b"\n_START_ARTICLE_\nIlla (Rossell\xc3\xb3)\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nJoan Coromines explica que el top\xc3\xb2nim \xc2\xabIlla\xc2\xbb deriva del llat\xc3\xad ins\xc5\xadla, per\xc3\xb2 no en la seva accepci\xc3\xb3 original (porci\xc3\xb3 de terra voltada d'aigua), sin\xc3\xb3 en una extensi\xc3\xb3 m\xc3\xa9s tardana del significat del mot (terra f\xc3\xa8rtil vora un curs d'aigua), que correspon exactament a la realitat geogr\xc3\xa0fica de la vila.\n_START_SECTION_\nLa vila d'Illa\n_START_PARAGRAPH_\nLa Vila vella d'Illa era un espai murallat, de primer medieval, amb les muralles refor\xc3\xa7ades amb talussos en \xc3\xa8poca moderna, a partir de les t\xc3\xa8cniques de fortificaci\xc3\xb3 dels segles XVII i XVIII, en les quals destacaren els enginyers militars francesos com ara S\xc3\xa9bastien Le Prestre de Vauban. La vila primig\xc3\xa8nia era una cellera al voltant de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve del Pedreguet, probablement de primer capella del Castell dels Vescomtes d'Illa, ara pr\xc3\xa0cticament del tot desaparegut, que formava un espai clos per les mateixes cases._NEWLINE_Aquesta cellera, que acab\xc3\xa0 desapareixent, juntament amb el castell dels vescomtes quan va ser ampliada l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Esteve, fou ampliada successivament en dues fases, que conformaren una primera vila murallada del segle XI, amb un recinte on hi havia a l'extrem nord-est l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria la Rodona, potser la primera parroquial de la vila, i, a ran seu, la de Sant Galdric. A aquesta primera vila closa segu\xc3\xad, poc temps m\xc3\xa9s tard, un eixamplament de la vila cap al sud el segle\xc2\xa0xiii que va incloure l'Hospital d'Illa i la seva esgl\xc3\xa9sia, Sant Jaume de l'Hospital i, m\xc3\xa9s tard, la de la Mare de D\xc3\xa9u del Carme. Es conserven notables restes dels dos recintes murallats, amb portes (els portals de la Font, de la Parairia i del Comte) i torres cantoneres de defensa, com la Torre de l'Alexis, tot el que queda del castell vescomtal, aix\xc3\xad com algunes torres rodones i estretes._NEWLINE_Aquesta primera vila va cr\xc3\xa9ixer, encara en \xc3\xa8poca medieval i primers anys de l'Edat Moderna, amb els barris de la Barrera, de l'Hospital, de l'Iglesi, o el Pedreguet, de la Mairie, el Firal, la Muralla, la Paraire, el Roseret, abans Femada del Roseret, Santa Creu, Sant Bonifaci i Sant Jaume. Ja en \xc3\xa8poca m\xc3\xa9s recent, moderna i primera contempor\xc3\xa0nia, Illa va cr\xc3\xa9ixer formant barris com el de l'Ermita._NEWLINE_L'antiga perif\xc3\xa8ria de la vila antiga, en indrets actualment ja absorbits pel creixement del nucli urb\xc3\xa0, es troben antigues construccions a\xc3\xafllades, destacades per a la hist\xc3\xb2ria recent d'Illa, com la Catalana, antiga conserveria ara convertida en espai cultural, la Cava Cooperativa, el Cementiri Vell, o Cementiri Pau Casals, el Cementiri Nou, o de les Castillones, la Gara, l'Hospital de Sant Jaume, o l'Hospital, o l'Hospici, actualment convertit en Museu d'Art Sagrat, l'antiga conserveria convertida actualment en Museu dels Bombers. Tamb\xc3\xa9 cal incloure en aquesta relaci\xc3\xb3 la capella dels Frares de la Champagne, dedicada a Santa Maria._NEWLINE_El creixement contemporani de la vila s'ha fet, com en molts pobles del Rossell\xc3\xb3, a base d'urbanitzacions del tipus de ciutat-jard\xc3\xad, amb cases a\xc3\xafllades amb una porci\xc3\xb3 de jard\xc3\xad en el seu entorn. Les urbanitzacions d'aquesta mena d'Illa s\xc3\xb3n les Cases de la Coma, les Cases de la Sibil\xc2\xb7la, el Colomer, la Grimolessa i el Tuire.\n_START_SECTION_\nCasesnoves\n_START_PARAGRAPH_\nCasesnoves \xc3\xa9s un antic poble del terme d'Illa, actualment desaparegut, situat a l'esquerra de la Tet, en una zona d'hortes davant i a ponent de la vila. Se'n conserven, a part de restes disperses de murs de les cases que el conformaven, l'esgl\xc3\xa9sia dels Sants Just i Pastor de Casesnoves, o de Sant Salvador, actualment desafectada i recentment restaurada, i les restes del Castell de Casesnoves.