b'\n_START_ARTICLE_\nNota fonamental\n_START_PARAGRAPH_\nEn m\xc3\xbasica, la nota fonamental o fonamental d\'un acord (de l\'itali\xc3\xa0 basse fondamentale) \xc3\xa9s la nota o el to en qu\xc3\xa8 aquest acord \xc3\xa9s constru\xc3\xaft o est\xc3\xa0 centrat d\'una manera jer\xc3\xa0rquica, dins el que s\'anomena la tonalitat. Aquesta jerarquia \xc3\xa9s present en la m\xc3\xbasica occidental, i el seu \xc3\xbas \xc3\xa9s una habilitat b\xc3\xa0sica dins els programes d\'educaci\xc3\xb3 musical._NEWLINE_Quan la fonamental \xc3\xa9s la nota m\xc3\xa9s greu, la nota m\xc3\xa9s baixa d\'un acord determinat, es diu que l\'acord est\xc3\xa0 en la posici\xc3\xb3 fonamental. Aix\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 pot ser descrit com la forma "normal", a difer\xc3\xa8ncia de la forma invertida. Quan la fonamental no \xc3\xa9s la nota m\xc3\xa9s baixa d\'un acord, es parla d\'una inversi\xc3\xb3 a l\'acord._NEWLINE_Convencionalment, el nom de la nota que \xc3\xa9s la fonamental s\'utilitza per denominar l\'acord. Aix\xc3\xad, un acord major, constru\xc3\xaft sobre la nota do, \xc3\xa9s un acord en do major. A partir de les aportacions de Rameau, la teoria de la m\xc3\xbasica tonal solen tractar les fonamentals com el tret definitori d\'un acord. A m\xc3\xa9s, en la m\xc3\xbasica m\xc3\xa9s simple, si es coneix la tonalitat, es coneixen les caracter\xc3\xadstiques dels acords tan sols a partir de la fonamental._NEWLINE_Els acords que apareixen la m\xc3\xbasica atonal sovint tenen una fonamental indeterminada, i es caracteritzen millor pels intervals de l\'acord.'