b'\n_START_ARTICLE_\nBar (Montenegro)\n_START_SECTION_\nNom\n_START_PARAGRAPH_\nEl bar \xc3\xa9s una forma escur\xc3\xa7ada de  Antivari, el qual \xc3\xa9s derivat de la ubicaci\xc3\xb3 de la ciutat  a trav\xc3\xa9s del Mar adri\xc3\xa0tic de Bari, It\xc3\xa0lia. Les variacions s\xc3\xb3n en itali\xc3\xa0, Antivari / Antibari; en turc, Bar; alban\xc3\xa8s: Tivari; en grec: \xce\x98\xce\xb7\xce\xb2\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd: \xce\x98\xce\xb7\xce\xb2\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, Thiv\xc3\xa1rion, \xce\x91\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb9\xce\xb2\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, Antiv\xc3\xa1rion; en llat\xc3\xad, Antibarium.\n_START_SECTION_\nTemps antics\n_START_PARAGRAPH_\nLocal troballes arqueol\xc3\xb2giques daten del Neol\xc3\xadtic. Es suposa que Bar correspon a la reconstrucci\xc3\xb3 del castell rom\xc3\xa0 d\' Antipargal, a al VI segle. El nom Antibarium va ser citat per primera vegada al segle X.\n_START_SECTION_\nEdat Mitjana\n_START_PARAGRAPH_\nAls segles VI i VII, els eslaus van ocupar els Balcans. Duklja, un estat eslau o serbi, \xc3\xa9s esmentat al segle X. Jovan Vladimir (va governar vers 1000 - 1016) de Skadarska Krajina \xc3\xa9s el primer governant de Duklja la hist\xc3\xb2ria del qual \xc3\xa9s coneguda. Stefan Vojislav (regnat 1018 - 1043), l\'hom\xc3\xb2nim fundador de la dinastia Vojislavljevi\xc4\x87, va derrotar els bizantins en una batalla en un tur\xc3\xb3 prop de Bar. Va fer de Bar la seu del seu poder. Vojislav despr\xc3\xa9s va ampliar l\'\xc3\xa0rea a sota el seu control. Mihailo I de Duklja (regnat 1050 - 1081), fill de Vojislav, va establir l\' Arquebisbat de Antivari. Va continuar la lluita contra els bizantins per tal d\'assegurar al poble la independ\xc3\xa8ncia. Aix\xc3\xb2 va portar a una uni\xc3\xb3 d\'estats conegut com el Gran principat Serbi. Des de 1101 a 1166, el principat va ser governat per la dinastia Vukanovi\xc4\x87. No obstant aix\xc3\xb2, per a gran part d\'aquest temps, Bar estava sota govern bizant\xc3\xad. E 1183, Stefan Nemanja va conquerir Bar i es va mantenir sota control serbi sota la dinastia Nemanji\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nPer\xc3\xadodes veneci\xc3\xa0 i otom\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nDes de 1443 a 1571, el territori va ser governat per\xc2\xa0 Ven\xc3\xa8cia. Bar (anomenat Antivari pels venecians, va formar part de l\' Alb\xc3\xa0nia Veneta. Era una ciutat estat amb el seu propi escut, la bandera, l\'estatut i la fabrica de moneda. En 1571, els Otomans van capturar Bar i van tenir la ciutat fins al 1878. L\' arquebisbat va ser conservat. Un dels bisbes durant aquest per\xc3\xadode va ser Andrija Zmajevi\xc4\x87. Els Otomans van cedir Bar a Montenegro en el Tractat de Berl\xc3\xadn.\n_START_SECTION_\n\xc3\x88poca moderna\n_START_PARAGRAPH_\nGuglielmo Marconi, l\' itali\xc3\xa0 cient\xc3\xadfic i pioner en la radiotelegraf\xc3\xada, va fer una connexi\xc3\xb3 de r\xc3\xa0dio entre Bar i Bari el 30 d\'agost de 1904. En 1908, el primer ferrocarril en aquesta part de la regi\xc3\xb3 dels Balcans es va posar en funcionament. Durant la Gran Guerra, el 16 d\'agost de 1914, el creuer lleuger de\xc2\xa0 l\'armada austro-hongaresa SMS Zenta i un destructor acompanyant, van quedar atrapats al port de Bar per una gran flota francesa (m\xc3\xa9s de dotze vaixells de guerra) i en la posterior batalla de Antivari (els austr\xc3\xadacs van optar per combatre) la Zenta es va enfonsar amb una considerable p\xc3\xa8rdua de vides. El destructor va poder escapar._NEWLINE_En la segona Guerra Mundial, el 13 de juliol de 1941, va tenir lloc una revolta contra les forces alemanyes d\'ocupaci\xc3\xb3 a Bar. El 1945, entre 400 i 2.000 Albanesos van ser morts a Bar per partisans comunistes de Iugosl\xc3\xa0via. Bar va ser en gran part destru\xc3\xafda en la segona Guerra Mundial i reconstru\xc3\xafda com una ciutat moderna.