\n_START_SECTION_\nSanta Maria del Remei\n_START_PARAGRAPH_\nA ponent de la vila i a ran de la Tet, on aquest riu fa un angle recte d'oest - est a sud - nord, i a ponent de la carretera general, hi ha l'antiga leproseria i convent dels franciscans anomenada popularment el Convent. Es tracta de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria del Remei.\n_START_SECTION_\nSant Climent de Reglella\n_START_PARAGRAPH_\nA l'esquerra de la Tet, al sector oriental del terme d'Illa, hi ha hi ha les restes de l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Climent de Reglella.\n_START_SECTION_\nSant Maurici de Graulera\n_START_PARAGRAPH_\nA l'extrem sud-est del terme d'Illa, tocant el de Corbera i molt a prop del de Sant Miquel de Llotes es troben les restes del ve\xc3\xafnat de Sant Maurici, del qual nom\xc3\xa9s en queda la capella de Sant Maurici de Graulera (o Greolera, segons alguns autors).\n_START_SECTION_\nEls masos del terme\n_START_PARAGRAPH_\nLa grand\xc3\xa0ria del terme comunal, aix\xc3\xad com la fertilitat de la zona del Riberal, han fet que Illa posseeixi un bon nombre de masos, tot i que actualment alguns s\xc3\xb3n en ru\xc3\xafnes. Entre els existents, la major part actius, hi ha diversos Casots sense nom que els diferenci\xc3\xaf, el Cortal del Pil\xc3\xb3 d'en Gil, l'Ermita, o Convent de l'Ermita, el Mas Baranda, el Mas Bastit, o la Caseta, el Mas Batlle, el Mas Beltran, el Mas Blanc, el Mas Bo, el Mas Bonaf\xc3\xb2s, o Mas Cremat, el Mas Bordanell, o Vidal, el Mas Bosc, el Mas Buzan, el Mas Cabanal, abans Mas de Moss\xc3\xb3 Blasi, el Mas Calmon, el Mas Cam\xc3\xb3, el Mas Cabdellaire, o Falc\xc3\xb3, el Mas Carrera, el Mas Casamitjana, el Mas Castill\xc3\xb3, el Mas Catal\xc3\xa0, el Mas Caire, o Costa-seca, el Mas Clerc, abans Mas d'en Perers, el Mas Coixet, o de la Munyera, el Mas Corral, el Mas Cribellet, el Mas Dabat, el Mas de Laferri\xc3\xa8re, el Mas de l'Agust\xc3\xad, abans Mas Bosc, el Mas de la Pujada, el Mas del Bret, el Mas del Buc, el Mas de les Formigues, el Mas de les Terreres, el Mas de l'Hospital, el Mas Delonca, abans Masot de Munyer, el Mas del Pla dels Escatllars, el Mas d'en Pagnon, el Mas Duc\xc3\xb2s, abans d'en Jacinto, el Mas Ei, abans Riubanys, el Mas Font, el Mas Guix\xc3\xb3, abans Xovet, el Mas Janvier, el Mas Labau o Lesbaus, dos masos diferents amb el nom de Mas LLec, el Mas Mallols, o Mont\xc3\xb3s, el Mas Munyer, el Mas Nou, abans Sicart, el Mas Pacull, el Mas Par\xc3\xa8s, el Mas Pascot, abans Lacour, el Mas Petit (nom antic, en des\xc3\xbas), el Mas Pla, el Mas Poliroc, el Mas Ponts, abans Viader, el Mas Ponts, el Mas Pubill, el Mas Roca, el Mas Sabater, el Mas Salom\xc3\xb3, el Mas Salvi, abans Bonaf\xc3\xb2s, el Mas Santa Maria, abans Barescut, el Mas Sant Mart\xc3\xad, el Mas Simon, el Mas Sire, abans Puignaut, el Mas Sire de Vilar, que havia tingut la capella de Santa B\xc3\xa0rbara, ara desapareguda, el Mas Sobrequers, el Mas Solera, un segon Mas Solera, abans de l'Hospital, el Mas Susanna, el Mas Tartin, el Mas Tixedor, el Mas Torner, el Mas Verdeguer, el Mas Vernadac, les Teuleries d'en Dessens, les Teuleries d'en Serres,. En ru\xc3\xafnes es troben la Barraca de l'Octroi de Bellestar, el ve\xc3\xafnat de Casesnoves, un Cortal sense nom, el Cortal de les Cabres, el d'en Saborau, el d'en Sire, o Mas d'en Sire, o Mas Blanc, els Casals de la Reglella, el Mas d'en Dom\xc3\xa8nec, el Mas d'en Fages, el Mas d'en Pandinelles, o l'Octroi de Montalb\xc3\xa0, el Mas d'en Rix\xc3\xb3, o d'en Borieres, les Teuleries d'en Rotllat, o les Teuleries Velles. Entre les construccions a\xc3\xafllades cal, a m\xc3\xa9s, comptar amb l'oratori o capella de Nostra Senyora de Vida, a Sant Maurici de Graulera, el Castell de la Sibil\xc2\xb7la. l'Oratori del Pont de les Baus, l'Oratori Major, actualment desaparegut, el Pont de les Baus, el Pont de la Fusta, el Pont de Ribereta, el Pont de Talass\xc3\xa0, antigament Pont de Camard\xc3\xa8s, la Tomba de la Sibil\xc2\xb7la i la Torre de Casesnoves.