b"\n_START_ARTICLE_\nZarza la Mayor\n_START_SECTION_\nLocalitzaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nSituada al nord-oest de la prov\xc3\xadncia de C\xc3\xa0ceres i a la mateixa frontera amb Portugal de la qual la separa el riu Eljas, a l'altra riba que fa de frontera es troba Salvaterra do Extrem, per la part sud limita amb Piedras Albas a 14\xc2\xa0km de dist\xc3\xa0ncia; per l'est  amb el terme de Ceclav\xc3\xadn, separat pel riu Alag\xc3\xb3n i una dist\xc3\xa0ncia entre tots dos pobles d'11\xc2\xa0km; i pel nord limita amb Moraleja a 28\xc2\xa0km, la dist\xc3\xa0ncia cap a C\xc3\xa0ceres \xc3\xa9s de 90\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nPrehistoria\n_START_PARAGRAPH_\nL'actual poble de Zarza la Major, t\xc3\xa9 el seu origen a l'\xc3\xa8poca prehist\xc3\xb2rica. Per aquell temps, els celtes procedents del centre d'Europa van arribar a la pen\xc3\xadnsula Ib\xc3\xa8rica. Aquesta \xc3\xa8tnia estava constitu\xc3\xafda per diferents tribus que van emigrar ver diferents territoris. A la zona compresa per les prov\xc3\xadncies de Salamanca, \xc3\x80vila i el nord de la de C\xc3\xa0ceres s'hi van instal\xc2\xb7lar elsvetons, el primer poble conegut per habitar l'actual terme de Zarza._NEWLINE_Del primer mil\xc2\xb7lenni aC, l'Edat del ferro es conserven una infinitat de ru\xc3\xafnes que delaten l'organitzaci\xc3\xb3 social i estructura econ\xc3\xb2mica que va caracteritzar la vida di\xc3\xa0ria. Cobren import\xc3\xa0ncia abans_NEWLINE_de res les restes relatives a l'arquitectura funer\xc3\xa0ria. Hi ha un ampli nombre de dolmens, entre els quals destaca l'anomenat \xc2\xabPata de Buey\xc2\xbb (Pota de Bou), situat al nord de Zarza la Major. Aquest monument respon a la tipologia de sepultures de falsa c\xc3\xbapula, abundants al nord de la prov\xc3\xadncia cacere\xc3\xb1a.\n_START_SECTION_\nRoma\n_START_PARAGRAPH_\nLa forma de vida relativament pac\xc3\xadfica dels vetons, basada en l'aprofitament ramader dels extensos pasturatges que envoltaven els poblats, es va veure sobtadament trastornada per l'arribada dels cartaginesos i, poc despr\xc3\xa9s, dels romans. Tots dos es van enfrontar per ocupar la zona, i van implicar en la disputa els pobles aut\xc3\xb2ctons, en aquest cas els vetons. Durant aquesta \xc3\xa8poca a causa de l'ambient hostil, un nou tipus d'h\xc3\xa0bitat va par\xc3\xa8ixer. Es va deixar la plana per llocs de dif\xc3\xadcil acc\xc3\xa9s, mes f\xc3\xa0cil per defendre's contra els invasors. De les restes que es conserven restes, el poblat castrense de les Morerasel n'\xc3\xa9s l'exemple m\xc3\xa9s representatiu._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de les guerres, sota el regne de la victoriosa Roma, va comen\xc3\xa7ar un llarg per\xc3\xadode de pau i bonan\xc3\xa7a, durant el qual es va crear un assentament rom\xc3\xa0 del qual es van trobar vestigis al lloc Que m\xc3\xa9s tard esdevindr\xc3\xa0 l'actual Zarza la Major._NEWLINE_A partir de la segona meitat de l'I mil\xc2\xb7lenni aC, comencen a sorgir un bon nombre de poblats tipus oppidum o vil\xc2\xb7la deguts al nou model urb\xc3\xa0 implantat per Roma, de les qquals nombroses troballes arqueol\xc3\xb2giques donen fe. \xc3\x89s sobretot l'aparici\xc3\xb3 de l\xc3\xa0pides i cipos funeraris amb car\xc3\xa0cters llatins, els que ofereixen interessants dades sobre aquest crucial moment. Entre totes