\n_START_SECTION_\nUbicaci\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nBar est\xc3\xa0 situat a la costa occidental de la frontera amb Montenegro a la riba de la Mar Adri\xc3\xa0tica. \xc3\x89s aproximadament a 53 quil\xc3\xb2metres (33 milles) de Podgorica, la capital de Montenegro. A l\'est hi ha el llac m\xc3\xa9s gran dels Balcans, el Llac Skadar. A l\'oest, a trav\xc3\xa9s de la mar, est\xc3\xa0 It\xc3\xa0lia.\n_START_SECTION_\nLa Flora i la fauna\n_START_PARAGRAPH_\nLa part costanera de Bar t\xc3\xa9 molta m\xc3\xa0quia i roure, alzina, llorer, murta, ginesta, baladre, ar\xc3\xa7 blanc, espina, galzeran i esp\xc3\xa0rrecs. Al nord i a la muntanya, hi ha rouredes i fagedes._NEWLINE_Els c\xc3\xadtrics, incloent mandarina, taronja i llimona, magranes, oliveres, vinyes i figues. \xc2\xa0_NEWLINE_El Llac Skadar \xc3\xa9s ric en vida d\'aus, incloent el pelic\xc3\xa0. Llocs d\'animals es troben a Ostros, Rumija, Lisinj, Sutorman i Sozina i inclouen conill, toix\xc3\xb3, guineu, llop i senglar. A Bar a la vora del mar es troben diversos tipus de petxines, cargols, equinoderms, cefal\xc3\xb2podes i crancs de riu.\n_START_SECTION_\nDades demogr\xc3\xa0fiques\n_START_PARAGRAPH_\nBar \xc3\xa9s el centre administratiu del municipi de Bar, que inclou la ciutat de Sutomore i altres petits pobles costaners. Un cens de 2011 registra 42.048 persones al municipi de Bar. A la ciutat de Bar hi havia 17.727 habitants.\xc2\xa0 La poblaci\xc3\xb3 ha estat creixent des dels 6.742 habitants del 1981, els 10.971 de 1991, els 13.719 del 2003 fins al 17.727 de 2011.\n_START_SECTION_\nEconomia\n_START_PARAGRAPH_\nL\'economia de Bar es basa en el Port de Bar, el ferrocarril de Belgrad - Bar i el t\xc3\xbanel de Sozina. El Port de Bar \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s peculiar caracter\xc3\xadstica de la ciutat. Ocupa 3.100 metres de costa, amb una superf\xc3\xadcie de 800 ha i aquatorium de 200 ha. \xc3\x89s capa\xc3\xa7 de recarregar 5 milions de tones de mercaderies l\'any. El 1976, es va obrir el\xc2\xa0 ferrocarril de Belgrad - Bar que va fer la costa de l\'Adri\xc3\xa0tic accessible per als turistes, i transport fins al Port de Bar. L\'empresa d\'alimentaci\xc3\xb3, Primorka ha estat operant a Bar\xc2\xa0 m\xc3\xa9s de 50 anys. Es produeix oli d\'oliva i magrana amb suc. Hi ha 95,000 arbres d\'oliva, uns 80.000 arbres c\xc3\xadtrics (llimona, taronja, mandarina i similars) en l\'\xc3\xa0mbit municipal. El centre per a les cultures subtropicals, fundat el 1937, \xc3\xa9s la m\xc3\xa9s antiga instituci\xc3\xb3 cient\xc3\xadfica a Montenegro. El turisme \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 una part important de l\'economia de Bar.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nBar disposa d\'una l\xc3\xadnia de ferri a Bari, It\xc3\xa0lia, que \xc3\xa9s operat per les L\xc3\xadnies de Montenegro. En la temporada d\'estiu els ferris tamb\xc3\xa9 van a Ancona, It\xc3\xa0lia. Bar est\xc3\xa0 molt ben comunicat amb l\'interior de Montenegro, aix\xc3\xad com amb la resta de la costa de Montenegro. El t\xc3\xbanel de Sozina, que es va finalitzar el 2006, escur\xc3\xa7a la carretera de connexi\xc3\xb3 amb Podgorica en uns 50 km. Bar est\xc3\xa0 connectat a altres municipis per l\'autopista de l\'Adri\xc3\xa0tic, que s\'est\xc3\xa9n des d\' Ulcinj a Herceg Novi, i a Cro\xc3\xa0cia. Bar \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 estaci\xc3\xb3 final del ferrocarril Belgrad - Bar, que connecta Bar amb Podgorica, al nord, Montenegro i S\xc3\xa8rbia. L\'aeroport de Podgorica \xc3\xa9s a uns 40 km des de Bar. Hi ha vols regulars a Belgrad, Budapest, Zuric, Frankfurt, Ljubljana, Par\xc3\xads, Roma i Viena.