\n_START_SECTION_\nHidrografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa Tet \xc3\xa9s el riu que articula tot el terme d'Illa, tant des del punt de vista dels altres rius i c\xc3\xb2rrecs que hi aflueixen, com dels recs que en deriven per tal de proveir d'aigua la zona de regadiu del terme. Entre aquests darrers es trpben l'Agulla, l'Agulla de la Grimolessa, la de les Colomines, la del Mas Badia, la del Mas Carrera, la del Mas Cerd\xc3\xa0, la del Mas del Monjot, la de l'Ull de l'Eixau, la de l'Ull del, o d'en, Castanyer, la de l'Ull d'en Carmanyes, la de Reglella, el Rec de Corbera, el de Millars, el de Perpiny\xc3\xa0, o de les Canals, el de Tu\xc3\xafr, el d'Illa, la Clau, o Clau del Rec de Perpiny\xc3\xa0 (primera desc\xc3\xa0rrega), el Sif\xc3\xb3 del Bol\xc3\xa8s, la Segona Desc\xc3\xa0rrega del Rec de Perpiny\xc3\xa0, l'Ullal del Sif\xc3\xb3, o del Bol\xc3\xa8s, l'Ull del Cam\xc3\xad Ralet, o d'en Cavaller, el de l'Eixau, el del, o d'en, Castanyer, el de l'Hospital d'Illa, el de Rocafort, el de Viader, el d'en Carmanyes i els Ulls de l'Hospital d'Illa. Alguns noms s\xc3\xb3n ja antics, en des\xc3\xbas, com l'Ambega de l'Hospital d'Illa i la de Perarnau o l'Ull de Perarnau. Completen aquesta relaci\xc3\xb3 dues recloses: la del Rec d'Illa i la del Rec de Tu\xc3\xafr._NEWLINE_La Tet \xc3\xa9s sens dubte el curs d'aigua m\xc3\xa9s rellevant del terme d'Illa, tant per aportaci\xc3\xb3 d'aigua com pel fet que vertebra i migparteix el terme. La Tet, al llarg del seu pas per illa, t\xc3\xa9 uns quants gorgs: el Gorg de la Caunyeta, el de la Platana, el del Ginebret i el de l'Ombra. La Tet no rep per la dreta cap aportaci\xc3\xb3 (la del Bol\xc3\xa8s, que corre paral\xc2\xb7lel a la Tet pel sud, es d\xc3\xb3na fora del terme d'Illa), per\xc3\xb2 s\xc3\xad que hi arriben per l'esquerra uns quants c\xc3\xb2rrecs: el C\xc3\xb2rrec de Vallagra, que abans ha rebut els c\xc3\xb2rrecs del Bosc Negre i de Puig Pedr\xc3\xb3s, el C\xc3\xb2rrec de Casesnoves, que recull els c\xc3\xb2rrecs de la Vernosa, del Mas d'en Dom\xc3\xa8nec i de la Coma de Quers, el C\xc3\xb2rrec de la Coma d'Ardena, que hi aporta els c\xc3\xb2rrecs del Mas d'en Sire i de la Plana d'en Condom\xc3\xad, el C\xc3\xb2rrec de les Teuleries, amb les aportacions dels c\xc3\xb2rrecs de la Reixa, del Pal, del de Picanya, que s'ajunta amb el C\xc3\xb2rrec del Cam\xc3\xad de Caramany per tal de formar el C\xc3\xb2rrec de la Coma, que en el tros final s'anomena C\xc3\xb2rrec Dolent, i el C\xc3\xb2rrec del Portal de la Sal, la Ribereta, o Ribera de Bellestar, a la qual s'uneixen anteriorment el C\xc3\xb2rrec de la Font d'en Gros, el dels Cirers, el de l'Infern, el de la Sibil\xc2\xb7la, o de Reglella, el d'en Lino, el d'en Cabanat, el del Baixador de les Moles, el C\xc3\xb2rrec de les Moles, el dels Ametllers i, fent de l\xc3\xadmit amb els termes de Bellestar i de Nefiac, per\xc3\xb2 davallant cap al darrer d'aquests dos termes, el C\xc3\xb2rrec de la Font del Ferrer._NEWLINE_A la zona meridional del terme, a la dreta del Bol\xc3\xa8s, aquest riu rep l'aportaci\xc3\xb3 del Gimenell, que prov\xc3\xa9 de Sant Miquel de Llotes i, m\xc3\xa9s a llevant, el C\xc3\xb2rrec de Sant Maurici._NEWLINE_El terme d'Illa t\xc3\xa9 un munt de fonts: la Font de Caramany, la de Casesnoves, la de la Gresala, la de la Graula, la de la Maladent, la de la Roqueta, la de la Sarda, o d'en Pau Tapis, la de la Tura, ja desapareguda, la de la Vila, o dels Quatre Canalots, la de la Zeta Boiera, la del Baixador de Bula, la del Fric, la del Rec de Perpiny\xc3\xa0, la dels Cavalls, la dels Estanyols, la dels Gendarmes, la d'en Bessieres, la d'en Bo, la d'en Bonaf\xc3\xb2s, la d'en Ferran, la d'en Gali\xc3\xa0, la d'en Gros, la d'en Nilles, la d'en P\xc3\xb3 Pel-ras, la d'en Rebard\xc3\xad, la d'en Ribalta, la d'en Trainier, la d'en Valle, la d'en Ventureta Bo, la d'en Zep Zaloli, o d'en Bo-b\xc3\xb2, ja desapareguda, la Font Dol\xc3\xa7a, la Font de Sant Jaume, la Font Sant Juli, o de l'Adroer, la de Sant Maurici, o Font Rovellosa, les Fonts d'en Boier, les d'en Viader i la Molina.