b'\n_START_ARTICLE_\nVinland\n_START_SECTION_\nLes sagues\n_START_PARAGRAPH_\nLes fonts principals d\'informaci\xc3\xb3 sobre els viatjants noruecs a Vinland s\xc3\xb3n dues sagues, la Saga d\'Eric el Roig i la Saga dels Groenlandesos. Aquestes hist\xc3\xb2ries s\'han conservat per tradici\xc3\xb3 oral fins que es van escriure uns anys despr\xc3\xa9s dels esdeveniments que descriuen. L\'exist\xc3\xa8ncia de dues versions de la hist\xc3\xb2ria mostra alguns dels reptes d\'utilitzar fonts tradicionals per a la hist\xc3\xb2ria, ja que comparteixen una gran quantitat d\'elements hist\xc3\xb2rics per\xc3\xb2 els usen de diferents maneres. Un possible exemple \xc3\xa9s la refer\xc3\xa8ncia a dos homes diferents anomenats Bjarni que eren desvinculats. Un breu resum de les trames de les dues sagues, que es d\xc3\xb3na al final d\'aquest article, mostra altres exemples._NEWLINE_Les sagas informen que un nombre considerable de v\xc3\xadkings van visitar Vinland en grups. La tripulaci\xc3\xb3 de Thorfinn Karlsefni consistia de 140 o 160 persones segons la Saga d\'Eric el Roig, 60 segons la Saga dels Groenlandesos. Segons aquesta \xc3\xbaltima, Leif Ericson va dirigir una companyia de 35 homes, Thorvald Eiriksson una companyia de 30, i Helgi i Finnbogi tenien una tripulaci\xc3\xb3 de 30 membres._NEWLINE_Segons la Saga d\'Erik el Roig, \xc3\x9eorfinnr "Karlsefni" \xc3\x9e\xc3\xb3r\xc3\xb0arson i una companyia de 160 homes, marxaren cap al sud de Groenl\xc3\xa0ndia travessant un tram obert de la mar, van trobar Helluland un altre tram de mar, Markland un altre tram de mar, el promontori de Kjalarnes, el Fur\xc3\xb0ustrandir, Straumfj\xc3\xb6r\xc3\xb0 i per fi un \xc3\xbaltim lloc anomenat H\xc3\xb3p, un lloc abundant on no hi queia neu durant hivern. No obstant aix\xc3\xb2, despr\xc3\xa9s d\'alguns anys lluny de Groenl\xc3\xa0ndia, van optar per tornar a casa quan es van adonar que d\'una altra manera s\'enfrontarien a un conflicte indefinit amb els nadius._NEWLINE_Aquesta saga fa refer\xc3\xa8ncia al top\xc3\xb2nim Vinland de quatre maneres. En primer lloc, l\'identifiquen amb la terra trobada per Leif Ericson. Karlsefni i els seus homes eventualment troben "v\xc3\xadn-ber" prop de les Wonderstrands. M\xc3\xa9s tard, la narraci\xc3\xb3 localitza Vinland al sud de Markland, amb el cap de Kjalarnes al seu extrem nord. Tanmateix, tamb\xc3\xa9 esmenta que mentre eren a Straumfjord, alguns dels exploradors desitjaven entrar per Vinland a l\'oest de Kjalarnes.\n_START_SECTION_\nSaga dels Groenlandesos\n_START_PARAGRAPH_\nA la Gr\xc3\xa6nlendinga saga o la \'Saga dels Groenlandesos\', Bjarni Herj\xc3\xb3lfsson accidentalment va descobrir la nova terra quan navegava des de Noruega a visitar el seu pare, en el segon any de la col\xc3\xb2nia d\'Eric el Roig (vers 986). Quan se les arregla per arribar a Groenl\xc3\xa0ndia, tocant terra a Herjolfsness, lloc de la granja del seu pare, s\'hi va quedar durant la resta de vida del seu pare i no torna a Noruega fins aproximadament el 1000 