b'\n_START_ARTICLE_\nJosef Beran\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nJosef Beran va n\xc3\xa9ixer a Plze\xc5\x88 el 29 de desembre de 1888 fill d\'un mestre d\'escola._NEWLINE_Estudi\xc3\xa0 al seminari de Plze\xc5\x88 i posteriorment a la Pontif\xc3\xadcia Universitat Urbaniana de Roma. Va ser ordenat prevere el 10 de juny de 1911, dedicant-se a la tasca pastoral a Pilsen fins al 1932. Beran va ser director espiritual del Seminari de Praga i professor a la Universitat Carolina de Praga el 1932, i promogut al rang de Capell\xc3\xa0 de Sa Santedat l\'11 de juny de 1936 pel Papa Pius XI. Beran s\'assegur\xc3\xa0 que l\'enc\xc3\xadclica de Pius XI Mit brennender Sorge, on el Papa condemnava el nazisme, fos publicada a Praga.\n_START_SECTION_\nII Guerra Mundial i la deportaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 4 de juny de 1942, mentre que Praga es trobava ocupada pels nazis, monsenyor Beran va rebre, prop del seminari teol\xc3\xb2gic on era professor, la visita d\'un oficial txec, un dels pocs entre els quals estaven actius a la resist\xc3\xa8ncia interna, fugit de les batudes de la Gestapo i per ara escapat la posterior deportaci\xc3\xb3 als camps de concentraci\xc3\xb3. Beran va fer c\xc3\xb3rrer la veu que el diumenge seg\xc3\xbcent anava a celebrar la missa pels oficials presoners dels alemanys, i que anava a fer-ho en txec, desobeint les ordres nazis de no fer servir el txec a les cerim\xc3\xb2nies p\xc3\xbabliques. Dos dies despr\xc3\xa9s de celebrar la missa plena de gent,  Beran va ser detingut._NEWLINE_Detingut per la Gestapo el 6 de juny de 1942, Beran va ser empresonat a Pankr\xc3\xa1c, a Theresienstadt (juntament amb \xc5\xa0t\xc4\x9bp\xc3\xa1n Trochta), i al camp de concentraci\xc3\xb3 de Dachau. Mentre que es trobava a Dachau una epid\xc3\xa8mia de tifus gaireb\xc3\xa9 el mata, i va estar all\xc3\xa0 fins al maig de 1945, quan el camp va ser alliberat per les tropes estatunidenques. Torn\xc3\xa0 immediatament a Praga, on el president txecoslovac Edvard Bene\xc5\xa1 el condecor\xc3\xa0 amb la Creu de Ferro i la medalla d\'Heroi de la Resist\xc3\xa8ncia, els dos m\xc3\xa0xims honors que tenia el pa\xc3\xads._NEWLINE_Mentre que es trobava empresonat a Dachau, com ho testimoni\xc3\xa0 Roberto Angeli i molts dels tres mil sacerdots internats i despr\xc3\xa9s supervivents, Beran es va comprometre a ajudar, en la mesura del possible, els que patien m\xc3\xa9s dificultats, d\'acord amb l\'esperit cristi\xc3\xa0.\n_START_SECTION_\nEpiscopat i postguerra\n_START_PARAGRAPH_\nEl 29 de maig de 1945 Beran torn\xc3\xa0 a Praga, que durant el conflicte havia patit uns danys limitats. Un any despr\xc3\xa9s, el 4 de novembre de 1946, Pius XII el nomen\xc3\xa0 arquebisbe de Praga,  i, per tant, Cap de l\'Esgl\xc3\xa9sia a Txecoslov\xc3\xa0quia. Beran va ser consagrat bisbe el 8 de desembre de 1946 a la catedral de Sant Guiu de mans de l\'arquebisbe Saverio Ritter, amb els bisbes  Maurice Picha i Anton Eltschkner servint com a co-consagradors.\n_START_SECTION_\nSota el r\xc3\xa8gim comunista\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de l\'elecci\xc3\xb3 de Klement Gottwald, el President stalinista de Txecoslov\xc3\xa0quia el 1948, Beran va fer cantar el Te Deum pel nou president a la catedral. Despr\xc3\xa9s de l\'ascens del r\xc3\xa8gim comunista de Txecoslov\xc3\xa0quia el 1948, la pol\xc3\xadtica del govern comport\xc3\xa0 una dr\xc3\xa0stica reducci\xc3\xb3 de les llibertats ciutadanes i de la democr\xc3\xa0cia. Els elements dissidents amb el r\xc3\xa8gim van ser eliminats a tots els nivells de la societat, incloent la religi\xc3\xb3: la premsa cat\xc3\xb2lica va ser suprimida, les escoles afiliades als religiosos van ser requisades; i l\'Acci\xc3\xb3 Cat\xc3\xb2lica txecoslovaca va ser eliminada._NEWLINE_Davant d\'aix\xc3\xb2, Beran prohib\xc3\xad al seu clergat prendre cap jurament de lleialtat vers el nou r\xc3\xa8gim, veient en aquesta acci\xc3\xb3 una \xc2\xabtra\xc3\xafci\xc3\xb3 vers la fe cristiana\xc2\xbb, i protest\xc3\xa0 p\xc3\xbablicament per la confiscaci\xc3\xb3 de propietats de l\'arxidi\xc3\xb2cesi de Praga,  aix\xc3\xad com per l\'infringiment de la llibertat religiosa._NEWLINE_Declar\xc3\xa0 que \xc2\xabL\'Esgl\xc3\xa9sia Cat\xc3\xb2lica ha de gaudir de l\'absoluta llibertat que \xc3\xa9s un dret, tan donada per D\xc3\xa9u i garantida per la Constituci\xc3\xb3 Existent\xc2\xbb. Es va constituir una nova "Acci\xc3\xb3 Cat\xc3\xb2lica" aprovada pel govern, les posicions de la qual eren a favor dels comunistes, publicant-se una llista de preveres que s\'haurien adherit a la nova associaci\xc3\xb3, preveres els quals ja estaven morts o no existien. Beran condemn\xc3\xa0 aquesta associaci\xc3\xb3 com a cism\xc3\xa0tica.