\n_START_SECTION_\nOrografia\n_START_PARAGRAPH_\nLa part central del terme d'Illa \xc3\xa9s absolutament plana, com ja s'ha comentat abans, per\xc3\xb2 tant al nord com al sud hi ha zones muntanyoses. La del nord, el mass\xc3\xads que separa les valls de la Tet i de l'Agl\xc3\xad arriba a al\xc3\xa7ades entre els 350 m alt, aproximadament, i els 413 del Pil\xc3\xb3 d'en Gil, mentre que al sud, a la vall de Graulera, contraforts dels Aspres, arriba als 412 damunt de Sant Maurici i als 469 de la Calcina._NEWLINE_Els top\xc3\xb2nims d'Illa indiquen algunes formes de relleu: bagues: el Bac de la Pulicena, el Bac de Campmages, el Bac d'en Lopes, l'Obac d'en Dami\xc3\xa0; boscs: el Bosc dels Frares i el Bosc Negre; comes: la Coma, la Coma de Graulera, la Coma d'Ardena, la Coma de l'Infern i la Coma de, o d'en, Quers; muntanyes: la Calcina, Puig Pedr\xc3\xb3s, antigament Puig Nadal\xc3\xad, Puig Sinell; planes: el Pla dels Escatllars, el Pla de Nefiac, el Pla de Reglella, la Plana d'en Condom\xc3\xad, el Planer, o els Olius, d'en Solatge; ribes: la Riba dels Escatllars, la Ribalta, el Riberal de Reglella, el Riberal de Casesnoves, el Riberal d'en Lacreu; serres i serrats: la Serra de la Devesa, la Serra de la Roqueta, la Serra Llarga, el Serrat Blanc, el Serrat dels Mallols, o d'en Malloles, el Serrat d'en Parragall i el Serrat d'en Pucinet.\n_START_SECTION_\nEl terme comunal\n_START_PARAGRAPH_\nLes partides i llocs espec\xc3\xadfics del terme illenc ens d\xc3\xb3na la n\xc3\xb2mina seg\xc3\xbcent: l'Ambega de la Negra, les Arenes, o els Arencs, els Arenys (s dos llocs diferents), el Baixador, o el Salt, de les Moles, la Batllia, les Baus, la Blanqueti\xc3\xa8re de Laferri\xc3\xa8re, el Bogallar de la Fangina, la Bota del Bol\xc3\xa8s, el Buc, Cam\xc3\xad de Bellestar, Cam\xc3\xad de Caramany, Cam\xc3\xad de Corbera, Cam\xc3\xad de l'Ermita, Cam\xc3\xad de Montalb\xc3\xa0, Cam\xc3\xad Realet, Cam\xc3\xad Vell de Bula, Cam\xc3\xad Vell de Montalb\xc3\xa0, Camp Carder, Camp Gros de la Miseric\xc3\xb2rdia, Camp Guiu, Camp Llarg, Camps del Riberal, Casesnoves, la Caseta, o la Caseta del Mas Bastit, les Castillones, la Clava, el Colomer, les Colomines, el Convent, C\xc3\xb2rrec de Casesnoves, C\xc3\xb2rrec de Vallagra, el Cortal d'en Saborau, el Cortal d'en Sire, els Coscollets, la Desc\xc3\xa0rrega Vella, la Devesa, l'Era d'en Millet, els Estanyols, la Femada, la Font d'en Gros, la Font Dol\xc3\xa7a, les Formigues, les Forques, les Garrigues Baixes, la Ginebrosa, la Grimolessa, els Horts de De\xc3\xa7\xc3\xa0, els Horts de Dell\xc3\xa0, els Jardins del Comte, Mas Bosc, Mas Chauvet, Mas del Bret, abans Mas de Br\xc3\xa8s, Mas del Monjot, abans Mas Llec, Mas d'en Borieres, Mas d'en Dom\xc3\xa8nec, Mas d'en Fabra, abans Mas Leferri\xc3\xa8re, Mas Falc\xc3\xb3, Mas Monyer, el Mas Nou, Mas Pascot, abans Mas Lacour, Mas Poliroc, Mas Pubill, Mas Riubanys, o Mas Ei, Mas Sabater, la Mata Rodona, les Nou Fonts,l'Oratori del Rei, l'Oratori Major, les Orgues d'Illa, el Pal, la Pedrera d'en Sureda, la Pedrera d'en Braganti, Picanya, els Pinyers d'en Tapis, el Pontarr\xc3\xb3, el Pont de les Baus, el Pont de la Fusta, el Porcarill, el Portal de la Sal, el Pou del Gel, el Pou de la Neu, els Prats de la Fabrica, la Pulicena, els Quatre Camins, el Rabequet, el Rabequet del Mig, el Rec de les Canals (dos llocs diferents amb el mateix nom), el Rec de Perpiny\xc3\xa0, la Reglella, la Reixa, el Roc de la Bada, Roca Corba, el Roc del Martell, la Sibil\xc2\xb7la, la S\xc3\xadnia, Talass\xc3\xa0, el Terme del Mas Torner, les Terreres, els Terrers, o les Orgues, abans els Terrers del Cap del Pont, les Teuleries, les Timbes de Casesnoves, les Timbes de la Reixa, les Timbes de Reglella, el Tuire, Vallagra, la Vernosa, o el Terme de la Vernosa, la Vinya d'en Jori, el Volonar i el Xo\xc3\xa0. Alguns s\xc3\xb3n ja noms antics, ja en des\xc3\xbas: els Benals de Lup\xc3\xb3, els Benals de Rupidera, l'Hort d'en