b"\n_START_ARTICLE_\nUna meuca\n_START_SECTION_\nContext hist\xc3\xb2ric i art\xc3\xadstic\n_START_PARAGRAPH_\nIsidre Nonell i Monturiol (un dels millors pintors catalans del postmodernisme) es va formar a l'acad\xc3\xa8mia de Josep Mirabent i a la de Gabriel Mart\xc3\xadnez Alt\xc3\xa9s. Va alternar aquesta formaci\xc3\xb3 amb la que rebia a l'Escola de la Llotja, on va \xc3\xa9sser alumne de Llu\xc3\xads Graner i Arruf\xc3\xad, amb qui va compartir l'afici\xc3\xb3 pels temes del m\xc3\xb3n obrer i de la gent humil, al mateix temps que formava part de la Colla del Safr\xc3\xa0._NEWLINE_L'estada a Bo\xc3\xad (el 1896) li va proporcionar un dels temes que van contribuir notablement a la seua anomenada, escandalitzant l'opini\xc3\xb3 p\xc3\xbablica i sobretot la burgesia catalana. Ara b\xc3\xa9, si al principi els marginats de la societat, cretins, pidolaires i repatriats van acaparar l'inter\xc3\xa8s de Nonell, a partir del 1905 el tema preferit van \xc3\xa9sser les gitanes, tema al qual es va dedicar gaireb\xc3\xa9 en exclusiva, tant en pintura com en dibuix, fins al 1908._NEWLINE_Si es comparen els primers estudis i apunts del natural, molts apareguts a l\xc2\xb4Esquella de la Torratxa el 1894 i a La Vanguardia el 1896, amb la s\xc3\xa8rie dels cretins iniciada a finals del 1896, i els dibuixos aquarel\xc2\xb7lats amb el tema de les gitanes i les extraordin\xc3\xa0ries il\xc2\xb7lustracions que, a partir del 1908, va fer per a la revista Papitu, \xc3\xa9s evident que el sentit del color i la mat\xc3\xa8ria del Nonell pintor mai no va privar ni minvar la gr\xc3\xa0cia i la vivacitat del Nonell dibuixant. Malgrat el rebuig inicial i el fet que la seua obra ja estava consolidada des del 1901, Nonell, pocs mesos abans de morir, encara va poder gaudir de l'\xc3\xa8xit de la seua darrera exposici\xc3\xb3, celebrada al Faian\xc3\xa7 Catal\xc3\xa0 el 1910._NEWLINE_Fou una donaci\xc3\xb3 de Jaume Nonell el 1914.\n_START_SECTION_\nDescripci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEn aquest dibuix s'aprecia un Nonell que tendeix a sintetitzar les figures i a convertir-les en formes corp\xc3\xb2ries a trav\xc3\xa9s del color i la l\xc3\xadnia, bo i desestimant els aspectes anecd\xc3\xb2tics."