b'\n_START_ARTICLE_\nErnest Mateu i Vidal\n_START_SECTION_\nPrimers anys a Sabadell\n_START_PARAGRAPH_\nL\'any 1931 va arribar a la ciutat de Sabadell\xc2\xa0nomenat\xc2\xa0com a Vicari de la Parr\xc3\xb2quia de Sant Feliu.\xc2\xa0Al cap de poc temps\xc2\xa0ja es va fer un personatge conegut a la ciutat pel seu esperit din\xc3\xa0mic; era reconegut popularment amb el nom de "Moss\xc3\xa8n Ernest". Aviat va llan\xc3\xa7ar-se a l\'apostolat entre la Joventut Cat\xc3\xb2lica i els Minyons de Muntanya de l\'Acad\xc3\xa8mia Cat\xc3\xb2lica.\xc2\xa0Tanta era\xc2\xa0l\'estima que la poblaci\xc3\xb3 li tenia que temien que, amb la possibilitat\xc2\xa0que\xc2\xa0fos traslladat a una altra poblaci\xc3\xb3 per exercir-hi com a Vicari, el moviment qued\xc3\xa9s paralitzat. D\'aquesta manera, es van moure fils per dotar a Moss\xc3\xa8n Ernest dels Beneficis vacants de l\'antiga Comunitat de Preveres de Sant Feliu; tamb\xc3\xa9 va ser\xc2\xa0nomenat\xc2\xa0Bibliotecari del seu Centre, la Biblioteca\xc2\xa0Sard\xc3\xa0\xc2\xa0i Salvany, assignant-li aix\xc3\xad una quantitat mensual complement\xc3\xa0ria que li permet\xc3\xa9s promoure les obres culturals de l\'Acad\xc3\xa8mia i promoure les Joventuts organitzant cursets, cercles d\'estudi i altres activitats culturals.\xc2\xa0No obstant aix\xc3\xb2, aquestes iniciatives van quedar r\xc3\xa0pidament truncades amb l\'esclat de la Guerra Civil Espanyola. Passada la guerra, Moss\xc3\xa8n Ernest va tornar a la ciutat de Sabadell, entrant a la ciutat amb les tropes franquistes per la\xc2\xa0Rambla\xc2\xa0de la ciutat com a capell\xc3\xa0 castrense, i s\'ocup\xc3\xa0 d\'oficiar la primera missa de la vict\xc3\xb2ria franquista a Sabadell el 27 de gener de 1939. Un cop es reinstal\xc2\xb7l\xc3\xa0 a Sabadell no nom\xc3\xa9s desenvoluparia les seves tasques de vessant sacerdotal, sin\xc3\xb3 que tamb\xc3\xa9 va realitzar diverses activitats vinculades a l\'\xc3\xa0mbit de la cultura i la ciutadania._NEWLINE_Les fites principals al llarg de la seva vida a la ciutat de Sabadell es poden dividir en: la restauraci\xc3\xb3 f\xc3\xadsica i espiritual del Santuari de la Mare de D\xc3\xa9u de la Salut; la construcci\xc3\xb3 d\'un nou temple a la parr\xc3\xb2quia de Sant Salvador; la seva tasca d\'ordenaci\xc3\xb3 a l\'Arxiu Municipal i la seva participaci\xc3\xb3 com a membre fundador de la Fundaci\xc3\xb3 Bosch i\xc2\xa0Cardellach.\n_START_SECTION_\nCulte al Santuari de la Mare de D\xc3\xa9u de la Salut\n_START_PARAGRAPH_\nAnys despr\xc3\xa9s, passada la guerra, la Comunitat va encarregar-li a Moss\xc3\xa8n Ernest el culte del Santuari de la Mare de D\xc3\xa9u de la Salut. Era el Comunitari m\xc3\xa9s jove i, per tant, el que tenia menys obligacions, aix\xc3\xad que quan el deg\xc3\xa0 de la Comunitat Moss\xc3\xa8n Josep Maria Bosch, va renunciar al seu servei eclesi\xc3\xa0stic a la Salut per la seva avan\xc3\xa7ada edat, va proposar a Moss\xc3\xa8n Ernest com al seu substitut. \xc3\x89s aix\xc3\xad com comen\xc3\xa7\xc3\xa0 la seva tasca de reconstrucci\xc3\xb3 i embelliment del Santuari de la Salut de forma entusiasta i eficient. Es diu que el Santuari de la Salut