b'\n_START_ARTICLE_\nApartheid\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99apartheid (pronunciat \xc9\x90\xcb\x88part\xc9\xa6\xc9\x9bit en afrikaans) va ser una pol\xc3\xadtica que esdevingu\xc3\xa9 un sistema de segregaci\xc3\xb3 racial duta a terme entre 1948 i 1990 durant els governs del Partit Nacional a Sud-\xc3\xa0frica (i Nam\xc3\xadbia mentre rest\xc3\xa0 sota tutela sud-africana). El primer esment que es t\xc3\xa9 del mot \xc3\xa9s en un discurs de Jan Smuts del 1917, l\'aleshores primer ministre. Significa "separaci\xc3\xb3\'" o m\xc3\xa9s literalment "apartament" en afrikaans i neerland\xc3\xa8s, per\xc3\xb2 el terme ha estat adoptat per moltes altres lleng\xc3\xbces, ampliant-ne el significat per explicar situacions de discriminaci\xc3\xb3 racial, i reclamat amb m\xc3\xa9s o menys \xc3\xa8xit per diversos pobles o grups oprimits._NEWLINE_La segregaci\xc3\xb3 racial a Sud-\xc3\xa0frica comen\xc3\xa7\xc3\xa0 durant el colonialisme, per\xc3\xb2 l\'oficialitzaci\xc3\xb3 de l\'apartheid comen\xc3\xa7\xc3\xa0 despr\xc3\xa9s de les eleccions generals de 1948. La nova legislaci\xc3\xb3 classificava els habitants en grups racials (blancs, negres, coloured i indis) i les zones residencials foren segregades mitjan\xc3\xa7ant trasllats for\xc3\xa7osos. Els habitants negres foren desposse\xc3\xafts de la ciutadania i traslladats a un dels 10 territoris aut\xc3\xb2noms tribals o bantustans del pa\xc3\xads, quatre dels quals esdevingueren estats independents. El govern segreg\xc3\xa0 l\'educaci\xc3\xb3, la sanitat i altres serveis p\xc3\xbablics, i reserv\xc3\xa0 per als blancs aquells de major qualitat i per als negres els pitjors._NEWLINE_L\'apartheid compt\xc3\xa0 amb una resist\xc3\xa8ncia interna considerable. El govern respongu\xc3\xa9 a les protestes i aixecaments il\xc2\xb7legalitzant l\'oposici\xc3\xb3, promovent una forta repressi\xc3\xb3 i empresonant els m\xc3\xa9s significatius l\xc3\xadders anti-apartheid, com Nelson Mandela. Les reformes promogudes els anys 80 no varen aconseguir sufocar l\'oposici\xc3\xb3, i el 1990 el president Frederik Willem de Klerk comen\xc3\xa7\xc3\xa0 les negociacions per posar fi al sistema. El 1994 se celebraren eleccions multirracials per sufragi universal que guany\xc3\xa0 el Congr\xc3\xa9s Nacional Afric\xc3\xa0 de Nelson Mandela.\n_START_SECTION_\nPrecursors de l\'apartheid\n_START_PARAGRAPH_\nEls legisladors colonials brit\xc3\xa0nics introdu\xc3\xafren una nova legislaci\xc3\xb3 a la Col\xc3\xb2nia del Cap i la Col\xc3\xb2nia de Natal durant el segle XIX que pretenia regular els moviments migratoris des de les regions tribals fins a les colonitzades, ocupades pels blancs i els coloured, governades pels brit\xc3\xa0nics. Les lleis s\'aprovaren no nom\xc3\xa9s per restringir el moviment dels negres cap aquestes \xc3\xa0rees sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 per prohibir el moviment d\'un districte a un altre a tots aquells que no tenien una autoritzaci\xc3\xb3 firmada. Als negres no se\'ls permetia sortir al carrer durant la nit en aquestes col\xc3\xb2nies i havien de dur els seus passis sempre a sobre.