les laudes mereix destacar-se una, que cont\xc3\xa9 un nom, \xc2\xabInteramnia\xc2\xbb. Els \xc3\xbaltims estudis cient\xc3\xadfics semblen confirmar que  va ser la primera denominaci\xc3\xb3 de Zarza la Major. Es tractava d'una poblaci\xc3\xb3 estipendi\xc3\xa0ria, englobada a la prov\xc3\xadncia de  Lusit\xc3\xa0nia, la import\xc3\xa0ncia palesa amb la seva inclusi\xc3\xb3 en la l\xc3\xa0pida commemorativa per l'erecci\xc3\xb3 del Pont rom\xc3\xa0 d'Alc\xc3\xa1ntara, situat a gaireb\xc3\xa8 trenta quil\xc3\xb2metres de l'actual vila de Zarza_NEWLINE_La fruct\xc3\xadfera etapa llatina va acabar bruscament. Van ser les invasions de pobles b\xc3\xa0rbars les que van sumir en ombres l'\xc3\xa8poca seg\xc3\xbcent, de la qual nom\xc3\xa9s tenim vagues refer\xc3\xa8ncies que incideixen sobre cont\xc3\xadnues guerres que van dificultar la vida dels camperols. I aquesta va ser la t\xc3\xb2nica dominant fins a l'entrada en escena dels \xc3\xa0rabs al segle VIII.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca musulmana\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xa8tnia berber va ocupar els antics assentaments romans i recuperar la tradici\xc3\xb3 ramadera com a mitj\xc3\xa0 b\xc3\xa0sic entorn del qual girava la vida rutin\xc3\xa0ria. Entre els \xc3\xa0rabs van existir difer\xc3\xa8ncies internes que van_NEWLINE_provocar nous conflictes b\xc3\xa8l\xc2\xb7lics. Per aquest motiu l'arquitectura de tipus militar va cobrar gran import\xc3\xa0ncia. En el terme zarcenyo queden encara exemples de gallardes fortaleses constru\xc3\xafdes en aquest temps i que, unes vegades ocupant_NEWLINE_les crestes de la serra i unes altres llepant el pas de la rivera, controlaven la defensa del territori. La n\xc3\xb2mina de castells \xc3\xa9s \xc3\xa0mplia: Ratxa-Rachel, Benavente, Bernardo, Hern\xc3\xa1n S\xc3\xa8gol i Penya de Frey Domingo. Encara que tots van tenir el seu paper, els dos primers van ser els m\xc3\xa9s importants.\n_START_SECTION_\nReconquesta i Edat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1212, aprofitant el desconcert causat entre els musulmans a causa de la seva derrota en la batalla de les Navas de Tolosa, les tropes d'Alfons IX de Lle\xc3\xb3van ocupar definitivament la major part de l'actual prov\xc3\xadncia de C\xc3\xa0ceres. El territori va ser distribu\xc3\xaft entre els principals protagonistes de la seva conquesta que van ser encarregats de la seva administraci\xc3\xb3 i defensa. La zona occidental de la prov\xc3\xadncia cacerenya \xc3\xa9s lliurada als monjos-soldats de l'Orde d'Alc\xc3\xa0ntara._NEWLINE_Immediatament comencen a arribar colons que construeixen gran nombre de poblats per substituir les antigues alquer\xc3\xadas \xc3\xa0rabs. Un d'aquests poblats rep el nom de la Zarza, un vell caseriu de pastors que, a mesura que va augmentar la poblaci\xc3\xb3,r\xc3\xa0pidament va cr\xc3\xa9ixer en import\xc3\xa0ncia. D'altra banda, l'antiga fortalesa musulmana de Ratxa-Rachel va ser reutilitzada. Va ser rebatejat Pe\xc3\xb1afiel, i el 1251 ses va fer el centre administratiu de tota la comarca circumdant. Ambd\xc3\xb3s, poble i castell, van ser els llocs de refer\xc3\xa8ncia durant tota l'Edat Mitjana, si b\xc3\xa9 Pe\xc3\xb1afiel va gaudir de major prestigi gr\xc3\xa0cies al fet que els cavallers alcantarins ho designen com a cap\xc3\xa7alera de la seva \xc2\xabcomanda  de Pe\xc3\xb1afiel i