b'\n_START_ARTICLE_\nMuseu Catal\xc3\xb2nia\n_START_SECTION_\nEdifici\n_START_PARAGRAPH_\nEl projecte de nou museu nacional tamb\xc3\xa9 plantejava la necessitat de construir una nova seu arquitect\xc3\xb2nica per a la nova instituci\xc3\xb3. Arreu del m\xc3\xb3n, molts havien estat els museus que amb les seves noves seus arquitect\xc3\xb2niques s\'havien convertit no nom\xc3\xa9s en institucions adaptades funcionalment a les necessitats actuals sin\xc3\xb3 tamb\xc3\xa9 icones urbanes de projecci\xc3\xb3 internacional. \xc3\x89s el cas ben conegut, per exemple, del Museu Guggenheim (Bilbao) o el Mus\xc3\xa9e du Quai Branly de Par\xc3\xads, obra dels arquitectes Frank Gehry i Jean Nouvel respectivament.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nDes de l\'any 1984 existeix la idea de fer un museu de vocaci\xc3\xb3 interdisciplin\xc3\xa0ria per explicar de manera transversal la hist\xc3\xb2ria i la societat catalanes. El "Llibre blanc dels Museus de Catalunya", publicat aquell any i elaborat pel Departament de Cultura de la Generalitat, plantejava la necessitat de disposar d\'un museu nacional que fos capa\xc3\xa7 de "presentar al p\xc3\xbablic aut\xc3\xb2cton i for\xc3\xa0 una s\xc3\xadntesi atractiva i al dia del que ha estat, qu\xc3\xa8 \xc3\xa9s i cap a on s\'encamina el nostre pa\xc3\xads, en totes les seves facetes". Posteriorment, l\'any 1990 el Parlament de Catalunya aprovava la primera Llei de Museus de la hist\xc3\xb2ria del pa\xc3\xads, on tamb\xc3\xa9 es contemplava la creaci\xc3\xb3 d\'un Museu Nacional d\'Etnologia de Catalunya, que mai s\'ha arribat a fer realitat._NEWLINE_Tot i que no va ser fins al 2004 quan el Parlament de Catalunya va instar el Govern de la Generalitat a "redefinir la funci\xc3\xb3 del Museu d\'Hist\xc3\xb2ria de Catalunya, de manera que adopti la consideraci\xc3\xb3 de museu nacional i desenvolupi funcions de coordinaci\xc3\xb3 dels museus i centres d\'interpretaci\xc3\xb3 que hi ha a Catalunya sobre el mateix \xc3\xa0mbit".\n_START_SECTION_\nComissi\xc3\xb3 Assessora\n_START_PARAGRAPH_\nEl 12 de gener de 2009 la Generalitat creava una Comissi\xc3\xb3 assessora per al projecte de nou museu, formada per una trentena de professionals de prestigi tant del m\xc3\xb3n acad\xc3\xa8mic com dels museus del pa\xc3\xads. La seva funci\xc3\xb3 era assessorar els projectes museol\xc3\xb2gic, arquitect\xc3\xb2nic i museogr\xc3\xa0fic del projecte de nou museu aix\xc3\xad com elaborar informes d\'inter\xc3\xa8s per avaluar la idone\xc3\xaftat del projecte i proposar accions i l\xc3\xadnies d\'actuaci\xc3\xb3 per enriquir el seu desenvolupament i continguts. _NEWLINE_El 26 de mar\xc3\xa7 seg\xc3\xbcent, finalment, el document de treball sobre la missi\xc3\xb3, concepte i orientacions del nou museu finalment era sotm\xc3\xa8s a la valoraci\xc3\xb3 de la Comissi\xc3\xb3 Assessora reunida sota la presid\xc3\xa8ncia del llavors conseller de Cultura i Mitjans de Comunicaci\xc3\xb3, Joan Manuel Tresserras, a la sala noble del Palau Moja._NEWLINE_Mesos m\xc3\xa9s tard, en el context de reflexi\xc3\xb3 sobre el nou museu catal\xc3\xa0, els dies 11 i 12 de febrer del 2011 tenien lloc les jornades Museus d\'avui: els nous museus de societat, organitzades per la Direcci\xc3\xb3 General del Patrimoni Cultural del Departament de Cultura de la Generalitat, la Universitat de Barcelona i l\'Institut Catal\xc3\xa0 de Recerca en Patrimoni Cultural.