\n_START_SECTION_\nEleccions de 1948\n_START_PARAGRAPH_\nEn les eleccions de 1948 el principal partit Afrikaner, el Herenigde Nasionale Party (Partit Nacional Reunificat o NP) sota el lideratge del clergue protestant Daniel Malan va fer campanya a favor de la legislaci\xc3\xb3 de l\'apartheid. El NP va guanyar de forma ajustada les eleccions contra el Partit Unificat de Jan Smuts, un clar opositor a les lleis de segregaci\xc3\xb3 racial, i va formar un govern de coalici\xc3\xb3 amb un altre partit Afrikaner. D\'aquesta manera Malan esdevingu\xc3\xa9 el primer primer ministre de l\'apartheid. Els dos partits de govern es fusionaren m\xc3\xa9s tard formant el Partit Nacional.\n_START_SECTION_\nSistema de l\'apartheid\n_START_PARAGRAPH_\nL\'apartheid sovint es divideix en gran apartheid i petit apartheid. El gran apartheid es refereix a l\'intent de partir Sud-\xc3\xa0frica en diferents estats, mentre que el petit apartheid fa refer\xc3\xa8ncia la pol\xc3\xadtica de segregaci\xc3\xb3 racial. La primera fou aplicada fins a la d\xc3\xa8cada dels 90, mentre que la segona s\'abandon\xc3\xa0 durant els anys 80.\n_START_SECTION_\nPetit apartheid\n_START_PARAGRAPH_\nEl Partit Nacional va aprovar una s\xc3\xa8rie de lleis que es van con\xc3\xa8ixer amb el nom de Petit apartheid. La primera d\'elles va ser la prohibici\xc3\xb3 dels matrimonis mixtos (Llei 55 de 1949), que prohibeix el matrimoni entre blancs i persones d\'altres races. L\'Esmena d\'Immoralitat, Llei 21 de 1950 (modificada el 1957 per la Llei 23) prohibeix "les relacions racials il\xc2\xb7legals" i "qualsevol acte immoral o indecent" entre una persona blanca i un afric\xc3\xa0, indi o persona de color (coloured)._NEWLINE_Als negres no se\'ls va permetre a la gesti\xc3\xb3 de les empreses o les pr\xc3\xa0ctiques professionals en les \xc3\xa0rees designades com "Sud-\xc3\xa0frica blanca", sense un perm\xc3\xads. Se suposava havien de passar a les zones designades com a homelands i establir les seves empreses i pr\xc3\xa0ctiques all\xc3\xa0. El transport i les instal\xc2\xb7lacions civils van ser segregats. Els autobusos negres s\'aturaven a les parades d\'autob\xc3\xbas negre i els blancs a les d\'autob\xc3\xbas blanc. Trens, hospitals i ambul\xc3\xa0ncies van ser segregats. Degut a la menor quantitat de pacients blancs el fet que els metges blancs preferien treballar en hospitals blancs, les condicions en aquests van ser molt millors que en els sovint superpoblats hospitals negres._NEWLINE_Es va prohibir als negres viure o treballar en les \xc3\xa0rees blanques, a menys que hi tinguessin un passi (amb el malnom de dompas, "passi est\xc3\xbapid" en afrikaans). Nom\xc3\xa9s amb els negres inclosos en la "Secci\xc3\xb3 10" de drets (els que havien emigrat a les ciutats abans de la Segona Guerra Mundial) van ser exclosos d\'aquesta disposici\xc3\xb3. El passi s\'expedia \xc3\xbanicament a una persona negre amb un treball aprovat. Els c\xc3\xb2njuges i els fills havien de ser abandonats en els bantustans. Una passi era expedit per un districte judicial (normalment una ciutat) confinant el titular en l\'\xc3\xa0rea pel qual aquest tenia validesa. Una persona sense un passi v\xc3\xa0lid estava subjecta a detenci\xc3\xb3 a ser jutjat per ser un immigrant il legal. A aix\xc3\xb2 li seguia una deportaci\xc3\xb3 sovint al bantustan d\'origen i al judici de l\'empresa (per donar feina a un immigrant il\xc2\xb7legal). Furgonetes de la policia patrullaven les zones "blanques" buscant negres "il\xc2\xb7legals" sense passis. Als negres no se\'ls permetia donar feina a la gent blanca en la Sud-\xc3\xa0frica blanca._NEWLINE_Malgrat que els sindicats per a negres i gent de color existien des de principis del segle XX, no va ser fins a les reformes de la d\xc3\xa8cada de 1980 