b'\n_START_ARTICLE_\nArts decoratives\n_START_PARAGRAPH_\nLes arts decoratives es defineixen tradicionalment com el conjunt d\'arts ornamental i funcional de les obres en cer\xc3\xa0mica, fusta, vidre, metall, t\xc3\xa8xtil. El camp inclou mobiliari, l\'art de gravar o tallar les pedres fines (gl\xc3\xadptica), el treball amb materials com l\'ivori, cer\xc3\xa0mica, vidrieria, orfebreria, esmalts, ebenisteria, fusteria, arts t\xc3\xa8xtils: teixits, catifes, tapissos, brodats i puntes, cordovans i guadamassils (coriopl\xc3\xa0stia).\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nAbans que es parl\xc3\xa0s espec\xc3\xadficament d\'art decorativa primer es parlava simplement d\'art. M\xc3\xa9s tard, es distingien tres arts majors (pintura,escultura i arquitectura) i les altres eren arts menors, que es consideraven en general unes manifestacions art\xc3\xadstiques de menor import\xc3\xa0ncia i qualitat est\xc3\xa8tica que les arts majors. Els termes de "arts decoratives" no eren considerades "belles arts", que comprenen les formes d\'art que no tenen cap \xc3\xbas funcional, com la pintura i l\'escultura, mentre que les formes d\'art com la cer\xc3\xa0mica, el paper pintat i els mobles s\xc3\xb3n utilitaris i com a grup, constitueixen les arts decoratives. _NEWLINE_Amb els canvis de concepci\xc3\xb3 de la creaci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica, l\'art funcional s\'ha diversificat en diferents categories com arts  aplicades, arts \xc3\xbatils o utilit\xc3\xa0ries, art funcional, arts auxiliars, arts decoratives, artesania, artesanat, oficis art\xc3\xadstics, arts manuals menors i arts industrials. Per alguns autors, l\'art decoratiu, dins del qual compr\xc3\xa8n tot l\'art que t\xc3\xa9 per principal objectiu el gaudi de la vista o l\'o\xc3\xafda, busca abans de res la perfecci\xc3\xb3 de l\'entorn i l\'harmonia. _NEWLINE_El seu ressorgiment i revaloraci\xc3\xb3 arriben amb el romanticisme i l\'esperit historicista del segle XIX, sobretot a finals del segle, coincidint amb la moviment de recuperaci\xc3\xb3 de les arts decoratives de les pre-modernistes Arts and Crafts, i que segueix l\' Art Noveau franc\xc3\xa8s  i el modernisme catal\xc3\xa0 des de l\'\xc3\xbaltima d\xc3\xa8cada del segle XIX._NEWLINE_Actualment l\xe2\x80\x99Esposizione internazionale d\'arte decorativa moderna in Torino del 1902 \xc3\xa9s considerada com la primera gran mostra d\'arts decoratives i aplicades, tot i haver una gran representaci\xc3\xb3 de productes decoratius, de disseny i industrials a totes i cadascuna de les exposicions internacionals o universals. Per als italians va significar l\'entrada, encara m\xc3\xa9s forta, d\'una nova influ\xc3\xa8ncia ja consolidada en altres pa\xc3\xafsos d\'Europa: l\'Art Nouveau. A It\xc3\xa0lia aquest estil va passar a dir-se Liberty.\n_START_SECTION_\nDistinci\xc3\xb3 entre arts majors i arts menors\n_START_PARAGRAPH_\nAqu\xc3\xad sorgeix la diferenciaci\xc3\xb3 o no entre el que gen\xc3\xa8ricament es ve denominat belles arts i les anomenades arts \xc3\xbatils, o, el que \xc3\xa9s igual, entre les arts majors i les arts menors. La distinci\xc3\xb3 taxativa entre les arts les podem dividir entre all\xc3\xb2 essencialment est\xc3\xa8tic i all\xc3\xb2 essencialment \xc3\xbatil, de manera que haur\xc3\xadem de designar l\'arquitectura art major per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia, com la m\xc3\xa9s \xc3\xbatil de totes les arts, ja que la funci\xc3\xb3 d\'utilitat en ella est\xc3\xa0 m\xc3\xa9s marcada que cap altra. _NEWLINE_Per\xc3\xb2 assenyala al seu torn, no nom\xc3\xa9s hi ha una acci\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria sobre l\'art, sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9, una altra de l\'art sobre la hist\xc3\xb2ria, perqu\xc3\xa8 una obra d\'art feta, constitu\xc3\xafda, aporta a la societat un conjunt d\'imatges l\'acci\xc3\xb3 ser\xc3\xa0 profunda i imprevisible ._NEWLINE_No obstant aix\xc3\xb2, diverses de les arts decoratives o menors han exercit tamb\xc3\xa9 la seva acci\xc3\xb3 sobre la hist\xc3\xb2ria com a conjunt d\'imatges que han presentat de determinada manera el religi\xc3\xb3s o el real.\n_START_SECTION_\nRevestiments arquitect\xc3\xb2nics\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n aquelles que s\xc3\xb3n part de l\'edifici o revestiment d\'altres objectes de compartimentaci\xc3\xb3 espacial i tenen una funci\xc3\xb3 d\'unificaci\xc3\xb3 de l\'entorn. Inclouen mosaics, marqueteria, embotit de pedres dures, vidrieria, cer\xc3\xa0mica: taulellets, estucs, guixeria, fusta, metal\xc2\xb7listeria, t\xc3\xa8xtils: tapisseria, catifes; cordovans i guadamassil.\n_START_SECTION_\nArts decoratives exemptes\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n totes aquelles que poden estudiar-se separadament de l\'edifici. Destaquen sobretot: miniatura, gravat, orfebreria, esmalt, cer\xc3\xa0mica, vidre, laques, ivori, atzabeges i arts amb plomes.\n_START_SECTION_\nCitacions diverses\n_START_PARAGRAPH_\nRen\xc3\xa9 Huyghe assenyala que quan l\'home d\'un determinat temps i d\'un determinat lloc crea el seu art, ho fa d\'acord amb la seva concepci\xc3\xb3 del m\xc3\xb3n, les seves aspiracions i les seves condicions d\'exist\xc3\xa8ncia._NEWLINE_L\'art i l\'home s\xc3\xb3n indissociables. No hi ha art sense home, per\xc3\xb2 potser tampoc home sense art. Per\xc3\xb2 amb aquest, el m\xc3\xb3n, es fa intel\xc2\xb7ligible, m\xc3\xa9s accessible i m\xc3\xa9s familiar. \xc3\x89s el mitj\xc3\xa0 de perpetu intercanvi amb el que ens envolta, una mena de respiraci\xc3\xb3 de l\'\xc3\xa0nima bastant semblant a la f\xc3\xadsica, sense la qual no pot passar el nostre cos. L\'\xc3\xa9sser a\xc3\xafllat o la civilitzaci\xc3\xb3 que no arriben a l\'art estan amena\xc3\xa7ats per una secreta asf\xc3\xadxia espiritual, per una torbaci\xc3\xb3 moral.'