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\nEncara que hi ha algunes bones platges pedregoses a Bar mateix, molts turistes trien les destinacions en altres petits pobles del municipi i especialment a Sutomore, amb la seva bella llarga platja de sorra. L\'espai natural al voltant de Bar \xc3\xa9s majorit\xc3\xa0riament verge i \xc3\xa9s ric en vegetaci\xc3\xb3. El municipi de Bar s\'est\xc3\xa9n per la riba sud del llac de Skadar i abasta la regi\xc3\xb3 de Krajina. Tota aquesta zona \xc3\xa9s adequada per a les activitats de lleure i el senderisme.\xc2\xa0 Els petits assentaments prop de Bar, com Dobra Voda, Sutomore i \xc4\x8canj, s\xc3\xb3n una destinaci\xc3\xb3 preferida per a prendre el sol, ja que incorporen llargues platges de sorra.\n_START_SECTION_\nPlatges\n_START_PARAGRAPH_\nEl municipi t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s de 44 quilometres (27 milles) de costa de mar. Hi ha una vintena de platges que s\'estenen m\xc3\xa9s de 9 km. Al nord\xc2\xa0 \xc4\x8canj, que t\xc3\xa9 un total de 1.100 metres de la platja de sorra fina. Un vaixell porta turistes de \xc4\x8canj a la Pla\xc3\xa7a Kralji\xc4\x8dina. Es troba per sota d\'una paret natural de\xc2\xa0 roques sediment\xc3\xa0ries. M\xc3\xa9s al sud, amb 300 metres de llarg, la platja Maljevik. La platja de Sutomore, de 1.200 m de llarg, t\xc3\xa9 espectacles, activitats i restaurants. A prop del monestir medieval\xc2\xa0 de Ratac est\xc3\xa0 la Pla\xc3\xa7a Crvena,\xc2\xa0 batejada amb el nom del color de la sorra fina. La platja est\xc3\xa0 envoltada per un bosc de pins i situat a uns cent metres de la carretera principal. Just al nord del districte central de negocis de Bar hi ha una platja de 1.200 metres de llarg anomenada \xc5\xbdukotrlica. \xc3\x89s una platja de grava envoltada d\'un bosc de pins i variada vegetaci\xc3\xb3 Mediterr\xc3\xa0nia. La pla\xc3\xa7a Gradska est\xc3\xa0 situada davant del palau del Rei Nikola; la platja t\xc3\xa9 750 m de llarg i \xc3\xa9s en part de c\xc3\xb2dols i en part de sorra. 10 km al sud del centre de Bar hi ha una platja de 380 m de llarg, la\xc2\xa0 Veliki Pijesak que est\xc3\xa0 envoltada de nombroses instal\xc2\xb7lacions tur\xc3\xadstiques, restaurants i discoteques. A la frontera entre els municipis de Bar i Ulcinj, al poble de Bu\xc5\xa1at, i ha la Val Maslina amb els seus camps d\'oliveres. Tamb\xc3\xa9 hi ha platges a la riba del Llac Skadar incloent-hi la de sorra del poble de Murici i la de Pjesacac.\n_START_SECTION_\nEsport\n_START_PARAGRAPH_\nBar t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s de cinquanta associacions esportives, incloent les associacions que inclouen un club d\'escacs. Hi ha nombroses instal\xc2\xb7lacions esportives als hotels i escoles. En el centre de la ciutat, la majoria de les instal\xc2\xb7lacions es troben al "Centre de l\'Esport i el Lleure". Esports aqu\xc3\xa0tics com el busseig s\xc3\xb3n populars. El turisme esportiu \xc3\xa9s promogut per la proximitat a la mar i al llac. Bar va acollir el 2010 el campionat de la FIBA d\'Europa sub-16\xc2\xa0 i el 2010 el campionat Europeu d\'Handbol de sub-18.'