pass\xc3\xa0, gr\xc3\xa0cies a ell, de ser una senzilla ermita a un gran Santuari gr\xc3\xa0cies a la millora de l\xe2\x80\x99arquitectura del lloc i amb una decoraci\xc3\xb3 pict\xc3\xb2rica i escult\xc3\xb2rica realitzada per grans artistes majorment locals. Amb aquest projecte de restauraci\xc3\xb3, juntament amb el c\xc3\xa0rrec de tenir cura del culte del Santuari, Moss\xc3\xa8n Ernest va aconseguir promoure i reviure amb for\xc3\xa7a la devoci\xc3\xb3 popular a la Mare de D\xc3\xa9u de la Salut, patrona de la ciutat venerada des de feia segles.\n_START_SECTION_\nRector de la Parr\xc3\xb2quia Sant Salvador\n_START_PARAGRAPH_\nPosteriorment, Moss\xc3\xa8n Ernest va realitzar oposicions per a una parr\xc3\xb2quia, i l\'any 1948 va ser\xc2\xa0nomenat\xc2\xa0rector de la nova Parr\xc3\xb2quia Sant Salvador; amb aquest t\xc3\xadtol no deix\xc3\xa0 les seves activitats al Santuari de la Salut, per\xc3\xb2\xc2\xa0s\xc3\xad que\xc2\xa0va renunciar al Benefici de Sant Feliu, ja que eren dos t\xc3\xadtols can\xc3\xb2nics incompatibles. Moss\xc3\xa8n Ernest comen\xc3\xa7\xc3\xa0 aix\xc3\xad un nou projecte del qual seria autor i director a la Parr\xc3\xb2quia assignada, la qual tenia una capella interina, i va proposar dotar-la d\'un gran temple. Va comptar amb la col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 de l\'arquitecte Francesc Folguera i\xc2\xa0Grassi\xc2\xa0(que tamb\xc3\xa9 havia participat en la reconstrucci\xc3\xb3 del santuari de la Salut) per fer la nova planta de l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Salvador l\'any 1955 amb un estil\xc2\xa0neorom\xc3\xa0nic\xc2\xa0i amb grans influ\xc3\xa8ncies del g\xc3\xb2tic catal\xc3\xa0 del territori. Les obres s\'iniciaren el 1953, any de la posada de la primera pedra._NEWLINE_En la reconstrucci\xc3\xb3 es pot apreciar tamb\xc3\xa9 l\'obra escult\xc3\xb2rica de Camil\xc2\xa0F\xc3\xa0bregas, artista que tamb\xc3\xa9 realitz\xc3\xa0 un bust en bronze de Moss\xc3\xa8n Ernest. En la parr\xc3\xb2quia esculp\xc3\xad 26 magn\xc3\xadfics capitells dels quals\xc2\xa0el mateix artista\xc2\xa0explic\xc3\xa0 que va inspirar-se en\xc2\xa0la mateixa ciutat\xc2\xa0de Sabadell, els seus oficis i esplais: la sardana, la vespa, el\xc2\xa0biscuter, l\'Aplec de la Salut, els Tres Tombs, la llufa, els futbolistes i el grup dels Gegants i els Nans. Gr\xc3\xa0cies a aquest projecte que lider\xc3\xa0 l\'Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Sabadell li va concedir el primer premi Sant Lluc al mecenatge pel seu impuls de l\'art sabadellenc. Finalment, va renunciar al c\xc3\xa0rrec de rector per esgotament, sent la seva mort el motiu pel qual la decoraci\xc3\xb3 del temple i part de les seves depend\xc3\xa8ncies van restar inacabades. El que s\'hi veu avui \xc3\xa9s un solar ple d\'herbes i deixalles, per\xc3\xb2 no es descarta la possibilitat\xc2\xa0que\xc2\xa0ressorgeixi el projecte que finalitzi l\'obra._NEWLINE_Durant el seu c\xc3\xa0rrec de rector en aquesta parr\xc3\xb2quia Moss\xc3\xa8n Ernest visqu\xc3\xa9 uns anys convulsos a la d\xc3\xa8cada de 1960, en els quals l\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica