b'\n_START_ARTICLE_\nSt\xc3\xbctzita\n_START_SECTION_\nCaracter\xc3\xadstiques\n_START_PARAGRAPH_\nLa st\xc3\xbctzita \xc3\xa9s un mineral d\'argent i tel\xc2\xb7luri, un tel\xc2\xb7lurur de composici\xc3\xb3 variable, no estequiom\xc3\xa8trica, (berth\xc3\xb2l\xc2\xb7lid), de f\xc3\xb3rmula qu\xc3\xadmica Ag\xe2\x82\x85\xe2\x82\x8b\xe2\x82\x93Te\xe2\x82\x83 on x pot variar entre 0,24 i 0,36. \xc3\x89s de color gris plom fos, i la seva duresa \xc3\xa9s 3,5 a l\'escala de Mohs. La seva densitat \xc3\xa9s de 8 a 8,18 g/cm\xc2\xb3. Cristal\xc2\xb7litza en el sistema hexagonal, trobant-se comunament de manera massiva, compacte o granular. Est\xc3\xa0 qu\xc3\xadmicament relacionat amb l\'empressita. \xc3\x89s usat com a mena de tel\xc2\xb7luri i plata_NEWLINE_Segons la classificaci\xc3\xb3 de Nickel-Strunz, la st\xc3\xbctzita pertany a "02.BA: sulfurs met\xc3\xa0l\xc2\xb7lics amb proporci\xc3\xb3 M:S > 1:1 (principalment 2:1) amb coure, argent i/o or" juntament amb els seg\xc3\xbcents minerals: calcocita, djurleita, geerita, roxbyita, anilita, digenita, bornita, bellidoita, berzelianita, athabasca\xc3\xafta, umangita, rickardita, weissita, acantita, mckinstryita, stromeyerita, jalpa\xc3\xafta, selenojalpa\xc3\xafta, eucairita, aguilarita, naumannita, cervelle\xc3\xafta, hessita, chenguodaita, henryita, argirodita, canfieldita, putzita, fischesserita, penzhinita, petrovska\xc3\xafta, petzita, uytenbogaardtita, bezsmertnovita, bilibinskita i bogdanovita.\n_START_SECTION_\nFormaci\xc3\xb3 i jaciments\n_START_PARAGRAPH_\nApareix com a mineral secundari reempla\xc3\xa7ant a d\'altres en jaciments hidrotermals d\'altres minerals de tel\xc2\xb7luri i sulfurs. Sol trobar-se associada a altres minerals com: silvanita, hessita, alta\xc3\xafta, petzita, empressita, tel\xc2\xb7luri, or, galena, esfalerita, colusita, tetraedrita, tennantita o pirita.'