Xicot, Mas d'en Mar\xc3\xa7al, Montner, les Moreres del Comte, o l'Era d'en Carnaval, la Roca d'en Mar\xc3\xa7al, la Roca del Duc, la Roqueta, el Roure, el Salt dels Cavals, Santa Maria, abans Mas Barescut, Sant Mart\xc3\xad, Sant Maurici i la Teixonera. Alguns noms corresponen a senyals termenals, com Castell\xc3\xb3, la Creu de la Serra Llarga, la Creu del Cam\xc3\xad de Bellestar, la Creu del Cam\xc3\xad de Corbera d'Amunt, les Creus d'en Puignaut, quatre llocs anomenat el Pil\xc3\xb3 (dos d'ells al Pla de Nefiac), el Pil\xc3\xb3 de la Vinya d'en Batlle, el Pil\xc3\xb3 de la Vinya d'en Lavall, el Pil\xc3\xb3 de la Vinya d'en Pall\xc3\xa8s, el Pil\xc3\xb3 de la Calcina, el Pil\xc3\xb3 del Camp del Caus, el Pil\xc3\xb3 del Pal, el Pil\xc3\xb3 del Prat d'en Glori, el Pil\xc3\xb3 dels Ametllers, el Pil\xc3\xb3 d'en Gil, o d'en Fil, el Pil\xc3\xb3 de Puig Pedr\xc3\xb3s, dos senyals diferents anomenats el Roc Gros i el Salt de la Serp.\n_START_SECTION_\nEl Cadastre napole\xc3\xb2nic\n_START_PARAGRAPH_\nEn el Cadastre napole\xc3\xb2nic del 1812, l'extens terme d'Illa apareix dividit en cinc seccions: la de Reglella, al nord del terme, a l'esquerra de la Tet, la de la Tet, a la dreta d'aquest riu, que ocupa el centre i el nord-est del terme, la de Sant Maurici, al sud-est del terme, la de Casesnoves, a l'oest, i la de la Vila, que abra\xc3\xa7a \xc3\xbanicament el nucli urb\xc3\xa0 d'Illa. La secci\xc3\xb3 de la Reglella cont\xc3\xa9 les partides de la Sibil\xc2\xb7la, el Pla de Reglella, el Cortal de la Sal, la Coma, les Teuleries, amb dues teuleries properes entre elles, els Horts de Dell\xc3\xa0, lo Pal, el Cam\xc3\xad de Caramany, Picanya, el Cam\xc3\xad de Bellestar, el Pil\xc3\xb3 d'en Gil, amb un cortal, la Font d'en Gros, los Estanyols, Reglella, amb les ru\xc3\xafnes del lloc de Reglella, amb l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Climent, el Roc de la Bada i el Baixador de les Moles._NEWLINE_A la secci\xc3\xb3 de la Tet, que inclou la vila d'Illa, hi ha les partides de la Batllia, el Mas Lacour amb el mas d'aquest nom, el Mas Barescut, amb el mas hom\xc3\xb2nim, el Mas Ruibanys, amb el mas d'aquest nom, el Camp Gros de la Miseric\xc3\xb2rdia, el Mas Llec, el Mas Laferri\xc3\xa8re, tamb\xc3\xa9 tots dos amb el mas del mateix nom, el Camp Guiu, Reglelles, els Camps del Riberal (dues partides amb aquest nom), el Camp Llarg, el Mas Nou, amb el Mas Sicard, el Mas Pubill, amb el mas hom\xc3\xb2nim, les Colomines, amb el Mas de Moussu Blasi, el Pontarr\xc3\xb3, la Grimolessa, les Castillones, la Clava, el Mas Monyer, amb el mas d'aquest nom, el Tuire, els Prats de la Fabrica, la Resclosa del Rec de Perpiny\xc3\xa0, el Convent, amb els edificis que foren del convent dels franciscans, els Esquellons, els Arencs, la Sini, el Camp de l'Ermita, la Caseta, el Camp Vell de Bula, el Salt dels Cavalls, el Pou del Gel, el Mas del Bret, amb el Mas del Comte, el Mas Bosc, amb el mas d'aquest nom, les Formigues, el Xo\xc3\xa0, Sant Mart\xc3\xad, amb el mas d'aquest nom, l'Hort d'en Xicot, la Femada del Rosaret, el Riberal d'en Lacreu, el Rec de Perpiny\xc3\xa0, els Prats de la Fabrica, la Femada, el Pla dels Escatllars, les Garrigues Baixes i els Arengs (n'hi ha dos)._NEWLINE_La secci\xc3\xb3 de Sant Maurici t\xc3\xa9 les partides de l'Ambega de la Negra, amb el Mas d'en Perers, el Pont de la Fusta, l'Oratori del Rei, o Mas d'en Jacint, amb el Masot d'en Monyer i el Mas d'en Jacint, l'Oratori Major, els Coscollets, o lo Volonar, el Camp Carder, amb el Mas Viader, el Buc, el Mas Sabater, amb aquest mas, la Roqueta, Sant Maurici, amb la capella de Sant Maurici de Graulera, el Pontet, les Arenes, el Mas Xovet, amb el mas d'aquest nom, el Pla de Nefiac, amb el Mas Bonaf\xc3\xb2s, el Mas Puignaut, wl Mas Falc\xc3\xb3 i el Mas de l'Hospital, les Carreres. Finalment, la secci\xc3\xb3 de Casanova t\xc3\xa9 les partides de la Vernosa, amb un cortal, el Cortal d'en Saborau, el Cortal d'en Sire, tots dos amb el seu cortal, el Serrat dels Mallols, la Plana d'en Condom\xc3\xad, amb un