de la nostra era. All\xc3\xa0 informa al seu senyor (el comte, tamb\xc3\xa9 anomenat Eric) sobre la nova terra i \xc3\xa9s criticat pel seu retard en informar. Al seu retorn a Groenl\xc3\xa0ndia explica la hist\xc3\xb2ria i va inspirar Leif Ericsson per organitzar una expedici\xc3\xb3, que retra\xc3\xa7at en revertir la ruta que Bjarni havia seguit, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 d\'una terra de pedres planes (Helluland) i una terra de boscos (Markland). Despr\xc3\xa9s de navegar uns altres dos dies en mar obert, l\'expedici\xc3\xb3 troba una punta de terra amb una illa; \xc3\xa9s un port accessible per als vaixells en una zona on el mar \xc3\xa9s poc profund i amb bancs de sorra. Aqu\xc3\xad els exploradors aterren i estableixen una base que podria ser L\'Anse aux Meadows, excepte que l\'hivern es descriu com a lleu i no pas fred. Un dia un vell servent familiar, Tyrker, es va perdre i \xc3\xa9s trobat parlant sol; finalment explica que ha trobat ra\xc3\xafm. A la primavera, Leif torna a Groenl\xc3\xa0ndia amb un carregament de fusta remolcant una barca amb ra\xc3\xafm. En el cam\xc3\xad a casa, va veure un altre vaixell encallat a les roques, rescata a la tripulaci\xc3\xb3 i despr\xc3\xa9s salva la c\xc3\xa0rrega. Un segon enviament, una nau d\'uns 40 homes, encap\xc3\xa7alats pel germ\xc3\xa0 de Leif, Thorvald, es presenta a la tardor despr\xc3\xa9s del retorn de Leif i es mant\xc3\xa9 durant tres hiverns a la nova base  (Leifsb\xc3\xba\xc3\xb0ir (-budir), que significa refugi temporal de Leif), explorant la costa occidental de la nova terra en el primer estiu, i la costa oriental en el segon, per\xc3\xb2 s\'encalla i perd la quilla en un promontori que van batejar com a Punta de la Quilla (Kjalarnes). M\xc3\xa9s al sud, en un punt en qu\xc3\xa8 Thorvald vol establir un assentament, els groenlandesos es troben amb alguns habitants locals (Skr\xc3\xa6lings) i els maten, despr\xc3\xa9s del qual s\xc3\xb3n atacats per una gran for\xc3\xa7a en vaixells amagats , i Thorvald mor d\'una ferida de fletxa. Despr\xc3\xa9s que part d\'exploraci\xc3\xb3 torni a la base, els groenlandesos decideixen tornar a casa la propera primavera._NEWLINE_Thorstein, germ\xc3\xa0 de Leif, es va casar amb Gudrid, v\xc3\xaddua del capit\xc3\xa0 rescatat per Leif, aleshores va portar una tercera expedici\xc3\xb3 per a casa el cos de Thorvald, per\xc3\xb2 fou desviat del seu curs i es pass\xc3\xa0 tot l\'estiu vagant per l\'Atl\xc3\xa0ntic. Passant l\'hivern com a convidat a una granja a Groenl\xc3\xa0ndia amb Gudrid, Thorstein mor\xc3\xad de malaltia, revifant el temps suficient per fer una profecia sobre el seu futur com a cristi\xc3\xa0. El proper hivern, Gudrid es casa amb un visitant island\xc3\xa8s anomenat Thorfinn Karlsefni, que es compromet a emprendre una important expedici\xc3\xb3 a Vinland, portant bestiar. A l\'arribada, aviat trobaren una balena balizada que els sost\xc3\xa9 fins a la primavera. A l\'estiu, s\xc3\xb3n visitats per alguns dels