addicionals en eleccions aportats per m\xc3\xa9s de 25 estats membres._NEWLINE_En els mesos previs a les eleccions, les queixes provenen d\'alguns sectors, inclosos SWAPO, els Estats Units, les ONG i la UNTAG, de pr\xc3\xa0ctiques d\'intimidaci\xc3\xb3 policial i fins i tot preparaci\xc3\xb3 per la manipulaci\xc3\xb3 de vots._NEWLINE_La votaci\xc3\xb3 va tenir lloc durant un per\xc3\xadode de cinc dies del 7 a l\'11 de novembre. La votaci\xc3\xb3 es va produir sense problemes, i els informes d\'intimidaci\xc3\xb3 van disminuir a mesura que es van apropar les eleccions i no es va informar de viol\xc3\xa8ncia durant les votacions. Els votants estaven en files de fins a mitja milla de llarg en alguns llocs per votar, per\xc3\xb2 al final es va informar d\'una participaci\xc3\xb3 del 97\xc2\xa0% amb nom\xc3\xa9s un poc m\xc3\xa9s de l\'1% dels vots declarats no v\xc3\xa0lids. Les eleccions van ser declarades lliures i justes per tots els grups internacionals d\'observadors presents i el Representant Especial de l\'ONU, Martti Ahtisaari.\n_START_SECTION_\nResultats\n_START_PARAGRAPH_\nEl SWAPO va guanyar les eleccions amb el 57% dels vots, a falta de la majoria de dos ter\xc3\xa7os necessaris per controlar completament el proc\xc3\xa9s constitucional. Es va reunir una Assemblea Constituent basada en els resultats de les eleccions per considerar un projecte de Constituci\xc3\xb3, que va ser aprovada el 9 de febrer de 1990. L\'Assemblea va determinar que el 21 de mar\xc3\xa7 de 1990 seria el dia d\'independ\xc3\xa8ncia de Nam\xc3\xadbia.  _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de les eleccions, AG Pienaar va continuar el seu paper al costat del representant especial de l\'ONU Ahtisaari i la UNTAG. Un dels actes finals de Pienaar va ser esmenar l\'amnistia de juny de 1989 per garantir contra futurs enjudiciaments no sols als exiliats de Nam\xc3\xadbia sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 qualsevol persona, inclosos els oficials sud-africans, la mil\xc3\xadcia i la SADF per delictes comesos durant la guerra._NEWLINE_En els mesos posteriors a les eleccions, les forces de la UNTAG es van retirar lentament i es van retirar les \xc3\xbaltimes forces de la SADF. Durant el dia d\'independ\xc3\xa8ncia, totes les forces de la UNTAG havien marxat a excepci\xc3\xb3 d\'algunes tropes militars de Kenya que es van quedar per formar el nou ex\xc3\xa8rcit de Nam\xc3\xadbia sota un acord independent. Alguns membres del personal diplom\xc3\xa0tic de les Nacions Unides tamb\xc3\xa9 es van mantenir per ajudar al nou estat independent._NEWLINE_L\'UNTAG va ser considerada molt reeixida per l\'ONU i els seus estats membres. Nam\xc3\xadbia es va convertir en una democr\xc3\xa0cia, sense la segregaci\xc3\xb3 racial vista sota el sistema de l\'apartheid. Els problemes de seguretat havien disminu\xc3\xaft durant la implementaci\xc3\xb3 de la UNTAG i les eleccions havien sortit millor del que s\'esperava. Malgrat les tensions, despr\xc3\xa9s de les eleccions, els governs de Nam\xc3\xadbia i Sud-\xc3\xa0frica havien establert relacions diplom\xc3\xa0tiques formals. A m\xc3\xa9s, es va provar que les preocupacions sobre els costos no tenien fonament, ja que la UNTAG tenia un pressupost molt inferior a l\'original de 700 milions de d\xc3\xb2lars EUA, i fins i tot amb un pressupost redu\xc3\xaft aprovat pel Consell de Seguretat de 416 milions de d\xc3\xb2lars, inferior als 368,6 milions US $. Hi va haver 19 morts al personal de l\'ONU en poc m\xc3\xa9s d\'un any.'