b'\n_START_ARTICLE_\nAssemblea Autonomista de Sil\xc3\xa8sia\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'autonomia del voivodat de Sil\xc3\xa8sia va ser reconeguda per la Llei Constitucional aprovada pel parlament de la Rep\xc3\xbablica de Pol\xc3\xb2nia en el 15 de juliol de 1921. A partir de llavors, durant el per\xc3\xadode d\'entreguerres, la regi\xc3\xb3 de Sil\xc3\xa8sia va posseir un Govern auton\xc3\xb2mic, un Parlament i Tresor P\xc3\xbablic. L\'autonomia silesiana va ser esborrada en el moment de l\'entrada de les tropes alemanyes el 1939 i va ser suprimida definitivament pel decret del nou govern comunista en 1945._NEWLINE_Durant el per\xc3\xadode de la postguerra, el govern de la Rep\xc3\xbablica Popular de Pol\xc3\xb2nia va continuar repressions enfront dels habitants aut\xc3\xb2ctons de Sil\xc3\xa8sia, tractant-los com a polonesos germanitzats, i, aplicant la pol\xc3\xadtica d\'unificaci\xc3\xb3 que es referia, entre altres coses, a la lluita contra la llengua silesiana. Despr\xc3\xa9s de la caiguda del r\xc3\xa8gim comunista el 1989, els silesians, aprofitant els beneficis de la democr\xc3\xa0cia van formar al gener de 1990 el Moviment de l\'Autonomia de Sil\xc3\xa8sia._NEWLINE_A nivell exterior, formen part de l\'Alian\xc3\xa7a Lliure Europea des de 2004. El 1997 participaren en la confer\xc3\xa8ncia del POBL juntament amb altres representants de la Lliga C\xc3\xa8ltica i de la Volksunie. Dos representants seus participaren en la Confer\xc3\xa8ncia de Bozen on es va discutir la realitzaci\xc3\xb3 d\'accions per a recaptar diners per a la creaci\xc3\xb3 d\'un Col\xc2\xb7legi Alemany a Katowice.\n_START_SECTION_\nResultats electorals\n_START_PARAGRAPH_\nEs presentaren a les eleccions parlament\xc3\xa0ries poloneses de 1991 i van obtenir 40.061 vots (0,36%) i 2 escons al Sejm. A les eleccions de 2001 dos activistes del moviment formaren part de les llistes de la Plataforma C\xc3\xadvica, per\xc3\xb2 a les de 2005 van donar suport al Partit Popular Polon\xc3\xa8s_NEWLINE_En les eleccions locals poloneses de 2006, el moviment no va guanyar un sol esc\xc3\xb3 al sejm de la Sil\xc3\xa8sia perqu\xc3\xa8 nom\xc3\xa9s va obtenir el 4,35% del vot popular. Se situaren despr\xc3\xa9s de Plataforma C\xc3\xadvica (PO), Dret i Just\xc3\xadcia (PiS), Alian\xc3\xa7a de l\'Esquerra Democr\xc3\xa0tica (SLD) i del Partit Popular Polon\xc3\xa8s (PSL), per\xc3\xb2 per davant d\'Autodefensa de la Rep\xc3\xbablica de Pol\xc3\xb2nia (Samoobrona), que va guanyar 3,96%, i la Lliga de les Fam\xc3\xadlies Poloneses (LPR), que va obtenir el 3,46%. Al voivodat d\'Opole, RAS va obtenir l\'1,46% dels vots, obtenint regidors en alguns municipis i consells de comtat, a Katowice (7,7% del vot popular), Ruda \xc5\x9al\xc4\x85sk (9,39%), Zabrze (5,71%), Tychy (5,1%), Bytom (6,8%), Mys\xc5\x82owice (8,3%) i als comtats de Gliwice (7,54%), Bieru\xc5\x84 - L\xc4\x99dziny (10,4%), Tarnowskie g\xc3\xb3ry (7,73%), Siemianowice \xc5\x9al\xc4\x85skie (4,94%), Piekary \xc5\x9al\xc4\x85skie (5,06%) i Rybnik (8,1%)._NEWLINE_A les eleccions locals i regionals de novembre de 2010 el RAS va aconseguir m\xc3\xa9s del 9% dels vots.\n_START_SECTION_\nL\'Assemblea i l\'Estat polon\xc3\xa8s\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2000 l\'Oficina per a la Protecci\xc3\xb3 de l\'Estat polonesa declarar\xc3\xa0 que la RA\xc5\x9a podia ser una "amena\xc3\xa7a potencial per als interessos de Pol\xc3\xb2nia" i la considerava vinculada a la Lliga dels Expulsats alemanya. Com a contestaci\xc3\xb3, el 2002 van dirigir una campanya al cens polon\xc3\xa8s reclamant poder declarar-se de nacionalitat silesiana, cosa que van fer uns 173.000 censats.'