habitants locals que s\xc3\xb3n espantats pel brau dels islandesos per\xc3\xb2 feli\xc3\xa7os de comercialitzar aliments per llet i altres productes. A la tardor, Gudrid d\xc3\xb3na a llum un fill, Snorri. Poc despr\xc3\xa9s d\'aix\xc3\xb2, una de les persones locals intenta prendre una arma i \xc3\xa9s assassinat; els exploradors s\xc3\xb3n atacats en for\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 aconsegueixen sobreviure a poca dist\xc3\xa0ncia de la seva base. Una de les persones locals recull una destral de ferro, la prova i la llen\xc3\xa7a._NEWLINE_Els exploradors tornen a Groenl\xc3\xa0ndia a l\'estiu amb una c\xc3\xa0rrega de ra\xc3\xafms i ocults. Poc despr\xc3\xa9s, un vaixell capitanejat per dos islandesos va arribar a Groenl\xc3\xa0ndia, i Freydis, filla d\'Eric el Roig, els persuadeix d\'unir-se a una expedici\xc3\xb3 a Vinl\xc3\xa0ndia. Quan arriben a Vinland, els germans emmagatzemen les seves coses a les cases de Leif Eiriksson, cosa que enfada Freydis i els desterra. Despr\xc3\xa9s, els visita durant l\'hivern i demana pel seu vaixell reclamant que vol tornar a Groenl\xc3\xa0ndia, cosa que els germans accepten alegrement. Tanmateix, Freydis torna i li diu al seu marit exactament el contrari, que condueix a l\'assassinat, per ordre de Freydis, de tots els islandesos, incloses cinc dones, mentre dormien. A la primavera, els habitants de Groenl\xc3\xa0ndia tenen una bona c\xc3\xa0rrega, per\xc3\xb2 Leif descobreix la veritat sobre els islandesos. Aquesta \xc3\xa9s l\'\xc3\xbaltima expedici\xc3\xb3 a Vinland registrada a la saga.\n_START_SECTION_\nSaga d\'Eric el Roig\n_START_PARAGRAPH_\nEn una altra versi\xc3\xb3 de la hist\xc3\xb2ria, Eir\xc3\xadks saga rau\xc3\xb0a o la Saga d\'Eric el Roig, Leif Ericsson descobreix accidentalment la nova terra quan viatjava de Noruega cap a Groenl\xc3\xa0ndia despr\xc3\xa9s de visitar e seu senyor, el rei Olaf Tryggvason, qui li encomana cristianitzar la col\xc3\xb2nia. Tornant a Groenl\xc3\xa0ndia amb mostres de ra\xc3\xafm, blat i fusta, rescata els supervivents d\'un vaixell destrossat i guanya reputaci\xc3\xb3 de bona sort; la seva missi\xc3\xb3 religiosa t\xc3\xa9 \xc3\xa8xt. La propera primavera, Thorstein, el germ\xc3\xa0 de Leif, condueix una expedici\xc3\xb3 a la nova terra per\xc3\xb2 \xc3\xa9s desviat del curs i passa tot l\'estiu vagant per l\'Atl\xc3\xa0ntic. A la tornada, coneix i es casa amb Gudrid, una dels supervivents d\'un vaixell que ha fet terra a Herjolfsnes despr\xc3\xa9s d\'un dur viatge des d\'Isl\xc3\xa0ndia. Despr\xc3\xa9s de passar l\'hivern com a convidat a una granja a Groenl\xc3\xa0ndia amb Gudrid, Thorstein mor de malaltia, revivint el temps suficient per fer una profecia sobre el seu futur com a viatger cristi\xc3\xa0. El pr\xc3\xb2xim hivern, Gudrid es casa amb un visitant island\xc3\xa8s anomenat Thorfinn Karlsefni, qui, amb el seu company comercial Snorri Thorbrandsson, es compromet a emprendre una important expedici\xc3\xb3 a la nova terra, prenent ramaderia. Tamb\xc3\xa9 