es trobava profundament dividida en un sector que seguia a favor del r\xc3\xa8gim franquista i un altre sector que volia desvincular-se de la dictadura per trencar els lligams conservadors que l\'unien a ella des de feia anys. Durant la d\xc3\xa8cada dels seixanta va tenir lloc la manifestaci\xc3\xb3 de capellans de 1966 per protestar per les agressions policials contra l\'estudiant Joaquim Boix i Lluch. Aquests sacerdots van ser atacats bruscament per diversos policies, sent colpejats amb viol\xc3\xa8ncia.\xc2\xa0L\'endem\xc3\xa0\xc2\xa0diversos sacerdots, la majoria joves, van reunir-se davant l\'arquebisbe de Barcelona\xc2\xa0Gregorio\xc2\xa0Modrego\xc2\xa0Casaus\xc2\xa0per presentar-li una carta on expressaven el desacord amb aquests fets, per\xc3\xb2 l\'arquebisbe va mostrar-se negatiu davant les peticions dels sacerdots; dos dies despr\xc3\xa9s seguia sense mostrar\xc2\xa0cap\xc2\xa0predisposici\xc3\xb3 a prendre mesures al respecte._NEWLINE_El dia 14 de maig al vespre l\'arquebisbe va publicar un serm\xc3\xb3 que hauria de ser llegit a totes les esgl\xc3\xa9sies durant la missa de\xc2\xa0l\'endem\xc3\xa0\xc2\xa0al mat\xc3\xad, un serm\xc3\xb3 que pretenia conciliar i unir a l\'esgl\xc3\xa9sia per\xc3\xb2 que no feia refer\xc3\xa8ncia als fets ocorreguts. Davant la situaci\xc3\xb3, diversos sacerdots van desobeir l\'ordre de l\'arquebisbe de no fer cap comentari sobre els fets i en\xc2\xa0diverses\xc2\xa0esgl\xc3\xa9sies es van repartir fulletons clandestins criticant al governador de la ciutat i a l\'arquebisbe i explicant la veritat dels fets. Moss\xc3\xa8n Ernest, en el seu c\xc3\xa0rrec de rector de la parr\xc3\xb2quia, hi promulg\xc3\xa0 la veritat dels fets, participant aix\xc3\xad en l\'enfrontament de part del clergat catal\xc3\xa0 amb la dictadura franquista.\n_START_SECTION_\nArxiver Municipal\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera visita del dictador\xc2\xa0Francisco\xc2\xa0Franco a Sabadell va ser l\'any 1942, el dia 27 de gener, dia del tercer aniversari de l\'entrada de les tropes franquistes a la ciutat. La visita es recull de forma molt minuciosa i detallada en la cr\xc3\xb2nica de Moss\xc3\xa8n Ernest Franco en Sabadell (en el qual s\'inclou un sonet dedicat al dictador de Joan Ar\xc3\xbas) publicada el mateix any, la qual li va valer el t\xc3\xadtol d\'Arxiver Municipal succeint a Miquel\xc2\xa0Carreras. La formaci\xc3\xb3 human\xc3\xadstica que havia rebut de la seva carrera sacerdotal i l\'ampliaci\xc3\xb3 d\'aquesta amb el doctorat el varen fer reunir les capacitats m\xc3\xa9s adequades pel c\xc3\xa0rrec, que comportava desxifrar i interpretar correctament documents de totes les \xc3\xa8poques._NEWLINE_Aix\xc3\xad, Moss\xc3\xa8n Ernest s\'incorpor\xc3\xa0 a l\'Arxiu Municipal, ocupant el c\xc3\xa0rrec\xc2\xa0fins al\xc2\xa0dia de la seva mort. De les seves intervencions m\xc3\xa9s destacades en els seus primers anys com a arxiver \xc3\xa9s la conservaci\xc3\xb3 d\'una unitat d\'arxius conformada per cartes del duc de Berwick que havia estat compilada per Antoni Bosch i\xc2\xa0Cardellach\xc2\xa0a les darreries del segle XVIII, a la