b'\n_START_ARTICLE_\nSant Pere de Lavern\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una esgl\xc3\xa9sia de planta de creu llatina d\'una sola nau amb dues capelles laterials i un absis semicircular. Fa 23 metres de llarg per 9 d\'ample i 22 metres al creuer. T\xc3\xa9 un ample cor i sobre aquest una rosassa de 2\'30 metres que data del 1956. La coberta \xc3\xa9s de dues vessants amb teula \xc3\xa0rab.  El portal \xc3\xa9s adovellat. El campanar es troba a l\'esquerra de la fa\xc3\xa7ana principal, t\xc3\xa9 obertures per les campanes i coronament de merlets esglaonats. La rectoria, enderrocada el 1995, fou substituida per un nou convent de monges Clar\xc3\xadsses, avui en dia tancat, Aquesta rectoria era una edificaci\xc3\xb3 mig abandonada, adossada al temple i que conservava molts elements decoratius antics, tals com una torre de guaita i finestrals de pedra tallada._NEWLINE_A l\'interior de la primera capella lateral, a l\'esquerra del portal d\'entrada a l\'edifici, es conserva una pica baptismal de pedra calc\xc3\xa0ria, rom\xc3\xa0nica, la m\xc3\xa9s gran de la comarca, datada al segle XI (vegeu fitxes associades) T\xc3\xa9 la vora superior externa de contorn rod\xc3\xb3, amb triple motllura c\xc3\xb2ncava i convexa i m\xc3\xa8nsules sense decorar. Tamb\xc3\xa9 conserva una inscripci\xc3\xb3 exterior gaireb\xc3\xa9 il\xc2\xb7legible "Fecit gleopa" _NEWLINE_Cal destacar les pintures dels laterals de l\'interior de l\'esgl\xc3\xa9sia, es tracta de quatre grans murals, dos a cada banda, i un cinqu\xc3\xa8 a l\'absis, realitzats l\'any 1951 per J. Busquets i F. Vidal i Gom\xc3\xa0. Els temes representats s\xc3\xb3n diversos episodis de la vida de Sant Pere i de Jesucrist, destacant el mural de l\'absis, on es representa Sant Pere com a "pescador d\'homes", ja que apareix en una petita embarcaci\xc3\xb3 de pesca llen\xc3\xa7ant xarxes a la mar "pescant" persones._NEWLINE_A l\'entrada de l\'esgl\xc3\xa9sia hi havia les restes de l\'antiga creu de terme, de la qual es podia observar els graons i la singular columna. Denia N. Font i Saqu\xc3\xa9, a l\'antiga revista: Tradici\xc3\xb3 Catalana, va escriure que la creu de terme que hi havia a l\'entrada de l\'esgl\xc3\xa9sia, tenia gravats quatre cercles que representaven aquest antic ball de les garlandes. Actualment aquesta creu no es troba. Tampoc el seu peu ni la columna. Comenta el moss\xc3\xa8n de la parr\xc3\xb2quia que el varen destrossar els operaris en fer el nou cam\xc3\xad al cementiri, a principis del 2000.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nL\'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s d\'origen rom\xc3\xa0nic per\xc3\xb2 va ser refeta totalment als anys vint del segle XX, en estil neorom\xc3\xa0nic, aprofitant en part les pedres antigues (algunes d\'elles amb marques i dibuixos dels picapedrers._NEWLINE_Tot i que l\'esgl\xc3\xa9sia actual \xc3\xa9s neorom\xc3\xa0nica, constru\xc3\xafda entre els anys 1915 i 1916, ocupa el mateix empla\xc3\xa7ament que l\'esgl\xc3\xa9sia antiga, esmentada possiblement l\'any 917, quan Ermenard i Udalard van cedir un alou als monjos de Sant Cugat, prop de l\'Anoia, al riu de Bitlles, dins el terme del castell de Subirats. La primera menci\xc3\xb3 segura de l\'esgl\xc3\xa9sia \xc3\xa9s de l\'any 1053, en el testament sacramental de Mir Lloc San\xc3\xa7. Tamb\xc3\xa9 Guitard, en el seu testament, de l\'any 1130, llega un morabat\xc3\xad a Sant Pere de Lavern per a celebrar misses. Consta tamb\xc3\xa9 en el testament de Guillem Dalmau, l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un altar dedicat a Sant Mart\xc3\xad dins l\'esgl\xc3\xa9sia. El testament fou jurat per Berenguer i Guinabal sobre aquest altar l\'any 1134. Al llarg dels segles XII i XIII la parr\xc3\xb2quia surt esmentada en diverses