que es va formar un aut\xc3\xa8ntic moviment sindical plenament desenvolupat._NEWLINE_A la d\xc3\xa8cada de 1970 l\'educaci\xc3\xb3 en el sistema d\'educaci\xc3\xb3 bantu (el sistema d\'ensenyament es practicava a les escoles negres de la Sud-\xc3\xa0frica blanca) costava a l\'estat nom\xc3\xa9s una desena part que la dels nens blancs. L\'ensenyament superior es va impartir en universitats i col\xc2\xb7legis segregats despr\xc3\xa9s de 1959. Es van crear vuit universitats negres en els territoris patris. La Universitat de Fort Hare en el territori de Ciskei (avui Cap Oriental), va acollir nom\xc3\xa9s els estudiants de parla xosa. Els parlants de sesotho, tswana, pedi i venda es van matricular en la recentment fundada Escola Superior del Nord a Turfloop, mentre que la Universitat de Zululandia es va posar en marxa per a acollir als estudiants Zulu. Els coloured i els indis tenien els seus propis establiments a Ciutat del Cap i a Natal, respectivament._NEWLINE_A m\xc3\xa9s, cada bantustan controlava la seva pr\xc3\xb2pia educaci\xc3\xb3, la salut i el sistema policial. Els negres no se\'ls permetia comprar licor. Nom\xc3\xa9s se\'ls permetia comprar de l\'estat la producci\xc3\xb3 de cervesa de mala qualitat (encara que aquesta norma es va relaxar m\xc3\xa9s tard). Es van segregar les platges p\xc3\xbabliques, aix\xc3\xad com les piscines p\xc3\xbabliques, alguns ponts de vianants, els lloc d\'aparcament dels cinemes "drive-in", els cementiris, els parcs i els banys p\xc3\xbablics. No permetia l\'entrada als negres a cinemes i teatres de les "zones blanques" i pr\xc3\xa0cticament no hi havia sales de cinema a les zones negres. La majoria dels restaurants i hotels en \xc3\xa0rees blanques no permetien l\'admissi\xc3\xb3 de negres a excepci\xc3\xb3 del personal. Es va prohibir als negres africans d\'assistir a les esgl\xc3\xa9sies "blanques" per\xc3\xb2 aquesta norma mai es va aplicar r\xc3\xadgidament, i les esgl\xc3\xa9sies van ser un dels pocs llocs on es podien barrejar les races sense la interfer\xc3\xa8ncia de la llei. Els negres que guanyaven 360 rands a l\'any, 30 rands al mes o m\xc3\xa9s, havien de pagar impostos, mentre que el llindar per als blanc era dues vegades m\xc3\xa9s alt, de 750 rands l\'any, 62,5 rand per mes. D\'altra banda, la taxa d\'impostos per als blancs va ser considerablement superior a la dels negres._NEWLINE_Els negres mai podien adquirir terres en zones blanques. En els bantustans, la major part de la terra pertanyia a una \'tribu\', on el cacic local decidia la forma en qu\xc3\xa8 la terra havia de ser utilitzada. Aix\xc3\xb2 va donar lloc que la gent blanca posse\xc3\xads gaireb\xc3\xa9 totes les terres industrials i terres agr\xc3\xadcoles i la major part del s\xc3\xb2l residencial apreciat. La majoria dels negres van ser desposse\xc3\xafts de la seva ciutadania sud-africana, quan els "territoris patris" es va convertir en "independent". Per tant, ja no estaven en condicions de demanar els passaports sud-africans. Els requisits d\'elegibilitat per al passaport eren dif\xc3\xadcils d\'acomplir per als negres, el govern sostingu\xc3\xa9 que un passaport era un privilegi, no un dret. Com a tal, el govern no va concedir passaports a molts negres. L\'apartheid de Sud-\xc3\xa0frica va impregnar la cultura, aix\xc3\xad com la llei. La major part dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 van refor\xc3\xa7ar aquest fet, i la manca d\'oportunitats per a les races de barrejar-se en un entorn social va quedar arrelada en la dist\xc3\xa0ncia social entre les persones.