b"\n_START_ARTICLE_\nIsard\n_START_SECTION_\nDistribuci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes seves poblacions m\xc3\xa9s importants es troben als Alps (\xc3\x80ustria, Fran\xc3\xa7a, It\xc3\xa0lia, Su\xc3\xafssa) i al Caucas (Azerbaidjan, Ge\xc3\xb2rgia, R\xc3\xbassia, Turquia), per\xc3\xb2 se'l pot trobar tamb\xc3\xa9 en petites poblacions a Alb\xc3\xa0nia, Alemanya, B\xc3\xb2snia i Hercegovina, Bulg\xc3\xa0ria, Cro\xc3\xa0cia, Eslov\xc3\xa0quia, Eslov\xc3\xa8nia, Gr\xc3\xa8cia, Maced\xc3\xb2nia del Nord, Montenegro, Pol\xc3\xb2nia i Romania, sempre en terrenys muntanyosos entre 500 i 3.100 m d'altitud. Ha estat introdu\xc3\xaft tamb\xc3\xa9 a l'Argentina, Nova Zelanda i la Rep\xc3\xbablica Txeca.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nLes banyes, que s\xc3\xb3n persistents, resistents i s\xc3\xb3n llises amb la punta en forma de ganxo. Canvia el color del pelatge segons l'\xc3\xa8poca de l'any, mentre a l'hivern \xc3\xa9s fosc \xc3\xa9s groguenc a l'estiu._NEWLINE_La longitud del cos en els exemplars adults oscil\xc2\xb7la entre els 110 i els 130 cent\xc3\xadmetres, als quals cal afegir els 3 o 4 cm aportats per la curta cua. L'al\xc3\xa7ada a la creu \xc3\xa9s de 70\xe2\x80\x9380 cm i els mascles pesen entre 30-60 kg i les femelles entre 25-45 kg. Els mascles s\xc3\xb3n majors que les femelles, amb els colors m\xc3\xa9s foscos i marcats i la cornamenta de major longitud. Aquesta neix cap amunt i es corba fortament cap enrere com un parell de ganxos, tenint una longitud molt menor que la d'altres caprins del seu entorn, com la cabra salvatge ib\xc3\xa8rica. Les pe\xc3\xbclles s\xc3\xb3n fines i altament vers\xc3\xa0tils, capa\xc3\xa7os de pujar per les roques i el gel sense problemes. Aix\xc3\xb2 es deu al peculiar disseny dels coixinets que ocupen la part central de les seves pe\xc3\xbclles. _NEWLINE_ _NEWLINE_El color del pelatge varia segons l'\xc3\xa8poca de l'any. A l'estiu \xc3\xa9s marr\xc3\xb3-vermell\xc3\xb3s, amb el ventre, gola, morro i glutis de color blanquin\xc3\xb3s, estant poc marcada la transici\xc3\xb3 entre un color i altre. S'observa una banda de pelatge negre des de la boca als ulls. Tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s negre el dors de la cua. _NEWLINE_A l'hivern, per contra, el p\xc3\xa8l \xc3\xa9s molt m\xc3\xa9s dens i fosc. El dors, les potes i la part posterior del coll es torna marr\xc3\xb3 fosc o grisenc. El negre, a m\xc3\xa9s de a la cua i cara (on augmenta en extensi\xc3\xb3 i les seves vores estan m\xc3\xa9s remarcats), s'observa tamb\xc3\xa9 formant una banda molt marcada des de la part posterior de les orelles a la base del coll, per la part de davant. Aquestes bandes negres es continuen en la part alta de les potes anteriors i posteriors i en els costats del cos. El rostre, part davantera del coll, peus, ventre i glutis s\xc3\xb3n blancs. _NEWLINE_Els isards s\xc3\xb3n animals socials que es mouen en petits grups a la recerca de pastures de muntanya. Aquests grups estan formats nom\xc3\xa9s per mascles (que tamb\xc3\xa9 poden ser solitaris) o nom\xc3\xa9s per femelles i les seves cries, els quals nom\xc3\xa9s es reuneixen durant l'\xc3\xa8poca de zel. S\xc3\xb3n de costums di\xc3\xbcrns, encara que al migdia sol decr\xc3\xa9ixer la seva activitat, que \xc3\xa9s major durant el mat\xc3\xad i a \xc3\xbaltimes hores de la tarda. La vista, olfacte i o\xc3\xafda s\xc3\xb3n excel\xc2\xb7lents. Aix\xc3\xb2 els ajuda a identificar r\xc3\xa0pidament als seus depredadors, com els  \xc3\xb3ssos, els llops, els linxs i els homes. Altres perills que aguaiten als isards s\xc3\xb3n les allaus, fins al punt que no \xc3\xa9s rar trobar ramats sencers morts per aquesta causa a l'\xc3\xa8poca de desgla\xc3\xa7. No obstant aix\xc3\xb2, aquesta esp\xc3\xa8cie no nom\xc3\xa9s no es considera amena\xc3\xa7ada, sin\xc3\xb3 que la seva ca\xc3\xa7a est\xc3\xa0 permesa. _NEWLINE_L'esperan\xc3\xa7a de vida d'aquests animals \xc3\xa9s d'uns 20 anys.\n_START_SECTION_\nReproducci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEls isards ib\xc3\xa8rics entren en zel entre octubre i novembre, mentre que els centreeuropeus ho fan al novembre i les primeres setmanes de desembre. Durant aquest temps, els grups de mascles segueixen els de femelles i s'uneixen a ells, formant-se llavors forts enfrontaments entre els mascles, que lluiten cap contra cap pel dret a reproduir-se. _NEWLINE_La gestaci\xc3\xb3 dura al voltant de 20 setmanes, al final de les quals neix una sola cria. Aquesta arriba a la maduresa sexual entre els 2 i els 4 anys, madurant abans les femelles que els mascles. _NEWLINE_S'han citat casos d'h\xc3\xadbrids entre isards i cabres, sempre est\xc3\xa8rils, per\xc3\xb2 l'exist\xc3\xa8ncia d'aquests mateixos h\xc3\xadbrids no ha pogut ser provada mai de forma fefaent."