\n_START_SECTION_\nTipologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl projecte catal\xc3\xa0 es definia manifestament com un museu amb vocaci\xc3\xb3 sobre les ci\xc3\xa8ncies socials. Apostava per un model museol\xc3\xb2gic basat tant en l\'exposici\xc3\xb3 de col\xc2\xb7leccions com en les exposicions de s\xc3\xadntesi i les exposicions tem\xc3\xa0tiques._NEWLINE_Arreu del m\xc3\xb3n, diversos museus d\'hist\xc3\xb2ria nacional havien encarat en els \xc3\xbaltims anys els seus reptes de futur mitjan\xc3\xa7ant profundes renovacions, tant de les seves seus arquitect\xc3\xb2niques com dels seus projectes museol\xc3\xb2gics. \xc3\x89s el cas de centres de refer\xc3\xa8ncia internacional com el National Museum of American History, a Washington DC (Estats Units) o el d\'altres museus amb m\xc3\xa9s similituds al projecte catal\xc3\xa0, com el National Museum of Scotland, a Edinburg, i el Mus\xc3\xa9e de la Civilisation, al Qu\xc3\xa9bec. El projecte de nou museu catal\xc3\xa0 els prenia com a refer\xc3\xa8ncia, aix\xc3\xad com al Museu de Bretanya de Rennes, el Museu de les Conflu\xc3\xa8ncies de Li\xc3\xb3, el Museu d\'Hist\xc3\xb2ria d\'Alemanya de Berl\xc3\xadn, la Casa de la Hist\xc3\xb2ria de la Rep\xc3\xbablica Federal d\'Alemanya de Bonn, el Museu Nacional d\'Austr\xc3\xa0lia (Canberra), el Museu Nacional d\'Hist\xc3\xb2ria Japonesa (Sakura), el Museu Dauphinois (Grenoble) i el Museu Canadenc de la Civilitzaci\xc3\xb3 (Ottawa).\n_START_SECTION_\nCol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nD\'acord amb la seva concepci\xc3\xb3 origin\xc3\xa0ria, plasmada en el Pla de Museus del 2007, el nou equipament nacional havia d\'incloure en el seu projecte museol\xc3\xb2gic una visi\xc3\xb3 plural del passat del territori catal\xc3\xa0. Es proposava integrar en una \xc3\xbanica seu i en un relat com\xc3\xba les col\xc2\xb7leccions fins ara existents en el Museu d\'Hist\xc3\xb2ria de Catalunya i el Museu d\'Arqueologia de Catalunya. A m\xc3\xa9s, el projecte tamb\xc3\xa9 contemplava la creaci\xc3\xb3 d\'un sistema de xarxes disciplinars formades per museus i jaciments arqueol\xc3\xb2gics, museus d\'hist\xc3\xb2ria i monuments aix\xc3\xad com museus d\'etnologia. El projecte tamb\xc3\xa9 suggeria la possible integraci\xc3\xb3 en el projecte de les col\xc2\xb7leccions del Museu Etnol\xc3\xb2gic de Barcelona, de titularitat municipal._NEWLINE_El projecte de nou Museu Nacional d\'Hist\xc3\xb2ria, Arqueologia i Etnologia de Catalunya va generar la cr\xc3\xadtica del col\xc2\xb7lectiu d\'arque\xc3\xb2legs catalans perqu\xc3\xa8 el nou museu significava, a la pr\xc3\xa0ctica, la desaparici\xc3\xb3 del Museu d\'Arqueologia de Catalunya. Es va elaborar un manifest signat per m\xc3\xa9s de 1.300 persones.'