\n_START_SECTION_\nLes dones sota l\'apartheid\n_START_PARAGRAPH_\nEl colonialisme i l\'apartheid va tenir un gran impacte en les dones, ja que va patir tant la discriminaci\xc3\xb3 racial com la de g\xc3\xa8nere. L\'opressi\xc3\xb3 contra la dona africana fou diferent de la discriminaci\xc3\xb3 contra els homes. De fet, tenien molt pocs o cap dret legal, no tenien acc\xc3\xa9s a l\'educaci\xc3\xb3 o a la propietat. Sovint els era dif\xc3\xadcil aconseguir feina, i moltes dones africanes es guanyaven la vida com a treballadores dom\xc3\xa8stiques o agr\xc3\xadcoles, encara que els salaris eren molt baixos si \xc3\xa9s que en tenien. Els nens eren v\xc3\xadctimes de malalties causades per la malnutrici\xc3\xb3 i problemes sanitaris, i per tant, les taxes de mortalitat eren elevades. _NEWLINE_El moviment controlat dels treballadors africans que treballaven a les zones urbanes del pa\xc3\xads, separaven les fam\xc3\xadlies, ja que els homes generalment treballaven en els centres urbans, mentre que les dones es van veure obligades a romandre a les zones rurals. Les lleis de matrimoni i natalitat tamb\xc3\xa9 foren controlades pel govern i l\'Esgl\xc3\xa9sia Reformista Holandesa, clarament pro-apartheid, va tractar de restringir les taxes de natalitat dels africans.\n_START_SECTION_\nAltres minories\n_START_PARAGRAPH_\nDefinir la poblaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\x80sia Oriental, que no semblava pert\xc3\xa0nyer a cap dels quatre grups predefinits fou sempre un dilema pel govern de l\'apartheid. Els xinesos sud-africans, descendents d\'immigrants que arribaren al pa\xc3\xads per treballar a les mines d\'or del voltant de Johannesburg a finals del segle XIX, foren definits com a "altres asi\xc3\xa0tics" i per tant "no-blancs". D\'altra banda els immigrants japonesos i de Taiwan (un dels socis diplom\xc3\xa0tics i econ\xc3\xb2mics m\xc3\xa9s importants del pa\xc3\xads) eren considerats "blancs honoraris" amb els mateixos privilegis que els ciutadans de ra\xc3\xa7a blanca.\n_START_SECTION_\nResist\xc3\xa8ncia\n_START_PARAGRAPH_\nFou a partir de la d\xc3\xa8cada de 1970 que la resist\xc3\xa8ncia a l\'apartheid es f\xc3\xa9u m\xc3\xa9s not\xc3\xb2ria. Al principi fou a trav\xc3\xa9s de vagues seguides per protestes estudiantils. Els estudiants, dirigits per Steve Biko un estudiant de medicina, foren una for\xc3\xa7a important darrere del Moviment de Consci\xc3\xa8ncia Negra que lluitava per l\'alliberament de la ra\xc3\xa7a negra i feren diversos actes d\'oposici\xc3\xb3 no violenta._NEWLINE_Un dels actes m\xc3\xa9s rellevants d\'aquesta \xc3\xa8poca foren les conegudes com a protestes de Soweto, uns actes d\'oposici\xc3\xb3 a una llei promulgada pel govern que obligava a totes les escoles a fer l\'ensenyament en afrikaans. El 30 d\'abril de 1976 les escoles de Soweto es declararen en rebel\xc2\xb7lia, ja que aquesta llengua era fortament identificada amb l\'opressi\xc3\xb3 blanca.S\'organitz\xc3\xa0 una marxa d\'estudiants que acab\xc3\xa0 en trag\xc3\xa8dia quan la policia dispar\xc3\xa0 als manifestants. Malgrat que el balan\xc3\xa7 oficial \xc3\xa9s de 12 morts s\'ha estimat que la xifra real arrib\xc3\xa0 als 575, la majora menors morts a causa de trets de la policia. Aquest incident inici\xc3\xa0 una onada de viol\xc3\xa8ncia que s\'estengu\xc3\xa9 per tota