b'\n_START_ARTICLE_\nLa Florida (l\'Hospitalet de Llobregat)\n_START_SECTION_\nPrehist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nEl barri era un tur\xc3\xb3 del Samont\xc3\xa0 hospitalenc, on en el segle XIX hi havia vinyes, fins a la crisi de la fil\xc2\xb7loxera. Al voltant del 1900 van apar\xc3\xa8ixer algunes b\xc3\xb2biles. Els primers carrers del que m\xc3\xa9s tard ser\xc3\xa0 La Florida Les Planes sorgiran quan Antoni Ceravalls deman\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 de quatre vials: Ceravalls, Renclusa, Florida i Sant Ramon a finals de 1921.\n_START_SECTION_\nSegle XX\n_START_PARAGRAPH_\nEl gran canvi es va produir amb el pla urban\xc3\xadstic promogut per l\'Ajuntament i que va elaborar l\'arquitecte municipal Ramon Puig i Gairalt (1926). En aquell pla es preveia la urbanitzaci\xc3\xb3 de tot el terme, i al voltant de 1930 apareixen els primers carrers de Pubilla Casas i La Florida. Sovint, les primeres cases s\xc3\xb3n d\'autoconstrucci\xc3\xb3, en petits nuclis com les barriades de La Granota (al costat del Torrent Gornal) o el Boter (a prop del cementiri).   _NEWLINE_El gran creixement del barri es va produir amb la immigraci\xc3\xb3 de les d\xc3\xa8cades de 1950 i 1960. L\'any 1960 la poblaci\xc3\xb3 de La Florida-Les Planes arribava als 27.630 habitants, i deu anys m\xc3\xa9s tard als 53.364.  D\'especial import\xc3\xa0ncia va ser la construcci\xc3\xb3 dels Blocs "On\xc3\xa9simo Redondo" (actuals Blocs La Florida), un pol\xc3\xadgon promogut per l\'Obra Sindical del Hogar, a partir de 1955. Tamb\xc3\xa9 l\'empresa FECSA va promoure uns habitatges, l\'esgl\xc3\xa9sia i uns locals socials a partir de 1958. La quantitat m\xc3\xa9s alta d\'habitants es va assolir l\'any 1975, amb 53.690. Des d\'aleshores la poblaci\xc3\xb3 va baixar suaument fins a arribar als 38.871 habitants de 2001.  _NEWLINE_Com en la resta de barris de l\'Hospitalet i de l\'\xc3\xa0rea metropolitana de Barcelona, les condicions socials i urban\xc3\xadstiques del barri en els anys de franquisme eren molt dolentes. Grups i individus procedents de l\'associacionisme cristi\xc3\xa0 i els partits d\'esquerra clandestins van promoure les associacions de ve\xc3\xafns. La de Pubilla Casas-La Florida-Can Vidalet fou legalitzada a finals de 1972. Finalment fou legalitzada el maig de 1976 una associaci\xc3\xb3 pr\xc3\xb2pia de La Florida, m\xc3\xa9s aviat centrada en els problemes dels Blocs Florida.\n_START_SECTION_\nActualitat\n_START_PARAGRAPH_\nEl barri de la Florida a partir de l\'any 2000 ha rebut una nova immigraci\xc3\xb3 d\'origen estranger, passant dels 39 mil habitants als 44 mil. Segons l\'anuari estad\xc3\xadstic de l\'Ajuntament, a 31 de desembre de 2012 la poblaci\xc3\xb3 del Districte IV era de 44.495 habitants. La del 31 de desembre de 2015 era de 42.489 habitants, amb la densitat m\xc3\xa9s alta d\'un districte de la Uni\xc3\xb3 Europea._NEWLINE_Avui es caracteritza per la seva activitat comercial i les zones de tapes, al voltant del tradicional mercat dels Ocellets. La pla\xc3\xa7a Eivissa \xc3\xa9s un important espai de trobada ve\xc3\xafnal, i el parc metropolit\xc3\xa0 de les Planes \xc3\xa9s el m\xc3\xa9s extens de la ciutat. Precisament al voltant d\'aquesta zona verda s\'est\xc3\xa9n el nucli urb\xc3\xa0 de les Planes, integrat dins del barri, per\xc3\xb2 amb algunes difer\xc3\xa8ncies de car\xc3\xa0cter administratiu. Els principals eixos viaris s\xc3\xb3n les avingudes del Masnou i Miraflores, tamb\xc3\xa9 s\xc3\xb3n importants les zones comercials.'