cortal, el Pal, el Rabequet, el Rabequet del Mig, el Mas d'en Borieres, amb aquest mas, la Reixa, el Cam\xc3\xad Vell de Montalb\xc3\xa0, la Pulicena, Casesnoves, el Serrat d'en Pucinet, la Blanqueti\xc3\xa8re de Laferri\xc3\xa8re, els Pinyers d'en Tapis, la Teuleria, Vallagra, el Mas d'en Dom\xc3\xa8nec, amb el mas d'aquest nom, Puixinell, la Pulicena, Casesnoves, amb l'esgl\xc3\xa9sia dels sants Just i Pastor i les restes del Castell de Casesnoves, la Jolicena, el Pont de les Baus. A l'extrem del terme hi apareix el Pont de les Baus, que hi \xc3\xa9s dibuixat sencer._NEWLINE_Un pl\xc3\xa0nol del nucli urb\xc3\xa0 d'Illa representa la secci\xc3\xb3 E, la cinquena. Es tracta d'un pl\xc3\xa0nol clar i prec\xc3\xads que mostra una vila que no difereix gaire del nucli antic encara existent avui dia.\n_START_SECTION_\nCarreteres\n_START_PARAGRAPH_\nTravessen el terme d'Illa fins a set carreteres. D'una banda, la carretera D - 2 (Argelers - D-619, a Trevillac) travessa el terme de sud-est a nord. Per aquesta carretera, Illa es comunica directament amb Montalb\xc3\xa0 del Castell (9 quil\xc3\xb2metres) i Trevillac (11,6) (tots dos ja a la Fenolleda, comarca occitana), cap al nord, i Sant Miquel de Llotes (1,9), Queix\xc3\xa0s (6,4), Montoriol (18,7), Forques (20,3), Vilamulaca (23,3\xc2\xa0km), Sant Joan la Cella (26,5\xc2\xa0km), Brull\xc3\xa0 (30,5), Sant Gen\xc3\xads de Fontanes (34), la Roca d'Albera (36,8), Sureda (40,4) i Argelers (43,5)._NEWLINE_La D - 16 (N - 116, a Bulaternera - D - 615, a Illa, que enlla\xc3\xa7a Bulaternera i la mateixa Illa amb la D - 615. Procedeix de Bulaternera i Sant Miquel de Llotes, abans d'entrar en el terme d'Illa. No passa pel centre de la vila d'Illa._NEWLINE_La D - 56 (Nefiac - D - 615, a Illa/Corbera) no passa tampoc pel nucli d'Illa. Travessa l'extrem oriental del terme, en alguns trams fent de termenal amb les comunes ve\xc3\xafnes._NEWLINE_La D - 66 (D - 615, a Illa - D - 56, a Illa/Nefiac/Millars) travessa el terme comunal d'Illa per la zona meridional sense passar pel nucli de poblaci\xc3\xb3. Serveix d'enlla\xc3\xa7 entre les carreteres del terme._NEWLINE_La D - 615 (N - 116, a Bulaternera - Els Banys d'Arles), que des de la N - 116 s'adre\xc3\xa7a al sud-est, passa pel poble de Bulaternera, i despr\xc3\xa9s va a buscar la vall del Bol\xc3\xa8s, cap al sud. Passa per Bula d'Amunt(12,8 quil\xc3\xb2metres), Sant Mar\xc3\xa7al (24), Teul\xc3\xads (30,6), Palald\xc3\xa0 (59,7) i els Banys d'Arles (62,2)._NEWLINE_La D - 916 (tra\xc3\xa7at antic de la N - 116), que uneix Illa amb Nefiac (4,9 quil\xc3\xb2metres), Millars (10,8), Sant Feliu d'Amunt (11,5), Sant Feliu d'Avall (14,3), el Soler (19,4) i Perpiny\xc3\xa0 (25,4), cap a llevant, mentre que cap a ponent s'uneix amb la carretera N - 116 quan aquesta abandona el format d'autovia, tot just entrar en el terme de Bulaternera, que queda a 4,4 quil\xc3\xb2metres d'Illa._NEWLINE_Finalment, hi ha la carretera nacional N - 116 (Perpiny\xc3\xa0-la Guingueta d'Ix), que venint de Perpiny\xc3\xa0 t\xc3\xa9 forma d'autovia fins a prop de Bulaternera. Aquesta carretera, que passa al nord del nucli de poblaci\xc3\xb3 d'Illa, serveix d'eix per a enlla\xc3\xa7ar aquesta vila amb la resta de poblacions nord-catalanes.\n_START_SECTION_\nTransport p\xc3\xbablic col\xc2\xb7lectiu\n_START_PARAGRAPH_\nIlla t\xc3\xa9 un bon servei de transport p\xc3\xbablic. La l\xc3\xadnia 200 (Perpiny\xc3\xa0 - Prada) uneix les poblacions de Perpiny\xc3\xa0, el Soler, Sant Feliu d'Avall, Sant Feliu d'Amunt, Millars, Nefiac, Illa, Bulaternera, Rod\xc3\xa8s, Vin\xc3\xa7\xc3\xa0, Marqueixanes, Eus i Prada. Aquesta l\xc3\xadnia ofereix cinc serveis diaris en direcci\xc3\xb3 ponent, un d'ells de car\xc3\xa0cter semidirecte, que t\xc3\xa9 parada a Illa, i nom\xc3\xa9s tres a la inversa, un d'ells tamb\xc3\xa9 semidirecte. No circula els dies festius._NEWLINE_Amb un tra\xc3\xa7at similar hi ha la l\xc3\xadnia 240, que ofereix quatre serveis diaris en direcci\xc3\xb3 a Perpiny\xc3\xa0 i sis cap a Prada. Com l'altre, alguns d'aquests serveis \xc3\xa9s semidirecte, amb parada a Illa, i tampoc no circula els dies festius._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 260, tamb\xc3\xa9 amb recorregut i caracter\xc3\xadstiques semblants, t\xc3\xa9 dos serveis diaris en cada direcci\xc3\xb3. Circula cada dia, per\xc3\xb2 el diumenge amb horaris diferents._NEWLINE_La l\xc3\xadnia 220, de Perpiny\xc3\xa0 a Illa, ofereix quatre serveis diaris en cada direcci\xc3\xb3, i no circula els dies festius.