Sud-\xc3\xa0frica._NEWLINE_El setembre de 1977 Steve Biko fou arrestat i torturat de manera brutal, causant-li la mort tres dies despr\xc3\xa9s. El seu sacrifici serv\xc3\xad com a impuls definitiu a les protestes anti-apartheid que ja no s\'aturaria i inspir\xc3\xa0 a tota una generaci\xc3\xb3 de joves negres que s\'oposaren de forma manifesta al r\xc3\xa8gim sota el lema "lliberaci\xc3\xb3 abans que educaci\xc3\xb3"\n_START_SECTION_\nCommonwealth\n_START_PARAGRAPH_\nLes relacions de Sud-\xc3\xa0frica amb la Commonwealth tingueren un punt d\'inflexi\xc3\xb3 l\'any 1960 quan el llavors primer ministre del Regne Unit Harold Macmillan pronunci\xc3\xa0 un fam\xc3\xb3s discurs davant del Parlament de Sud-\xc3\xa0frica a Ciutat del Cap. En aquest discurs el mandatari propugn\xc3\xa0 la descolonitzaci\xc3\xb3 del continent afric\xc3\xa0 i critic\xc3\xa0 durament la pol\xc3\xadtica de l\'apartheid. Les condemnes internacionals eren llavors ja bastant acusades i s\'incrementaren encara m\xc3\xa9s arran de la Massacre de Sharpeville. Despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2 el pa\xc3\xads celebr\xc3\xa0 un refer\xc3\xa8ndum per convertir-se en una rep\xc3\xbablica aconseguint un resultat favorable del 52% entre tots els votants blancs que estigueren autoritzats a participar-hi. _NEWLINE_Com a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia del seu canvi d\'estatus, Sud-\xc3\xa0frica necessitava ser readmesa a la Commonwealth. Malgrat que altres pa\xc3\xafsos havien superat processos similars amb \xc3\xa8xit, el pa\xc3\xads no comptava en aquell moment amb el suport de molts estats membres i es vei\xc3\xa9 obligat a renunciar-hi el mateix dia que la rep\xc3\xbablica entrava en vigor el 31 de desembre de 1961. L\'any 1994 amb la fi de l\'apartheid foren readmesos com a estat membres sota la nova forma de govern republicana.\n_START_SECTION_\nPresid\xc3\xa8ncia de Frederik Willem de Klerk\n_START_PARAGRAPH_\nA principis de 1989, el fins aleshores president Botha va patir un accident vascular cerebral i va ser instat a dimitir el 13 de febrer de 1989. Va ser succe\xc3\xaft al c\xc3\xa0rrec de president a finals d\'aquest mateix any per Frederik Willem de Klerk. Malgrat la seva reputaci\xc3\xb3 inicial com un conservador, De Klerk va encaminar decididament les negociacions per posar fi a l\'estancament pol\xc3\xadtic al pa\xc3\xads. En el seu discurs d\'obertura davant el Parlament el 2 de febrer de 1990, De Klerk va anunciar que pretenia derogar les lleis discriminat\xc3\xb2ries i aixecar la prohibici\xc3\xb3 que feia 30\xc2\xa0anys que durava contra els grups anti-apartheid, grups com el Congr\xc3\xa9s Nacional Afric\xc3\xa0, el Congr\xc3\xa9s Panafric\xc3\xa0, el Partit Comunista de Sud-\xc3\xa0frica (SACP) i la UDF aix\xc3\xad com l\'abolici\xc3\xb3 de la Llei de Terres. De Klerk tamb\xc3\xa9 va fer p\xc3\xbablic el seu primer comprom\xc3\xads d\'alliberar l\'empresonat l\xc3\xadder de l\'ANC, Nelson Mandela, restablir la llibertat de premsa i suspendre la pena de mort. Es varen aixecar les restriccions dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 i els presos pol\xc3\xadtics no culpables de delictes de dret com\xc3\xba van ser posats en llibertat._NEWLINE_L\'11 de febrer de 1990, Nelson Mandela va ser alliberat de la pres\xc3\xb3 V\xc3\xadctor Verster, despr\xc3\xa9s de m\xc3\xa9s de 27 anys._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d\'haver estat instat pel Consell de Seguretat de l\'ONU a posar fi a la seva llarga ocupaci\xc3\xb3 militar al Sud-oest d\'\xc3\x80frica / Nam\xc3\xadbia, i a la llum de diverses derrotes militars i del creixent cost de la seva guerra d\'ocupaci\xc3\xb3 all\xc3\xa0, Sud-\xc3\xa0frica va haver de cedir el control d\'aquest territori, Nam\xc3\xadbia es va convertir oficialment en un Estat independent el 21 de mar\xc3\xa7 de 1990.