\n_START_SECTION_\nCatorze anys de silenci\n_START_PARAGRAPH_\nBeran va tornar a l\'arrest domiciliari en una resid\xc3\xa8ncia fora de la di\xc3\xb2cesi de Praga: tamb\xc3\xa9 va ser privat de totes les seves llibertats personals i drets com a arquebisbe. A partir d\'aquest moment es va quedar en silenci: es va ordenar als cat\xc3\xb2lics a oblidar-ho i se li va negar qualsevol contacte amb l\'exterior, de manera que fins i tot una carta del Papa Joan XXIII (amb motiu del cinquant\xc3\xa8 aniversari de la seva ordenaci\xc3\xb3, en 1961) va ser retornat al remitent. Poc despr\xc3\xa9s d\'haver estat posat sota arrest domiciliari, en 1951, Beran va decidir tornar volunt\xc3\xa0riament a la pres\xc3\xb3: durant aquests anys va estar tancat en diverses presons (Ro\xc5\xbeelov, R\xc5\xaf\xc5\xbeodol, Pab\xc4\x9bnice, Muka\xc5\x99ov, Radvanov)._NEWLINE_Malgrat el llarg captiveri, el r\xc3\xa8gim txecoslovac no va presentar cap proc\xc3\xa9s contra Beran: era un heroi de la resist\xc3\xa8ncia anti-nazi, el seu nom era conegut tant al pa\xc3\xads com a l\'estranger, sobretot entre els cat\xc3\xb2lics i un proc\xc3\xa9s sobre la seva persona, amb una possible condemna, podria desestabilitzar l\'equilibri amb la poblaci\xc3\xb3 de Txecoslov\xc3\xa0quia i el Vatic\xc3\xa0. Tamb\xc3\xa9 hi va haver altres raons, incloent el fet que Anton\xc3\xadn Novotn\xc3\xbd, president de Txecoslov\xc3\xa0quia en el per\xc3\xadode 1957\xe2\x80\x931968, tamb\xc3\xa9 havia estat internat com Beran en camps de concentraci\xc3\xb3 nazis._NEWLINE_Va haver un rumor \xc3\xa0mpliament dif\xc3\xb3s que Beran era un dels tres prelats elevats al Col\xc2\xb7legi Cardenalici reservats in pectore pel Papa Joan XXIII al consistori del 28 de mar\xc3\xa7 de 1960, per\xc3\xb2 quan el Papa va morir en 1963, mai no es va saber si era veritat._NEWLINE_El Primat txecoslovac va estar impedit d\'exercir el seu ministeri episcopal fins al seu alliberament. Repetidament ofer\xc3\xad la seva dimissi\xc3\xb3 al Papa, per\xc3\xb2 aquesta sempre va ser rebutjada.\n_START_SECTION_\nPosada en llibertat i viatge a Roma\n_START_PARAGRAPH_\nEl 4 d\'octubre de 1963, despr\xc3\xa9s d\'una s\xc3\xa8rie d\'extenuants negociacions entre el Vatic\xc3\xa0 i el govern txecoslovac, monsenyor Beran va ser posat en llibertat. Al febrer de 1965, Beran marx\xc3\xa0 a Roma, on el Papa Pau VI l\'elev\xc3\xa0 al rang de cardenal prevere de Santa Croce in Via Flaminia en el consistori del 22 de febrer de 1965. Aquell any Beran particip\xc3\xa0 en la darrera sessi\xc3\xb3 del Concili Vatic\xc3\xa0 II. Durant la discussi\xc3\xb3 del document  Dignitatis humanae, sugger\xc3\xad que l\'expiaci\xc3\xb3 pels atacs passats sobre la llibertat religiosa era una possible causa al patiment de l\'Esgl\xc3\xa9sia moderna.\n_START_SECTION_\nMort\n_START_PARAGRAPH_\nEl cardenal Josef Beran va morir a Roma el 17 de maig de 1969,  a l\'edat de 80 anys, a causa d\'un tumor pulmonar.  Quan Pau VI va assabentar-se de la prec\xc3\xa0ria condici\xc3\xb3 de salut el 1969, va c\xc3\xb3rrer per visitar el cardenal moribund, per\xc3\xb2 Beran va morir uns minuts abans que el Pont\xc3\xadfex arrib\xc3\xa9s. Va ser enterrat a les Grutes vaticanes, rebent aix\xc3\xad un privilegi destinat exclusivament als Papes.\n_START_SECTION_\nProc\xc3\xa9s de beatificaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl 2 d\'abril de 1998 l\'arxidi\xc3\xb2cesi de Praga comen\xc3\xa7\xc3\xa0 el seu proc\xc3\xa9s de beatificaci\xc3\xb3 despr\xc3\xa9s que la causa formal comenc\xc3\xa9s a inicis de 1997. Aix\xc3\xb2 li confer\xc3\xad el t\xc3\xadtol de Servent de D\xc3\xa9u.'