contribueixen a aquesta expedici\xc3\xb3 un altre parell de visitants islandesos, Bjarni Grimolfsson i Thorhall Gamlason, i el germ\xc3\xa0 i germana de Leif, Thorvald i Freydis, amb el seu marit Thorvard. Navegant pels paisatges de pedres planes (Helluland) i boscos (Markland), envolten un cap on veuen la quilla d\'un vaixell (Kjalarnes), despr\xc3\xa9s continuen passant algunes platges extraordin\xc3\xa0riament llargues  (Furthustrandir) abans de desembarcar i enviar dos corredors per explorar a l\'interior. Despr\xc3\xa9s de tres dies, el parell torna amb mostres de ra\xc3\xafm i blat. Despr\xc3\xa9s de navegar una mica m\xc3\xa9s lluny, l\'expedici\xc3\xb3 aterra a una entrada a una zona de forts corrents (Straumfj\xc3\xb6r\xc3\xb0), amb una illa just fora de la costa (Straumsey) i hi acampen. Els mesos d\'hivern s\xc3\xb3n durs i els aliments s\xc3\xb3n escassos. Un dia un vell servent familiar, Thorhall el ca\xc3\xa7ador (que no s\'ha convertit al cristianisme), es  perd i \xc3\xa9s trobat murmurant; despr\xc3\xa9s, es troba una balena balizada que Thorhall afirma que ha estat proporcionada pels d\xc3\xa9us pagans. Els exploradors troben que menjar-la els pot fermal, aix\xc3\xad que resen al d\xc3\xa9u cristi\xc3\xa0 i, poc despr\xc3\xa9s, millora el temps._NEWLINE_Quan arriba la primavera, Thorhall Gamlason, l\'island\xc3\xa8s, vol navegar al nord al voltant de Kjalarnes buscant Vinland, mentre que Thorfinn Karlsefni prefereix navegar cap al sud per la costa est. Thorhall nom\xc3\xa9s pren nou homes, i el seu vaixell \xc3\xa9s arrossegat cap a l\'oce\xc3\xa0 pels vents adversos; ell i la seva tripulaci\xc3\xb3 no tornaren mai. Thorfinn i Snorri amb Freydis (m\xc3\xa9s possiblement Bjarni), naveguen per la costa est amb 40 homes o m\xc3\xa9s i estableixen un campament a la riba d\'un llac al costat del mar, protegida per illes de barrera i connectat amb el mar obert per un qui riu interior navegable nom\xc3\xa9s a la marea alta. L\'assentament era conegut com Hop, i a la terra abunda amb el ra\xc3\xafm i el blat. No deixa clar el narrador d\'aquesta saga si els exploradors hi van romandre el pr\xc3\xb2xim hivern (es diu que era molt suau) o nom\xc3\xa9s unes poques setmanes d\'estiu. Un mat\xc3\xad veuen nou vaixells amagats; els habitants locals (Skraelings) examinen el vaixell n\xc3\xb2rdic i marxen en pau. Posteriorment arriba una flotilla de barques molt m\xc3\xa9s gran i s\'inicia el comer\xc3\xa7 (Karlsefni prohibeix la venda d\'armes). Un dia, els comerciants locals s\'espanten per la sobtada arribada del toro de Groenl\xc3\xa0ndia, i es mantenen allunyats durant tres setmanes. A continuaci\xc3\xb3, ataquen en for\xc3\xa7a, per\xc3\xb2 els exploradors aconsegueixen sobreviure amb un nombre petit de baixes  en retirar-se cap a l\'interior a una posici\xc3\xb3 defensiva a poca dist\xc3\xa0ncia del seu campament. L\'embar\xc3\xa0s retarda Freydis, per la qual cosa agafa l\'espasa d\'un company caigut i la branda contra el seu pit nu, espantant