qual Moss\xc3\xa8n Ernest\xc2\xa0va afegir una ordre del 17 de setembre de 1714 que inclo\xc3\xafa la firma del duc de Berwick i que era un document in\xc3\xa8dit. A m\xc3\xa9s, Moss\xc3\xa8n Ernest va enquadernar la compilaci\xc3\xb3, a fi efecte de garantir una conservaci\xc3\xb3 \xc3\xb2ptima._NEWLINE_A ell tamb\xc3\xa9 se li deuen uns treballs d\'ordenaci\xc3\xb3 hist\xc3\xb2rica-ciutadana que compil\xc3\xa0 en dos volums: "Ordinacions de la Universitat de la vila i terme de Sabadell", dels segles XVI i primer quart del XVII. Tamb\xc3\xa9 va crear-ne una \xc3\xa0mplia hemeroteca per facilitar la consulta de la col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 als habitants de Sabadell. Les seves tasques en l\'Arxiu Municipal foren diverses; es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia que tamb\xc3\xa9 tenia capacitats per decidir si nous escrits eren aptes per ser o no publicats. Aix\xc3\xad, l\'any 1942 Moss\xc3\xa8n Ernest va prohibir la publicaci\xc3\xb3 de Sabadell M\xc3\xa0rtir, un manuscrit ofert a l\'Ajuntament que va redactar Enric\xc2\xa0Sarradell\xc2\xa0Pascual, personatge principal dins l\'Ajuntament franquista de Sabadell que durant la d\xc3\xa8cada dels quaranta va ser a\xc3\xafllat per les autoritats franquistes a causa del seu pensament profundament extremista i radical._NEWLINE_Per\xc3\xb2 les seves tasques d\'ordenaci\xc3\xb3 anaren m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 de dues compilacions: sovint deixava const\xc3\xa0ncia de les males condicions\xc2\xa0en les quals\xc2\xa0es trobava l\'Arxiu Municipal, sobretot despr\xc3\xa9s de la guerra, quan munts de papers s\'havien anat acumulant sense ning\xc3\xba per classificar-los i ordenar-los, car el predecessor de Moss\xc3\xa8n Ernest, Miquel\xc2\xa0Carreras, havia mort l\'any 1938. Moss\xc3\xa8n Ernest va comen\xc3\xa7ar per aquesta paperassa, que li va portar mesos ordenar, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s era el principi de la tasca ordenadora que faria fins al final dels seus dies. Era una feina dura, ja que ordenar significa fer una lectura atenta per saber el contingut del document, i Moss\xc3\xa8n Ernest la dugu\xc3\xa9 a terme de forma pacient i continuada. Al llarg dels anys va aconseguir que l\'Arxiu Municipal de Sabadell tingu\xc3\xa9s la fama de ser un dels m\xc3\xa9s ben ordenats d\'entre els de la seva mena, i aix\xc3\xad ho deixaren patent importants personalitats com el doctor i historiador Jordi Nadal.\n_START_SECTION_\nTrasp\xc3\xa0s i homenatges posteriors\n_START_PARAGRAPH_\nEl 17 d\'abril de 1977 es complia el Centenari del reial decret d\'Alfons XII que concedia a Sabadell el t\xc3\xadtol de ciutat, i es realitzaren diversos esdeveniments commemoratius que tenien el seu inici en aquest dia. Moss\xc3\xa8n Ernest, encarregat de pronunciar el Preg\xc3\xb3 d\'Obertura, no va poder realitzar la seva tasca a causa d\'una malaltia i va ser substitu\xc3\xaft per Josep Torrella, llavors director de la Fundaci\xc3\xb3. Aquesta malaltia s\'agreuj\xc3\xa0 r\xc3\xa0pidament, posant fi a la seva vida el 24 de juliol del mateix any. Per tota la