\n_START_SECTION_\nLes negociacions\n_START_PARAGRAPH_\nEl r\xc3\xa8gim de l\'apartheid es va desmantellar en una s\xc3\xa8rie de negociacions entre 1990 i 1993, que va culminar en les eleccions de 1994, les primera a Sud-\xc3\xa0frica, amb sufragi universal._NEWLINE_Del 1990 al 1996, l\'aparell jur\xc3\xaddic de l\'apartheid va ser abolit. El 1990 van comen\xc3\xa7ar les negociacions amb serietat, amb dues reunions entre el Govern i l\'ANC. L\'objectiu de les negociacions era aplanar el cam\xc3\xad per a les converses cap a una transici\xc3\xb3 pac\xc3\xadfica del poder. Aquestes reunions van tenir \xc3\xa8xit, ja que s\'estableixen en les condicions pr\xc3\xa8vies per a les negociacions - malgrat els considerables tensions encara abundaven al pa\xc3\xads._NEWLINE_A la primera reuni\xc3\xb3, el Partit Nacional i l\'ANC van discutir les condicions per comen\xc3\xa7ar les negociacions. La reuni\xc3\xb3 es va celebrar a Groote Schuur, la resid\xc3\xa8ncia oficial del president. Es va acordar que abans de comen\xc3\xa7ar les negociacions els presos pol\xc3\xadtics van ser alliberats i es va permetre a tots els exiliats tornar._NEWLINE_Hi havia temors que el canvi de poder a Sud-\xc3\xa0frica fos violent. Per evitar-ho, fou essencial arribar a una soluci\xc3\xb3 pac\xc3\xadfica entre totes les parts. El desembre de 1991, la Convenci\xc3\xb3 per una Sud-\xc3\xa0frica Democr\xc3\xa0tica (CODESA) van comen\xc3\xa7ar les negociacions sobre la formaci\xc3\xb3 d\'un govern de transici\xc3\xb3 multiracial i una nova constituci\xc3\xb3 per ampliar els drets pol\xc3\xadtics a tots els grups. La CODESA va adoptar una Declaraci\xc3\xb3 d\'Intencions i es va comprometre a aconseguir "una Sud-\xc3\xa0frica no dividida"._NEWLINE_Les reformes i les negociacions per posar fi a l\'apartheid va conduir a una reacci\xc3\xb3 violenta entre els blancs de l\'oposici\xc3\xb3 de dretes, guanyant una s\xc3\xa8rie d\'eleccions en contra del diferents candidats del Partit Nacional. De Klerk, va respondre convocant a un refer\xc3\xa8ndum nom\xc3\xa9s per a blancs el mar\xc3\xa7 de 1992 per decidir si calia o no continuar les negociacions. Una majoria de 68 per cent dels votants en blanc va donar el seu suport, donant for\xc3\xa7a a la posici\xc3\xb3 de permetent a De Klerk aix\xc3\xad com al Partit Nacional en les negociacions que seguiren._NEWLINE_Aix\xc3\xad, quan les negociacions es van reprendre el maig de 1992, sota l\'etiqueta de la COSADE II, es van formular unes exig\xc3\xa8ncies molt m\xc3\xa9s fortes. L\'ANC i el govern no van poder arribar a un comprom\xc3\xads sobre com s\'havia de compartir el poder durant la transici\xc3\xb3 a la democr\xc3\xa0cia. El Partit Nacional volia mantenir una posici\xc3\xb3 forta en un govern de transici\xc3\xb3, aix\xc3\xad com el poder de canviar les decisions preses pel parlament._NEWLINE_La persist\xc3\xa8ncia de la viol\xc3\xa8ncia s\'afeg\xc3\xad a la tensi\xc3\xb3 durant les negociacions. La viol\xc3\xa8ncia s\'atribueix a la impaci\xc3\xa8ncia de canvi per part dels que encara viuen