els atacants que es retiren. Un dels nadius recull una destral de ferro, la prova i la llen\xc3\xa7a. Els exploradors abandonen posteriorment el campament sud i tornen a Straumsfjord, matant cinc ind\xc3\xadgenes que troben en el cam\xc3\xad, dormint en sacs d\'amagatall._NEWLINE_Karlsefni, acompanyat per Thorvald Eriksson i altres, salpa al voltant de Kjalarnes i marxa cap al sud mantenint la terra a la banda esquerra, esperant trobar Thorhall. Despr\xc3\xa9s de navegar durant molt de temps, mentre amarrava al costat sud d\'un riu que flueix a l\'oest, s\xc3\xb3n disparats per un home amb una sola cama, i Thorvald mor a causa de la ferida d\'una fletxa. Una vegada que arriben a Markland, els homes es troben amb cinc ind\xc3\xadgenes, en segresten dos, els bategen i els ensenyen el seu propi idioma. Els exploradors retornen a Straumsfjord, per\xc3\xb2 els  desacords durant el seg\xc3\xbcent hivern va conduir a l\'abandonament de l\'empresa. En el cam\xc3\xad a casa, el vaixell de Bjarni l\'island\xc3\xa8s \xc3\xa9s arrossegat al Mar de Worms (Madkasjo) per vents contraris. Els cucs marins destrueixen el casc i nom\xc3\xa9s sobreviuen aquells que escapen en un vaixell a prova de cucs. Aquesta \xc3\xa9s l\'\xc3\xbaltima expedici\xc3\xb3 a Vinland recollida a la saga.\n_START_SECTION_\nDarrers viatges n\xc3\xb2rdics\n_START_PARAGRAPH_\nLes cr\xc3\xb2niques islandeses registren un altre intent de visitar Vinland des de Groenl\xc3\xa0ndia, m\xc3\xa9s d\'un segle despr\xc3\xa9s dels viatges de la saga. El 1121, el bisbe island\xc3\xa8s Erik Gnupsson, que havia estat a Groenl\xc3\xa0ndia des de 1112, va "anar a buscar Vinland". No s\'informa res m\xc3\xa9s d\'ell, i tres anys m\xc3\xa9s tard un altre bisbe, Arnald, va ser enviat a Groenl\xc3\xa0ndia. No hi ha registres escrits, excepte les pedres inscrites, que han sobreviscut a Groenl\xc3\xa0ndia, de manera que la propera refer\xc3\xa8ncia a un viatge tamb\xc3\xa9 prov\xc3\xa9 de les cr\xc3\xb2niques islandeses. El 1347 va arribar un vaixell a Isl\xc3\xa0ndia despr\xc3\xa9s d\'haver estat arrossegat pels vents de Markland a Groenl\xc3\xa0ndia amb una c\xc3\xa0rrega de fusta. La implicaci\xc3\xb3 \xc3\xa9s que els groenlandesos han continuat utilitzant Markland com a font de fusta durant molts anys.\n_START_SECTION_\nL\'Anse aux Meadows\n_START_PARAGRAPH_\nL\'agent d\'assegurances marines i historiador de Terranova  William A. Munn (1864\xe2\x80\x931939), despr\xc3\xa9s de l\'estudi de les fonts liter\xc3\xa0ries a Europa, suggereix en el seu llibre de 1914 Wineland Voyages: Location of Helluland, Markland & Vinland que els exploradors de Vinland  "van tocar terra a Lancey  [sic] Meadows, com es diu avui". En 1960 Helge i Anne Stine Ingstad van descobrir un assentament v\xc3\xadking en aquest punt exacte, L\'Anse aux Meadows al nord de Terranova, i excavaren durant els anys 1960 i 1970. El m\xc3\xa9s probable \xc3\xa9s aquest fos l\'assentament de les sagues, una "porta d\'entrada" per als n\xc3\xb2rdics