b"\n_START_ARTICLE_\nEtelvino Vega Mart\xc3\xadnez\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nVa militar en el Partit Comunista des de molt jove. Va formar part de la direcci\xc3\xb3 del partit des de 1931 recolzant al llavors secretari general Jos\xc3\xa9 Bullejos, al costat d'altres comunistes com Gabriel Le\xc3\xb3n Trilla i Manuel Adame Misa. Fou el bra\xc3\xa7 dret de Bullejos i dirig\xc3\xad un temps Mundo Obrero. Despr\xc3\xa9s del IV Congr\xc3\xa9s del PCE, celebrat en Sevilla al mar\xc3\xa7 de 1932, i sobretot despr\xc3\xa9s del cop d'estat del general Jos\xc3\xa9 Sanjurjo el 10 d'agost d'aquell mateix any, Etelvino i els seus companys citats van mantenir profundes difer\xc3\xa8ncies amb l'estrat\xc3\xa8gia del PCUS per al PCE, arribant fins i tot a ser tots ells expulsats del Comit\xc3\xa8 Central i sent substitu\xc3\xaft Bullejos per Jos\xc3\xa9 D\xc3\xadaz Ramos. Etelvino Vega va passar una llarga estada en la Uni\xc3\xb3 Sovi\xc3\xa8tica, en la qual va rebre coneixements militars a l'Escola Militar Frunze que li van ser molt \xc3\xbatils al PCE, amb el qual es va reconciliar posteriorment._NEWLINE_Durant la Guerra Civil va participar en la Batalla de Madrid, en la de Guadalajara, en la lluita al front de la Serra de Guadarrama (21 de juliol de 1937) i en la de l'Ebre, aconseguint el comandament de la 68a Divisi\xc3\xb3 i del XII Cos d'Ex\xc3\xa8rcit (aquest \xc3\xbaltim, ja durant la Batalla de l'Ebre). _NEWLINE_Ascendiria al l\xc3\xadmit de la seva carrera militar amb el grau de tinent coronel. Al final de la guerra va ser nomenat Governador Militar de la pla\xc3\xa7a d'Alacant en substituci\xc3\xb3 de Manuel Hern\xc3\xa1ndez Arteaga, encara que en va ser rellevat despr\xc3\xa9s del cop dels casadistes en la nit del 5 al 6 de mar\xc3\xa7 de 1939._NEWLINE_En acabar la Guerra Civil a Alacant fou capturat i va acabar empresonat al camp de concentraci\xc3\xb3 d'Albatera, juntament amb molts altres companys seus de l'Ex\xc3\xa8rcit Popular Republic\xc3\xa0. Va ser condemnat a mort i executat a les t\xc3\xa0pies del cementiri municipal d'Alacant al costat d'altres vint-i-sis republicans locals. La seva execuci\xc3\xb3 no va ser reconeguda com a tal fins que en 1999 aix\xc3\xad ho va dictaminar el Tribunal Suprem."