b"\n_START_ARTICLE_\nJoaquim Agrasot Juan\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nMolt jove es va traslladar a Val\xc3\xa8ncia, on va estudiar pintura amb Francisco Mart\xc3\xadnez Yago, pare de tamb\xc3\xa9 pintor Salvador Mart\xc3\xadnez Cubells. Va estudiar a la Reial Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Sant Carles per continuar els seus estudis art\xc3\xadstics. La seua primera exposici\xc3\xb3 va tenir lloc a Alacant (1860), amb ocasi\xc3\xb3 de l'Exposici\xc3\xb3 Agr\xc3\xadcola, Industrial i Art\xc3\xadstica, obtenint-hi una medalla de bronze._NEWLINE_La Diputaci\xc3\xb3 d'Alacant el va becar per a ampliar estudis a Roma, a on va traslladar-se l'any 1861. A Roma va entrar en contacte amb Eduardo Rosales, Jos\xc3\xa9 Casado del Alisal i Mari\xc3\xa0 Fortuny amb el qual va establir una s\xc3\xb2lida relaci\xc3\xb3 d'amistat i que exerciria una important influ\xc3\xa8ncia en l'obra d'Agrasot. Des de Roma va trametre a Madrid el quadre Una escola d'aldea als Estats Pontificis. Aquest quadre va ser exposat a l'Exposici\xc3\xb3 de Belles Arts de Barcelona de 1866 junt amb un altre anomenat Una bugadera de la Scarpa, que obtindria una tercera medalla en l'esmentat certamen._NEWLINE_Despr\xc3\xa9s d'una estada de tres anys a Roma, va tornar a Oriola, des d'on va continuar trametent obres a diferents cert\xc3\xa0mens, obtenint diverses distincions i consolidant el seu prestigi art\xc3\xadstic._NEWLINE_Va tornar de nou a Roma, on va romandre fins a l'any 1875, despr\xc3\xa9s de la mort del seu estimat Fortuny, circumst\xc3\xa0ncia que li va causar una profunda pena. Es va instal\xc2\xb7lar a Val\xc3\xa8ncia, on va viure la resta de la seua vida i on va n\xc3\xa0ixer-li un fill que tamb\xc3\xa9 seria pintor: Ricard Agrasot Zaragoz\xc3\xa0. _NEWLINE_L'any 1876 va rebre la medalla d'art de l'Exposici\xc3\xb3 Universal de Filad\xc3\xa8lfia i el 1888 la segona medalla de l'Exposici\xc3\xb3 Universal de Barcelona de l'any 1888._NEWLINE_Els seus quadres d'hist\xc3\xb2ria van donar-li gran fama; l'Estat va adquirir La mort de l'Excm. Marqu\xc3\xa8s del Duero (1884) per a l'edifici del Senat i L'entrada de Carles V al Monestir de Yuste, exhibit en l'Exposici\xc3\xb3 Nacional de 1887._NEWLINE_Va ser membre de l'Acad\xc3\xa8mia de Belles Arts de Sant Carles de Val\xc3\xa8ncia i de l'Academia de Bellas Artes de San Fernando de Madrid. \xc3\x89s enterrat al Cementiri General de Val\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nEstil\n_START_PARAGRAPH_\nL'estil d'Agrasot s'enquadra en el realisme, amb un especial inter\xc3\xa8s en la pintura de g\xc3\xa8nere i el costumisme regional, sense abandonar el nu, la tem\xc3\xa0tica oriental i el retrat. Obligat per la moda va conrear tamb\xc3\xa9 la pintura hist\xc3\xb2rica, amb la qual era possible obtenir \xc3\xa8xits en els ambients oficials de l'art espanyol del segle XIX. La influ\xc3\xa8ncia de Mari\xc3\xa0 Fortuny va ser determinant en la seua pintura."