groenlandesos a la riques terres m\xc3\xa9s al sud. Es van trobar molts objectes de fusta a L\'Anse aux Meadows, i la dataci\xc3\xb3 per radiocarboni confirma l\'ocupaci\xc3\xb3 del lloc confinada durant un curt per\xc3\xadode prop del 1000 de la nostra era. A m\xc3\xa9s, dins i al voltant dels diferents edificis es van trobar una s\xc3\xa8rie de petites peces de jaspi, conegut per haver estat utilitzat en el m\xc3\xb3n n\xc3\xb2rdic com a foguer. Quan van ser analitzats i comparats amb mostres de jaspi procedents de fonts al voltant de la zona de l\'Atl\xc3\xa0ntic nord, es va trobar que dos edificis nom\xc3\xa9s contenien peces de jaspi island\xc3\xa8s, mentre que un altre en contenia alguns de Groenl\xc3\xa0ndia; tamb\xc3\xa9 es va trobar una pe\xc3\xa7a de la costa est de Terranova. Aquestes troballes semblen confirmar l\'afirmaci\xc3\xb3 de la saga que algunes de les naus d\'exploraci\xc3\xb3 de Vinland procedien d\'Isl\xc3\xa0ndia i que es van aventurar per la costa est de la nova terra._NEWLINE_Sobre la base de tals interpretacions i evid\xc3\xa8ncies arqueol\xc3\xb2giques, \xc3\xa9s generalment acceptat que la l\'Anse aux Meadows va ser la base principal dels exploradors n\xc3\xb2rdics, per\xc3\xb2 el l\xc3\xadmit meridional de l\'exploraci\xc3\xb3 n\xc3\xb2rdica segueix sent un tema d\'intensa especulaci\xc3\xb3. Samuel Eliot Morison (1971) suggereix la part meridional de Terranova; Erik Wahlgren (1986) Miramichi Bay a Nova Brunsvic; i l\'especialista clim\xc3\xa0tic island\xc3\xa8s Pall Bergthorsson (1997) proposava Nova York. La insist\xc3\xa8ncia en totes les principals fonts hist\xc3\xb2riques que es van trobar ra\xc3\xafms a Vinland suggereix que la exploradors es van aventurar a almenys al costat sud del riu Sant Lloren\xc3\xa7 com Jacques Cartier va fer 500 anys m\xc3\xa9s tard, trobant vinyes silvestres i arbres de fruits secs._NEWLINE_Tres nous van ser una troballa for\xc3\xa7a significativa a L\'Anse aux Meadows: altres esp\xc3\xa8cies que creixen \xc3\xbanicament al nord fins al riu Sant Lloren\xc3\xa7._NEWLINE_Aquests viatges expliquen com el vinvi\xc3\xb0ir (vi de fusta) que tallaven els n\xc3\xb2rdics a les sagues es refereix en realitat a les vinyes de Vitis riparia, una esp\xc3\xa8cie de ra\xc3\xafm silvestre que creix als arbres. A mesura que els n\xc3\xb2rdics anaven a la recerca de fusta, un material que calia Groenl\xc3\xa0ndia, van trobar arbres coberts amb Vitis riparia al sud de L\'Anse aux Meadows i els anomenaren vinvi\xc3\xb0ir._NEWLINE_L\'Anse Aux Meadows va demostrar que els assentaments n\xc3\xb2rdics de Vinland eren de curta durada i, potser, principalment usats m\xc3\xa9s com a campaments per a recollir fusta m\xc3\xa9s que com a assentaments permanents com a Groenl\xc3\xa0ndia.