la \xc3\x87ar\xc3\xa7a\xc2\xbb. Aix\xc3\xb2 encara va augmentar el 1323, quan els ve\xc3\xafns de la \xc3\x87arca van decidir abandonar les seves llars per viure al costat dels forts murs de la fortalesa buscant protecci\xc3\xb3._NEWLINE_L'any 1356 el mestre de l'Orde va concedir un segon Fur i \xc2\xabCarta de Martiniega\xc2\xbb als pobladors que havien emigrat, per estimular-les a tornar a l'antic assentament. Aquest succ\xc3\xa9s va marcar l'aband\xc3\xb3 gradual de la fortalesa, que va perdre definitivament la seva preponder\xc3\xa0ncia en favor de la Vila de la Zarza.\n_START_SECTION_\nTemps moderns\n_START_PARAGRAPH_\nL'any 1500 significa un temps d'esplendor en la hist\xc3\xb2ria de Zarza. El creixement demogr\xc3\xa0fic es reflecteix en un desenvolupament urb\xc3\xa0 molt interessant, on el model de poble tancat entre muralles i amb prou feines infraestructures, \xc3\xa9s canviat pel de la visi\xc3\xb3 d'una poblaci\xc3\xb3 extensa. Es construeixen destacats edificis civil i religi\xc3\xb3sos: l'esgl\xc3\xa9sia parroquial, palaus i resid\xc3\xa8ncies de gentilhomes. Els zarce\xc3\xb1os porten el nom del seu poble natal fins i tot mar enll\xc3\xa0 en participar en de la colonitzaci\xc3\xb3 americana._NEWLINE_L'esplendor cultural de les elits xoca amb la cruesa de la societat, que cristal\xc2\xb7litza la seva estructura antag\xc3\xb2nica de classes, en donar premin\xc3\xa8ncia a les nissagues nobles, propiet\xc3\xa0ries del camp i de la riquesa municipal, mentre que el poble pla, format per un ramat indigent de camperols, passeja a l'ombra d'aquelles._NEWLINE_La vida di\xc3\xa0ria gira entorn de l'explotaci\xc3\xb3 agr\xc3\xadcola de l'extens terme municipal, que rep anualment gran nombre de caps de bestiar transhumant, \xc3\xa0vides d'arribar als pasturatges de la important devesa de Benavente, origen de la riquesa de Zarza. Els transhumants ser\xc3\xa0n un dels problemes clau d'aquest segle en el desenvolupament de Zarza la Major, en posseir per a si la major part del camp, deixant molts habitants quasi sense recursos per sobreviure. Defensors ac\xc3\xa9rrimos d'aquest sistema d'explotaci\xc3\xb3 de la terra s\xc3\xb3n els Comendadors, que tracten de mantenir el seu_NEWLINE_estatus social amb la perviv\xc3\xa8ncia d'usos feudals. Davant sorgeix l'oligarquia rural, composta per gentilhomes i pagesos enriquits, que veuen com l'antic poder medieval frena les seves \xc3\xa0nsies de poder. Aquest ser\xc3\xa0 un altre dels factors que caracteritzessin el segle el xoc entre poders, un de creixent i l'altre sumint-se m\xc3\xa9s en l'oblit._NEWLINE_D'aquesta forma, embolicada la monotonia en constants disputes iniciades pels uns i els altres, els zarcenys van veure passar el temps, fins que de nou es va presentar, per desestabilitzar definitivament aquell fr\xc3\xa0gil equilibri, la Guerra de Portugal.\n_START_SECTION_\nGuerres amb Portugal\n_START_PARAGRAPH_\nZarza la Major va tenir dues fites majors en la seva hist\xc3\xb2ria. El primer va ser la creacci\xc3\xb3 de l'assentament rom\xc3\xa0 nucli del futur poble. El segon moment estel\xc2\xb7lar va succeir a mitjan segle XVII, fruit d'un nou per\xc3\xadode de guerres. El motiu va ser la regirada independentista del ve\xc3\xad regne de Portugal. A causa de la seva situaci\xc3\xb3 fronterera, Zarza la Major va sofrir com a poques poblacions els rigors del conflicte. Des