\n_START_SECTION_\nFerrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nIlla t\xc3\xa9 estaci\xc3\xb3 de tren de la l\xc3\xadnia Perpiny\xc3\xa0 - Vilafranca de Conflent, on enlla\xc3\xa7a amb l'anomenat tren groc, de Vilafranca de Conflent a la Tor de Querol. \xc3\x89s la l\xc3\xadnia 12 TER Llenguadoc Rossell\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nEls camins del terme\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme d'Illa est\xc3\xa0 solcat per nombrosos camins, de servei intern i de servei extern. Els que comuniquen amb els pobles de l'entorn s\xc3\xb3n el Cam\xc3\xad de Bula, el de Corbera, el de Corbera d'Amunt, el de Montalb\xc3\xa0, el de Montalb\xc3\xa0 a Rod\xc3\xa8s, el de Nefiac a Corbera, el de Reglella, o Cam\xc3\xad Vell de Bellestar, el de Rod\xc3\xa8s, el de Santa Coloma de les Illes, o de Sant Miquel, el de Sant Maurici des de Corbera d'Amunt, el de Sant Miquel, el Cam\xc3\xad Realet, el Cam\xc3\xad Vell de Bellestar, el Cam\xc3\xad Vell de Montalb\xc3\xa0, el Cam\xc3\xad Vell de Perpiny\xc3\xa0, la Carrerada (antic cam\xc3\xad de transhum\xc3\xa0ncia de ramats), la Ruta de Bellestar, la Ruta de Bula a Corbera (abans, Cam\xc3\xad Ral), la Ruta de Montalb\xc3\xa8, o de Sorni\xc3\xa0, la Ruta de Perpiny\xc3\xa0, la Ruta de Prada i la Via R\xc3\xa0pida._NEWLINE_Els camins interns del terme d'Illa s\xc3\xb3n: el Cam\xc3\xad de Caramany, el de Casesnoves, el de Ferro (via f\xc3\xa8rria), el de la Pujada, el de la Reixa, el de la S\xc3\xadnia, o de l'Ermita, el de la Torre, el del Buc, el del Camp Llarg, el de les Bruixes, el de les Canals, el de les Moles, el del Mas d'en Dom\xc3\xa8nec, el del Mol\xc3\xad, el del Pla dels Escatllars, el del Riberal, el del Roc de la Bada, el del Salt dels Cavalls, el dels Estanyols, el d'en Sales, o del Tuire, i el de Sant Maurici.\n_START_SECTION_\nActivitats econ\xc3\xb2miques\n_START_PARAGRAPH_\nIlla \xc3\xa9s una vila gran que, a m\xc3\xa9s, fa de centre comercial del sector occidental de la Plana del Rossell\xc3\xb3 i del sector oriental del Conflent. Per aix\xc3\xb2 hi s\xc3\xb3n bastant desenvolupats els diferents sectors econ\xc3\xb2mics. L'agricultura continua essent el sector m\xc3\xa9s important, tot i que en els darrers anys ha anat experimentant un cert descens relacionat amb el creixement de la zona urbanitzada, on els camps de conreu han estat essent substitu\xc3\xafts per urbanitzacions i altres formes de poblament o implantaci\xc3\xb3 d'ind\xc3\xbastries._NEWLINE_La part dedicada a l'agricultura \xc3\xa9s majorit\xc3\xa0riament de regadiu, amb m\xc3\xa9s de 400 explotacions agr\xc3\xadcoles i unes 1.600 hect\xc3\xa0rees conreades, hi ha una bona extensi\xc3\xb3 de fruiters (presseguers, sobretot, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 albescoquers, pereres i pomeres), hortalisses (enciams, escaroles, julivert i carxofes). Al sec\xc3\xa0 hi ha vinya, amb m\xc3\xa9s de 300 hect\xc3\xa0rees, amb una majoria de ra\xc3\xafm destinat a vins comuns, i menys d'una sisena part a vins de denominaci\xc3\xb3 d'origen controlada. A Illa hi ha un important mercat a l'engr\xc3\xb2s de fruites i hortalisses, per\xc3\xb2 la ind\xc3\xbastria conservera que se'n derivava no ha pogut aguantar la compet\xc3\xa8ncia del mercat i actualment est\xc3\xa0 tota tancada._NEWLINE_Hi ha petites i mitjanes empreses p\xc3\xbabliques i de construcci\xc3\xb3, en part aprofitant la grava de la Tet; tamb\xc3\xa9 hi ha ind\xc3\xbastries d'embalatge, entre elles la primera d'aquest sector a la Catalunya Nord, i algunes ind\xc3\xbastries de tractament de la fruita per a la seva comercialitzaci\xc3\xb3. Illa, a m\xc3\xa9s, ha anat desenvolupament un sector de serveis cada vegada m\xc3\xa9s rellevant.