\n_START_SECTION_\nVida a Vinland\n_START_PARAGRAPH_\nEls recursos principals dels que depenien els habitants de Vinland eren blat, baies, vi i peix. No obstant aix\xc3\xb2, el blat en el context vinlandic \xc3\xa9s conreat a la sorra i no blat tradicional, i el ra\xc3\xafm que s\'esmenta \xc3\xa9s ra\xc3\xafm nadiu americ\xc3\xa0, perqu\xc3\xa8 l\'exist\xc3\xa8ncia de ra\xc3\xafm europeu (Vitis vinifera) i  blat (genus triticum) al Nou M\xc3\xb3n abans de l\'arribada dels v\xc3\xadkings al segle X \xc3\xa9s for\xc3\xa7a improbable. Ambdues sagues es refereixen a un riu i un llac que tenia una gran quantitat de peixos. Les sagues esmenten espec\xc3\xadficament el salm\xc3\xb3 i assenyala com el salm\xc3\xb3 que van trobar era m\xc3\xa9s gran que el que havien vist fins aleshores _NEWLINE_Abans d\'arribar a Vinland, els n\xc3\xb3rdics importaven la seva fusta de Noruega mentre vivien a Groenl\xc3\xa0ndia i ocasionalment agafaven escor\xc3\xa7a de bedoll per a llenya. Per tant, la fusta que adquirien a Am\xc3\xa8rica del Nord va augmentar el seu suplement de fusta.\n_START_SECTION_\nAltres possibles troballes n\xc3\xb2rdiques\n_START_PARAGRAPH_\nUn penic d\'argent noruec de finals del segle XI aut\xc3\xa8ntic, amb un forat per enfilar en un collaret, fou trobat a Maine. El seu descobriment per part d\'uns arque\xc3\xb2legs amateurs l\'any 1957 \xc3\xa9s controvertit; s\'han plantejat sovint si es tracta d\'una falsificaci\xc3\xb3. S\'ha trobat alguns artefactes al Canad\xc3\xa0 que han estat atribu\xc3\xafts als n\xc3\xb2rdics groenlandesos, particularment a l\'illa de Baffin i al nord de Labrador._NEWLINE_Altres artefactes reivindicats com a n\xc3\xb2rdics a l\'\xc3\xa0rea del sud del Sant Lloren\xc3\xa7 inclouen una s\xc3\xa8rie de pedres inscrites amb lletres r\xc3\xbaniques. La pedra de Kensington fou trobada a Minnesota, per\xc3\xb2 es considera una falsificaci\xc3\xb3. Tamb\xc3\xa9 es q\xc3\xbcestiona l\'autenticitat de la pedra de Spirit Pond, trobada a Phippsburg (Maine). Altres exemples s\xc3\xb3n la pedra de Runestone, la pedra de Shawnee, i la pedra de V\xc3\xa9rendrye. L\'edat i l\'origen d\'aquestes pedres es debatut, i fins ara cap d\'elles ha estat datada o associada com a clara evid\xc3\xa8ncia de la pres\xc3\xa8ncia n\xc3\xb2rdica medieval. En general, l\'escriptura en alfabet r\xc3\xbanic no garanteix en si mateixa una connexi\xc3\xb3 amb l\'\xc3\xa8poca v\xc3\xadking o connexi\xc3\xb3 medieval, ja que es creu que les runes de Dalecarl\xc3\xa0ndia han estat utilitzades fins al segle XX._NEWLINE_Es pensava que Point Rosee, a la costa sud-oest de Terranova, era un possible assentament noruec. El lloc va ser descobert a trav\xc3\xa9s d\'imatge via sat\xc3\xa8l\xc2\xb7lit en 2014 per Sarah Parcak. En el seu informe del 8 de novembre de 2017. que es va presentar a l\'Oficina Provincial d\'Arqueologia a St. John\'s, Terranova, Sarah Parcak i Gregory "Greg" Mumford van escriure que ells "no havien trobat cap evid\xc3\xa8ncia de pres\xc3\xa8ncia hist\xc3\xb2rica o activitat humana a Point Rosee abans del per\xc3\xadode hist\xc3\xb2ric." i que "cap dels membres de l\'equip, inclosos els especialistes n\xc3\xb2rdics, consideren aquesta \xc3\xa0rea mancada de qualsevol rastre d\'activitat humana."'