del 1640 fins al 1668 van haver de suportar diverses temptatives lusitanes per prendre el poble. Als primers compassos de la guerra, el 1644, va arribar el primer cop. El 18 de maig d'aquell any quan, despr\xc3\xa9s d'un atac fallit dels portuguesos, rebutjats una vegada m\xc3\xa9s pels  zarcenys, va succeir l'explosi\xc3\xb3 i ensulsiada posterior del polvor\xc3\xad, situat als soterranis de la torre parroquial. M\xc3\xa9s de tres cents persones perissin sota la runa. Anys despr\xc3\xa9s, ja sense la defensa de la talaia, va ser f\xc3\xa0cil pels lusitans conquistar  la pla\xc3\xa7a, encara que no sense haver-se defensat cara la posici\xc3\xb3. Cinc dies va durar el setge final. El 16 de juny de 1665 Zarza la Major va ser derrotada i els seus habitants bandejats a altres llocs._NEWLINE_Fins tres anys m\xc3\xa9s tard no van retornar. Zarza va ressorgir de les seves cendres i aixecar una altra vegada cases, esgl\xc3\xa9sies, ermites i palaus. Una altra vegada una guerra, ara al comen\xc3\xa7ament del segle\xc2\xa0xviii, i una altra vegada els eterns rivals, els portuguesos. Volta a comen\xc3\xa7ar: atacs, escaramuzas, setges, viol\xc3\xa8ncia sense l\xc3\xadmit. L'aplaudit Marqu\xc3\xa8s de les Mines era el general de les tropes lusitanas que van incendiar Zarza la Major el 5 de maig de 1705. No va haver-hi molta resist\xc3\xa8ncia aquesta vegada. Aband\xc3\xb3 i retorn es van repetir i, per fortuna, per quedar-se definitivament el 1713._NEWLINE_Malgrat el periple negatiu els zarcenys van tornar a reconstruir el poble. Si la seva proximitat a la frontera antany va causar grans mals i que va estar a punt d'enfonsar el seu nom per sempre en l'oblit, ara per a molts zarcenys va esdevenir una oportunitat. Es van dedicar al comer\xc3\xa7 o contraban amb la naci\xc3\xb3 ve\xc3\xafna. Va sorgir el 1749 un projecte il\xc2\xb7lustrat: la creaci\xc3\xb3 de La Real Compa\xc3\xb1a de Comer\xc3\xa7 i F\xc3\xa0briques d'Extremadura, una manufactura de productes de seda (tafetans, nobleses, damascos, velluts, garlandes, galons i mocadors). L'esperan\xc3\xa7a va ser de poca durad i poc despr\xc3\xa9s de la fundaci\xc3\xb3 de la f\xc3\xa0brica, el somni de millorar se'n va anar en orris. Diuen que la mala gesti\xc3\xb3 administrativa va ser una de les causes, al costat de la falta de capitals i de personal qualificat i la impossibilitat d'acabar amb el contraban amb Portugal._NEWLINE_Amb el tancament de la f\xc3\xa0brica es van enterrar les il\xc2\xb7lusions de canvi de la gran majoria de zarcenys. Nom\xc3\xa9s uns pocs van treure profit de l'ocasi\xc3\xb3. Ara tot quedava a les mans dels burgesos, dels nous rics i d'alguns vells llinatges.\n_START_SECTION_\nDel segle XIX fins a l'actualitat\n_START_PARAGRAPH_\nAmb un nou precedent, ja cl\xc3\xa0ssic, de conflictes militars_NEWLINE_(Guerra de la Independ\xc3\xa8ncia), on una altra vegada els zarce\xc3\xb1os van deixar_NEWLINE_const\xc3\xa0ncia del seu valor i coratge enfront del constant perill, es va iniciar_NEWLINE_la cent\xc3\xbaria del XIX. Una \xc3\xa8poca convulsa a nivell nacional que anava a deixar_NEWLINE_enorme petjada en Zarza la Major, encara que de tarann\xc3\xa0 negatiu. Aquell_NEWLINE_segle va ser el temps de grans canvis que, lamentablement, no van tenir ress\xc3\xb2_NEWLINE_en l'organitzaci\xc3\xb3 social. La gran majoria dels zarce\xc3\xb1os, el nombre dels quals