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEls primers esments, documentals d'Illa s\xc3\xb3n de l'any 884 (ad Yla), en una confrontaci\xc3\xb3 del monestir de Sant Climent de Reglella, i del 898 (villa Insula), en un privilegi de Carles el Calb a favor d'alguns fidels servents seus. Al segle\xc2\xa0x fou el monestir de Sant Miquel de Cuix\xc3\xa0 qui reb\xc3\xa9 una trentena de donacions d'alous en el terme d'Illa._NEWLINE_Entre els segles XI i XIV es t\xc3\xa9 const\xc3\xa0ncia de l'exist\xc3\xa8ncia d'una fam\xc3\xadlia cognomenada Illa, per\xc3\xb2 des del 1224 la senyoria d'Illa era en mans de Galceran II d'Urtx, parent dels vescomtes de Cerdanya i de Conflent. Galceran III, fill de l'anterior, deix\xc3\xa0 aquesta senyoria en mans de la seva filla Gueraula, casada amb Arnau de Cortsav\xc3\xad. El 1297 el castell i la vila, amb els seus termes, foren venuts a Pere de Saissac-Fenollet, cos\xc3\xad germ\xc3\xa0 de Galceran III. Pere de Saissac-Fenollet fou institu\xc3\xaft vescomte d'Illa el 1314 pel rei San\xc3\xa7 I de Mallorca. El seu fill, Pere II d'Illa, cas\xc3\xa0 amb Esclarmonda de Canet, filla de Guillem I de Canet, tamb\xc3\xa9 vescomte, amb la qual cosa un\xc3\xad al vescomtat d'Illa el de Canet. La hist\xc3\xb2ria dels dos vescomtats qued\xc3\xa0 ja lligada fins a la Revoluci\xc3\xb3 Francesa._NEWLINE_Durant la Guerra dels Segadors, del 23 al 29 de setembre de 1640 fou assetjada per les tropes castellanes de Juan de Garay Ota\xc3\xb1ez, que foren derrotades pels 600 soldats francesos de George Stuart, el senyor d'Aubigny-sur-N\xc3\xa8re  amb l'ajut dels vilatans, mentre s'aixecava el sometent._NEWLINE_Cal destacar que la poblaci\xc3\xb3 d'Illa i els seus voltants atur\xc3\xa0 un projecte del 1977 que pretenia explotar l'urani que, en quantitats febles, existeix en el mass\xc3\xads de Montalb\xc3\xa0 amb grans excavacions a la terrassa de la Tet, i que anava a alterar profundament els sistemes de rec agraris del Riberal. L'ampli moviment que s'organitz\xc3\xa0, amb arguments tant ecol\xc3\xb2gics com econ\xc3\xb2mics, atur\xc3\xa0 el projecte.\n_START_SECTION_\nAdscripci\xc3\xb3 cantonal\n_START_PARAGRAPH_\nA les eleccions cantonals del 2015 la vila d'Illa ha estat inclosa en el cant\xc3\xb3 n\xc3\xbamero 16, denominat La Vall de la Tet, amb capitalitat al poble del Soler. Est\xc3\xa0 format per Illa i els pobles de Corbera, Corbera la Cabana, Cornell\xc3\xa0 de la Ribera, Millars, Nefiac, Sant Feliu d'Amunt, Sant Feliu d'Avall i el Soler, tots de la comarca del Rossell\xc3\xb3, i Montalb\xc3\xa0 del Castell, de la Fenolleda (nou agrupament de comunes fruit de la reestructuraci\xc3\xb3 cantonal feta en sa\xc3\xb3 de les eleccions cantonals i departamentals del 2015). S\xc3\xb3n consellers per aquest cant\xc3\xb3 Damienne Beffara, batllessa de Millars i Robert Olive, batlle de Sant Feliu d'Amunt, tots dos del Partit Socialista.\n_START_SECTION_\nServeis comunals mancomunats\n_START_PARAGRAPH_\nIlla forma part de la Comunitat de comunes de Rossell\xc3\xb3 - Conflent, amb capitalitat a la mateixa Illa, juntament amb Bellestar, Bula d'Amunt, Bulaternera, Casafabre, Corbera, Corbera la Cabana, Cornell\xc3\xa0 de la Ribera, Glorianes, Millars, Montalb\xc3\xa0 del Castell, Nefiac, Prunet i Bellpuig, Rod\xc3\xa8s, Sant Feliu d'Amunt i Sant Miquel de Llotes.\n_START_SECTION_\nEnsenyament i cultura\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n cinc els establiments escolars d'Illa. D'una banda les escoles maternals Henry Wallon i Louis Torcatis, les prim\xc3\xa0ries Louis Pasteur i Paul Langevin, i el col\xc2\xb7legi de secund\xc3\xa0ria Pierre Fouch\xc3\xa9, que serveix per a una trentena de poblacions del Rossell\xc3\xb3 i de la Fenolleda. Pel que fa al batxillerat, els illencs que volen seguir aquesta modalitat d'estudis poden anar als liceus de Ceret, Perpiny\xc3\xa0, Prada i Ribesaltes."