donacions, fins i tot els anys 1279 i 1280, l\'esgl\xc3\xa9sia va contribuir a les croades amb 40 i 38 sous respectivament. _NEWLINE_L\'esgl\xc3\xa9sia antiga, la rom\xc3\xa0nica, SXII i SXIII fou totalment destru\xc3\xafda, per\xc3\xb2 per algunes fotografies conservades dels anys deu del segle XX, sabem que era un edifici ple d\'afegits, amb un imponent campanar d\'espadanya de dos pisos i dues obertures per pis que havia modificat enormement la seva primitiva estructura rom\xc3\xa0nica. Tenia dues campanes molt boniques i valuoses a les que s\'accedia per una escala exterior. L\'entrada de l\'antiga esglesia estava precedida per un porxo. Just desp\xc3\xa9s de l\'entrada hi havia un altar i a ma dreta l\'altar major encarat a l\'est. A banda i banda del presbiteri hi havia dos altars, el de la Miseric\xc3\xb2rdia i el de Santa Ll\xc3\xbacia al costat de l\'ep\xc3\xadstola i el de la Pur\xc3\xadssima i el del Roser al cosat de l\'evangeli. Al mig de la nau hi havia quatre columnes. Tamb\xc3\xa9 hi havia un cor. [2]_NEWLINE_Explicava l\'Avi Josep Capellades, de Cal Melit\xc3\xb3n, al poble de Lavern, que l\'antiga esgl\xc3\xa9sia estava molt malmesa i que la gent de llavors temien que els caigu\xc3\xa9s a sobre. Durant tres anys van fer missa a la rectoria. Conta en Josep que, quan la van comen\xc3\xa7ar a enderrocar i contra tot pron\xc3\xb2stic,  no hi havia manera de fer-la caure i que va costar molt. Tamb\xc3\xa9 ens explicava que, per fer l\'absis, com que els paletes locals no en sabien fer, van haver de llogar paletes francesos per fer-lo._NEWLINE_La primera pedra del nou temple es pos\xc3\xa0 el 15 de maig de 1915 i es bene\xc3\xad el nou temple just un any despr\xc3\xa9s, el 15 de maig de 1916.  Foren els padrins i mecenes del temple el Comte de Lavern, Pere Guerau Maristany i Oliver i la seva dona, Josepa Valls d\'Olivella. Molts ve\xc3\xafns de Lavern tamb\xc3\xa9 hi vancolaborar amb almo\xc3\xafnes i donatius.[2]_NEWLINE_Els primers anys d\'aquest esgl\xc3\xa9sia encara es conservaven peces d\'art de l\'antiga esgl\xc3\xa9sia rom\xc3\xa0nica: Un altar major barroc amb un sagrari espl\xc3\xa8ndit, un tabernacle barroc de vuit columnes parellades, l\'altar del roser renaixentista, amb plafons policromats i amb imatge, dos candelers barrocs, una bacina de plata esgrafiada de la Verge del Roser, amb peu exagonal, nimbe coral i roses de plata, bacines i  finalment una casulla vermella amb florejats blancs. [3]_NEWLINE_Aquests tresors foren robats o cremats durant la Guerra Civil Espanyola, junt amb part de l\'arxiu. L\'esgl\xc3\xa9sia fou incendiada i va caure la teulada. La campana tamb\xc3\xa9 fou estimbada. Algunes dates importants de la restauraci\xc3\xb3 foren: 19-03-1941 Estrena de la campana, 30-10-1941 Sant Crist, 30-04-1942 Sant Pere, de la m\xc3\xa0 de Josep M\xc2\xaa Camps i Arnau, el 6-12-1944 es consagr\xc3\xa0 el nou altar major, el 15-10-1955 s\'inaugur\xc3\xa0 l\'altar de la pur\xc3\xadssima, el 21-07-1957 l\'alter i la imarge del sagrat cor de Jes\xc3\xbas i el desembre del 1958 Joan Par\xc3\xa9s pint\xc3\xa0 un fresc, al baptisteri, sobre el babtisme de Jes\xc3\xbas.  l\'Agost de 1984 un llamp va fer caure part del campanar i la teulada. Les obres de reconstrucci\xc3\xb3 s\'allargaren fins al 29 de juny de 1987. Finalment el 1994 es feu la darrera intervenci\xc3\xb3 consistent en l\'enrajolat de tota la planta, la instal\xc2\xb7laci\xc3\xb3 de calefacci\xc3\xb3 per aire, millores en la megafonia i enllumenat i l\'habilitaci\xc3\xb3 de la pica baptismal. [2]_NEWLINE_L\'esgl\xc3\xa9sia Parroquial de Sant Pere de Lavern va ser escenari de l\'\xc3\xbaltim ball pla del Pened\xc3\xa8s l\'any 1935 i tamb\xc3\xa9 fou escenari de l\'antic ball de les garlandes, citat per Joan Amades en el seu conegut costumari.'