sota la repressi\xc3\xb3, i tamb\xc3\xa9 la intensa rivalitat entre el Partit Inkatha per la Llibertat (IFP) i l\'ANC. Encara que Mandela i Buthelezi es van reunir per resoldre les seves difer\xc3\xa8ncies, no varen poder aturar la viol\xc3\xa8ncia. Un dels pitjors casos de viol\xc3\xa8ncia IFP-ANC va ser la Matan\xc3\xa7a de Boipatong, de 17 de juny de 1992, quan 200 militants del IFP van atacar la localitat de Boipatong Gauteng, causant la mort de 45 habitants. Els testimonis van dir que els homes havien arribat amb vehicles de la policia, afirmant que el suport d\'elements de la policia i l\'ex\xc3\xa8rcit havia contribu\xc3\xaft a l\'actual viol\xc3\xa8ncia. Quan De Klerk, va tractar de visitar el lloc de l\'incident, fou expulsat per una multitud col\xc3\xa8rica, contra la qual la policia va obrir foc, matant tres persones. Mandela va sostenir que De Klerk, com a cap d\'Estat, havia de ser l\'encarregat de posar fi al vessament de sang. Tamb\xc3\xa9 va acusar la policia de Sud-\xc3\xa0frica d\'incitar l\'ANC-IFP a la viol\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xb2 va servir de base per a la retirada de l\'ANC de les negociacions, el CODES es va trencar per complet en aquesta etapa._NEWLINE_La matan\xc3\xa7a de Bisho el 7 de setembre de 1992 va tornar a portar les coses al comen\xc3\xa7ament. La For\xc3\xa7a de Defensa de Ciskei va matar 29 persones i van ferir a 200, quan van obrir foc contra manifestants de l\'ANC que exigien la reincorporaci\xc3\xb3 de la p\xc3\xa0tria Ciskei a Sud-\xc3\xa0frica. En el per\xc3\xadode posterior, Mandela i De Klerk, van acordar reunir-se per trobar la manera de posar fi a l\'espiral de viol\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xb2 va donar lloc a una represa de les negociacions._NEWLINE_La viol\xc3\xa8ncia d\'extrema dreta es va sumar tamb\xc3\xa9 a les hostilitats d\'aquest per\xc3\xadode. L\'assassinat de Chris Hani el 10 d\'abril de 1993 amena\xc3\xa7\xc3\xa0 de sumir el pa\xc3\xads en el caos. Hani, el popular secretari general del Partit Comunista sud-afric\xc3\xa0 (SACP), va ser assassinat el 1993 al Parc Aurora a Johannesburg per Janusz Walus, un anti-comunista polon\xc3\xa8s refugiat que tenia estrets vincles amb el nacionalistes blancs Afrikana Weerstandsbeweging (AWB). Hani gaudia d\'un ampli suport m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de la seva afiliaci\xc3\xb3 en el SACP i l\'ANC i havia estat reconegut com un potencial successor de Mandela, la seva mort va portar protestes a tot el pa\xc3\xads i en tota la comunitat internacional, per\xc3\xb2 al final va resultar ser un punt d\'inflexi\xc3\xb3, despr\xc3\xa9s del qual les principals parts s\'instaren a arribar a una soluci\xc3\xb3 amb una major determinaci\xc3\xb3. El 25 de juny de 1993, l\'AWB feu xocar un vehicle blindat contra de les portes del World Trade Center, on les converses encara seguien endavant en el marc del Consell de Negociaci\xc3\xb3. Ni tan sols aix\xc3\xb2 no va fer descarrilar el proc\xc3\xa9s._NEWLINE_A m\xc3\xa9s de la continuaci\xc3\xb3 de la viol\xc3\xa8ncia "entre negres", hi hagu\xc3\xa9 una s\xc3\xa8rie d\'atacs contra blancs civils perpetrats per l\'ala militar de la PAC, l\'Ex\xc3\xa8rcit Popular d\'Alliberament d\'Az\xc3\xa0nia (APLA). La PAC sostenia l\'esperan\xc3\xa7a d\'enfortir la seva posici\xc3\xb3 per atreure el suport dels joves impacients per l\'esdevenir del proc\xc3\xa9s. En la massacre de l\'esgl\xc3\xa9sia