dedicaci\xc3\xb3\xc2\xa0amb la qual\xc2\xa0va dur a terme grans projectes per millorar la ciutat i, especialment, per haver estat el nexe d\'uni\xc3\xb3 entre la Fundaci\xc3\xb3 i l\'Ajuntament, l\'entitat public\xc3\xa0 a l\'octubre del mateix any en els Quaderns d\'Arxiu la pon\xc3\xa8ncia llegida poc abans per Pere Roca Garriga, "Moss\xc3\xa8n Ernest Mateu en el cor de la vida sabadellenca"._NEWLINE_Al\xc2\xa0morir deix\xc3\xa0 vacant el lloc d\'Arxiver Municipal, i la Fundaci\xc3\xb3 Bosch i\xc2\xa0Cardellach\xc2\xa0va proposar a l\'Ajuntament que aquest c\xc3\xa0rrec fos resolt en un context municipal democr\xc3\xa0tic. L\'Ajuntament va adquirir la Casa Pons\xc3\xa0 per a instal\xc2\xb7lar-hi el nou Arxiu, solucionant aix\xc3\xad la manca d\'espai i d\'instal\xc2\xb7lacions que hi havia a les golfes de la Casa Consistorial. L\'any 1980 es nomen\xc3\xa0 a Andreu Castells, membre de la Fundaci\xc3\xb3, com a nou cap dels Serveis Municipals de Museus i Arxius, i tamb\xc3\xa9 es va crear un Patronat de l\'Arxiu que va proposar algunes modificacions en el projecte del seu Estatut._NEWLINE_En mem\xc3\xb2ria a la seva persona s\'anaren publicant diversos escrits per part de la Fundaci\xc3\xb3 Bosch i\xc2\xa0Cardellach. En el Quadern d\'Arxiu n\xc3\xbamero 36 de l\'any 1981 es public\xc3\xa0 la pon\xc3\xa8ncia que Moss\xc3\xa8n Ernest impart\xc3\xad l\'any 1972 a\xc2\xa0Terrassa\xc2\xa0per l\'Assemblea Intercomarcal d\'Estudiosos "Les q\xc3\xbcestions jurisdiccionals entre Sabadell i Terrassa"._NEWLINE_L\'any 1992 es va realitzar una excursi\xc3\xb3 a Montserrat, quasi en el cinquantenari de la Fundaci\xc3\xb3. All\xc3\xa0, durant la missa conventual, es va presentar com a ofrena una edici\xc3\xb3 de la pon\xc3\xa8ncia de Moss\xc3\xa8n Ernest llegida l\'any 1956 i publicada en ciclostil "Sabadell i Montserrat". La Fundaci\xc3\xb3 la publicaria reeditada posteriorment en els Quaderns d\'Arxiu.\n_START_SECTION_\nPersonalitat\n_START_PARAGRAPH_\nCom a persona, Moss\xc3\xa8n Ernest era un home inquiet i de moviment i acci\xc3\xb3, ell mateix es designava com una persona espont\xc3\xa0nia; per\xc3\xb2 amb un esperit ordenat i sedentari que predomin\xc3\xa0 en tota la seva carrera, especialment un cop iniciada la seva tasca com a arxiver. Tamb\xc3\xa9 es definia com una persona arrauxada amb cert mal car\xc3\xa0cter que sortia quan la situaci\xc3\xb3 aix\xc3\xad li ho feia sentir._NEWLINE_De jove havia cultivat profundament les vessants m\xc3\xa9s\xc2\xa0art\xc3\xadstiques: la m\xc3\xbasica i el dibuix. Dels seus dibuixos se\'n conserven peces com les caplletres de la primera edici\xc3\xb3 del poema L\'antic fil\xc3\xb2sof i el modern poeta de Moss\xc3\xa8n Camil Geis o al llibre d\'homenatge a Joan Vila Cinca publicat per la Biblioteca Sabadellenca l\'any 1936. Aquestes activitats, tot i haver-les abandonades\xc2\xa0al\xc2\xa0fer-se gran, es tradu\xc3\xafren en els seus treballs amb la demostraci\xc3\xb3 de gust i sensibilitat art\xc3\xadstica. Aix\xc3\xad, la seva passi\xc3\xb3 pel dibuix va ser aplicada en la direcci\xc3\xb3 art\xc3\xadstica de la reconstrucci\xc3\xb3 del Santuari de la Salut i amb la