creixia_NEWLINE_imparable, subsistien en un extens terme municipal del qual amb prou feines posse\xc3\xafen un 25% de la terra per a treballar-la._NEWLINE_L'\xc3\xbanica sortida possible a aquella anquilosada estructura, la coneguda Desamortitzaci\xc3\xb3, no va aconseguir l'objectiu desitjat i els seus efectes van resultar encara m\xc3\xa9s demoledores. Ara, intervingut el segle, gaireb\xc3\xa9 tot el terrazgo estava en mans d'uns pocs terratinents i_NEWLINE_fam\xc3\xadlies privilegiades, propiet\xc3\xa0ries absolutes tant de la vida pol\xc3\xadtica com de_NEWLINE_l'economia local. Els vells llinatges van afermar el seu poder. Per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 van_NEWLINE_sorgir nous hisendats que van tractar, si m\xc3\xa9s no, d'equipar-se als primers. En_NEWLINE_canvi, la resta de la poblaci\xc3\xb3 s'enfonsava cada vegada m\xc3\xa9s en la mis\xc3\xa8ria,_NEWLINE_abocats a la mendicitat. La pobresa va incitar a molts a emigrar a millors_NEWLINE_terres: uns cap al continent americ\xc3\xa0, i uns altres alternant la vella Europa_NEWLINE_amb la mateixa naci\xc3\xb3 espanyola. D'altra banda, les malalties, la carestia_NEWLINE_alimentosa i els per\xc3\xadodes de crisis agr\xc3\xadcoles dinamitaban sovint els \xc3\xadndexs_NEWLINE_de mortalitat, que van aconseguir valors molt elevats, \xc3\xbanicament contrastats_NEWLINE_amb una alta taxa de nascuts. I amb aquell panorama tan desolador es va entrar_NEWLINE_al segle\xc2\xa0xx._NEWLINE_A la caiguda de l'Antic R\xc3\xa8gim la localitat es constitueix municipi constitucional a la regi\xc3\xb3 d'Extremadura, Partit Judicial d'Alc\xc3\xa1ntara que en el cens de 1842 tenia 690 llars i 3794 ve\xc3\xafns._NEWLINE_Les primeres d\xc3\xa8cades es caracteritzen per l'agitaci\xc3\xb3 de_NEWLINE_la massa camperola a la recerca de millores per al seu feble i prec\xc3\xa0ria situaci\xc3\xb3._NEWLINE_Els moviments d'idees socialistes guanyen molts adeptes en Zarza la Major,_NEWLINE_la poblaci\xc3\xb3 obrera de la qual entrelluca un h\xc3\xa0lit d'esperan\xc3\xa7a en les promeses_NEWLINE_de canvi que van arribant a poc a poc. L'oligarquia, recelosa del que pugui_NEWLINE_oc\xc3\xb3rrer, permet certes concessions, per\xc3\xb2 en definitiva tot transcorre de forma_NEWLINE_molt semblada al per\xc3\xadode anterior. Amb el pronunciament de la II Rep\xc3\xbablica en_NEWLINE_1931 es confirmen per fi les pretensions de canvi tan anhelades. Durant uns_NEWLINE_anys la vida local s'inclina a favor dels m\xc3\xa9s desprotegits i alguns personatges_NEWLINE_aconsegueixen gran protagonisme com a l\xc3\xadders del gir donat a la situaci\xc3\xb3. Est_NEWLINE_\xc3\xa9s el cas de l'alcalde socialista en gran part de l'etapa republicana, Juli\xc3\xa1n_NEWLINE_Notario, qui va dur a terme diverses accions a favor dels camperols i obrers zarce\xc3\xb1os,_NEWLINE_com per exemple impulsar mesures que mitigaven en part l'atur laboral, un dels_NEWLINE_grans mals d'aquells anys. Per\xc3\xb2 el canvi tamb\xc3\xa9 va produir una fractura total en_NEWLINE_la societat, que arribava ja molt dividida en dos grans blocs antag\xc3\xb2nics. Els_NEWLINE_insults i baralles entre uns i uns altres (esquerra i dreta) van ser notables,_NEWLINE_asseient-se les bases de l'odi mutu, que ensenyaria la seva cara m\xc3\xa9s cruel_NEWLINE_despr\xc3\xa9s de l'Al\xc3\xa7ament Nacional i l'inici de la Guerra Civil en 1936."