de St James el 25 de juliol de 1993, membres de la APLA van obrir foc en una esgl\xc3\xa9sia a Ciutat del Cap, matant a 11 membres de la congregaci\xc3\xb3 i ferint-ne a 58. _NEWLINE_El 1993, De Klerk i Mandela foren conjuntament guardonats amb el Premi Nobel de la Pau "pel seu treball per a l\'acabament pac\xc3\xadfic del r\xc3\xa8gim de l\'Apartheid, i per establir les bases d\'una nova Sud-\xc3\xa0frica democr\xc3\xa0tica". _NEWLINE_La viol\xc3\xa8ncia persist\xc3\xad fins a les eleccions de 1994. Lucas Mangope, del bantustan de Bophuthatswana, va declarar que no prendria part en les eleccions. Es va decidir que, una vegada que la constituci\xc3\xb3 temporal hagu\xc3\xa9s entrat en vigor, els bantustans s\'incorporarien a Sud-\xc3\xa0frica, per\xc3\xb2 Mangope no volia que aix\xc3\xb2 pass\xc3\xa9s. Hi va haver fortes protestes contra la seva decisi\xc3\xb3, donant lloc a un cop d\'Estat a Bophuthatswana el 10 de mar\xc3\xa7 que, malgrat la intervenci\xc3\xb3 de la dreta blanca que tenia l\'esperan\xc3\xa7a de mantenir-lo en el poder, aconsegu\xc3\xad destituir a Mangope. Tres militants del AWB van morir durant aquesta intervenci\xc3\xb3, i se\'n mostraren imatges molt punyents a la televisi\xc3\xb3 nacional i en els diaris de tot el m\xc3\xb3n. _NEWLINE_Dos dies abans de les eleccions, un cotxe bomba va explotar a Johannesburg, matant nou persones. El dia abans de les eleccions, un altre en va ferir tretze. Finalment, per\xc3\xb2, durant la mitjanit del 26-27 d\'abril de 1994, l\'antiga bandera fou replegada, i es va cantar l\'himne (ara co-oficial) Die Stem ("La Crida"), seguit per la hissada de la nova Bandera de Sud-\xc3\xa0frica amb arc de Sant Mart\xc3\xad i el cant d\'un altre himne co-oficial, Nkosi Sikelel \'iAfrika ("D\xc3\xa9u beneeixi a \xc3\x80frica").\n_START_SECTION_\nEleccions de 1994\n_START_PARAGRAPH_\nLes eleccions es van celebrar el 27 d\'abril de 1994 i hi varen votar de forma pac\xc3\xadfica uns 20.000.000 de sud-africans de tot el pa\xc3\xads. Hi va haver algunes dificultats en l\'organitzaci\xc3\xb3 de la votaci\xc3\xb3 a les zones rurals, per\xc3\xb2, en tot el pa\xc3\xads, la gent va esperar pacientment durant hores per votar en mig d\'un sentiment palpable de bona voluntat. Es va afegir un dia extra a les eleccions per a donar a tots l\'oportunitat de votar. Els observadors internacionals es van mostrar d\'acord que les eleccions van ser lliures i justes. _NEWLINE_L\'ANC va obtenir el 62,65% dels vots, menys del 66,7% que li haurien perm\xc3\xa8s reescriure la constituci\xc3\xb3. En el nou parlament, 252 dels 400 escons van ser els membres del Congr\xc3\xa9s Nacional Afric\xc3\xa0. El Partit Nacional captur\xc3\xa0 la majoria dels vots blancs i es va convertir en el partit de l\'oposici\xc3\xb3 oficial. A m\xc3\xa9s del parlament nacional es van escollir els governs provincials, i el Congr\xc3\xa9s Nacional Afric\xc3\xa0 va guanyar en set de les nou prov\xc3\xadncies, resultant el Partit Nacional guanyador de Cap Occidental i l\'IFP de KwaZulu-Natal. El 10 de maig de 1994, Mandela va fer el jurament com a president de Sud-\xc3\xa0frica. Va establir un govern d\'unitat nacional compost per dotze representants de l\'ANC, sis del PN, i tres de la IFP. Thabo Mbeki i Frederik Willem de Klerk en foren vicepresidents. _NEWLINE_L\'aniversari de les eleccions, el 27 d\'abril, se celebra com un dia festiu a Sud-\xc3\xa0frica, i es coneix com a dia de la Llibertat.'