creaci\xc3\xb3 del temple de la Parr\xc3\xb2quia de Sant Salvador, i la seva\xc2\xa0vessant\xc2\xa0musical s\'identific\xc3\xa0 amb la voluntat de dotar el Santuari de la Salut d\'un extraordinari orgue amb el qual gaudir de la m\xc3\xbasica a l\'interior de l\'edifici. A m\xc3\xa9s, es conserven peces d\'autoria pr\xc3\xb2pia com la partitura Les set paraula per a cor, estrenada per l\'Escola Gregoriana "Laudamus" de Sant Salvador l\'any 1952._NEWLINE_Va cultivar una gran amistat amb Moss\xc3\xa8n Camil Geis, giron\xc3\xad que havia arribat a Sabadell pocs anys abans que ho fes Moss\xc3\xa8n Ernest. En un escrit publicat al Diari de Sabadell al mes de la mort de Moss\xc3\xa8n Ernest, Moss\xc3\xa8n Geis manifest\xc3\xa0 com de seguida va n\xc3\xa9ixer una amistat arran de ser d\'edats similars i tenir aficions art\xc3\xadstiques semblants. Quan Moss\xc3\xa8n Geis reb\xc3\xa9 la Medalla de la Ciutat el 25 de maig de 1976, Moss\xc3\xa8n Ernest va ser convidat a participar-hi, fent un petit parlament on parl\xc3\xa0 de la\xc2\xa0pluriforme\xc2\xa0personalitat de Moss\xc3\xa8n Geis en condici\xc3\xb3 de sacerdot i intel\xc2\xb7lectual._NEWLINE_Se li conegu\xc3\xa9 una afici\xc3\xb3 filat\xc3\xa8lica al llarg de tota la seva vida, des dels 7 anys. Tenia una gran col\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 que va perdre amb la guerra civil, per\xc3\xb2 que va poder refer quasi \xc3\xadntegrament amb els anys posteriors. Com a bon filat\xc3\xa8lic, posse\xc3\xafa un segell personal. Tamb\xc3\xa9 tenia afici\xc3\xb3 pel col\xc2\xb7leccionisme de numism\xc3\xa0tica: tenia moltes monedes i medalles, i col\xc2\xb7leccion\xc3\xa0 tamb\xc3\xa9 innumerables llibres en una considerable biblioteca enriquida a mesura que es feia gran. Tamb\xc3\xa9 se li coneix, des de jove, una afici\xc3\xb3 per l\'excursionisme, ja que procedent del Maresme prop de la Serralada Litoral i\xc2\xa0de cara al mar sovint anava d\'excursi\xc3\xb3; aix\xc3\xad s\'ent\xc3\xa9n l\'entusiasme de la seva tasca com a animador dels Minyons de Muntanya de l\'Acad\xc3\xa8mia Cat\xc3\xb2lica._NEWLINE_El reconeixement de tot el treball consagrat a la ciutat de Sabadell al llarg de la seva carrera va ser recompensat al ser proclamat Fill Adoptiu de Sabadell al juny de 1967 pels seus m\xc3\xa8rits vinculats a la ciutat. Aquest nomenament va ser demanat a l\'Ajuntament per la Fundaci\xc3\xb3 Bosch i\xc2\xa0Cardellach\xc2\xa0juntament amb un gran nombre d\'entitats ciutadanes de\xc2\xa0car\xc3\xa0cter\xc2\xa0cultural que van\xc2\xa0donar suport a\xc2\xa0la sol\xc2\xb7licitud escrita per la Fundaci\xc3\xb3, amb motiu dels vint-i-cinc anys complerts com a Arxiver Municipal realitzant una curosa i delicada tasca,\xc2\xa0tal com\xc2\xa0ho havia fet\xc2\xa0el mateix Bosch\xc2\xa0i\xc2\xa0Cardellach, considerat el creador de l\'Arxiu. El lliurament del t\xc3\xadtol va realitzar-se el 25 de gener de 1971 en el sal\xc3\xb3 de sessions de la ciutat. Tamb\xc3\xa9 va rebre altres premis distingits: el Premi Ciutadania per la Caixa d\'Estalvis i el Premi Sant\xc2\xa0Lluch, per l\'Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts.'