b'\n_START_ARTICLE_\nFugida dels Comtes\n_START_SECTION_\nPreludi de l\'exili\n_START_PARAGRAPH_\nDespr\xc3\xa9s de la derrota en la Batalla de Kinsale, i la fi de la Guerra dels Nou Anys irlandesa, Hugh O\'Neill i Red Hugh O\'Donnell, senyor de Tyrconnell i germ\xc3\xa0 gran de Rory O\'Donnell i predecessor seu, es trobaven en una situaci\xc3\xb3 molt dif\xc3\xadcil. Red Hugh O\'Donnell va partir cap a la cort de Felip III a Espanya, tractant de trobar suport per iniciar una nova revolta, on va morir. Per la seva banda, Hugh O\'Neill, que havia estat ven\xc3\xa7ut i capturat per lord Mountjoy i Rory O\'Donnell van haver de presentar-se davant el rei Jaume I d\'Anglaterra a Londres. Tots dos rebels van rebre un tracte molt honr\xc3\xb3s del rei, que els va confirmar en les seves possessions i va concedir a Rory el t\xc3\xadtol de comte de Tyrconnell._NEWLINE_Com a rei que era d\'Esc\xc3\xb2cia, Jaume comprenia millor que ning\xc3\xba els avantatges de col\xc2\xb7laborar amb els caps locals. No obstant aix\xc3\xb2, igual que havia succe\xc3\xaft en altres zones d\'Irlanda, la pau de 1603 es va traduir en l\'aplicaci\xc3\xb3 de la llei de cessi\xc3\xb3 i reatorgament, segons la qual, els nobles ga\xc3\xa8lics lliuraven les seves terres a la corona, que les tornava a lliurar als seus propietaris, sempre que aquests juressin lleialtat al rei i admetessin les seves normes. Aquestes terres estarien regides segons el que es disposa en la legislaci\xc3\xb3 anglesa i no segons les tradicionals lleis Brehon ga\xc3\xa8liques. Aquesta pol\xc3\xadtica seria aplicada de manera sistem\xc3\xa0tica durant tot el proc\xc3\xa9s conegut com a conquesta Tudor d\'Irlanda. _NEWLINE_Despr\xc3\xa9s de la defunci\xc3\xb3 de Red Hugh O\'Donnell el 10 de setembre de 1602, el seu germ\xc3\xa0 Rory el va succeir com a vint-i-cinqu\xc3\xa8 cacic del clan O\'Donnell. Posteriorment, el 4 de desembre de 1603, Jaume I li va concedir el t\xc3\xadtol de comte de Tyrconnell, i el 10 de febrer de 1604 li va retornar les terres confiscades, encara que amb certes retallades._NEWLINE_A partir de 1605 el nou lord tinent d\'Irlanda, Arthur Chichester, va iniciar una pol\xc3\xadtica de pressi\xc3\xb3 cap a O\'Neill, O\'Donnell i els seus aliats Maguire, desposseint-los de terres que lliurava als O\'Cath\xc3\xa1in, clan molt m\xc3\xa9s disposat a col\xc2\xb7laborar amb el govern angl\xc3\xa8s. Per si no n\'hi hagu\xc3\xa9s prou, el descobriment del complot de la p\xc3\xb3lvora aquest mateix any va fer reduir encara m\xc3\xa9s la credibilitat dels cat\xc3\xb2lics davant la corona anglesa. Davant les repetides queixes d\'O\'Neill sobre la gesti\xc3\xb3 de Chichester, va ser convidat per Jaume I a formular el seu cas al Consell privat a Londres, cosa que mai va fer._NEWLINE_Cap a 1607, la situaci\xc3\xb3 dels aliats d\'O\'Neill comen\xc3\xa7ava a ser insostenible davant les repetides retallades en les seves possessions. Van considerar llavors la possibilitat d\'iniciar una nova revolta. Abans de la Batalla de Gibraltar, van decidir viatjar a Espanya per buscar suport. No est\xc3\xa0 gaire clar si O\'Neill compartia les seves intencions, per\xc3\xb2 sabia que quan l\'administraci\xc3\xb3 de Londres conegu\xc3\xa9s els moviments d\'O\'Donnell i Maguire, el considerarien igualment tra\xc3\xafdor, per la qual cosa va optar per unir-se a la fugida._NEWLINE_La posici\xc3\xb3 de la cort espanyola havia canviat molt des dels temps de l\'anterior revolta. Despr\xc3\xa9s del final de la Guerra angloespanyola, Felip III no tenia gens d\'inter\xc3\xa8s a buscar un nou conflicte amb l\'Anglaterra dels Stuart; a m\xc3\xa9s, la flota espanyola havia estat derrotada per l\'holandesa despr\xc3\xa9s de la Batalla de Gibraltar el 1607, per la qual cosa es van dirigir a It\xc3\xa0lia, on O\'Neill moriria el 1616.\n_START_SECTION_\nLa fi de l\'ordre ga\xc3\xa8lic\n_START_PARAGRAPH_\nEls comtes i alguns seguidors van partir de la poblaci\xc3\xb3 de Rathmullan, a la vora del llac Swilly en un vaixell de bandera francesa. Els fugits eren descendents d\'algunes de les fam\xc3\xadlies ga\xc3\xa8liques m\xc3\xa9s antigues i poderoses, que havien governat l\'\xc3\x9alster durant segles. La fugida dels comtes marca un punt d\'inflexi\xc3\xb3 en la hist\xc3\xb2ria irlandesa. Malgrat la seva adhesi\xc3\xb3 al sistema ga\xc3\xa8lic, els avantpassats dels comtes havien rebut els seus t\xc3\xadtols de la corona anglesa, i acceptat la pol\xc3\xadtica de cessi\xc3\xb3 i reatorgament. Alguns historiadors argumenten que la fugida va ser una resposta davant la pressi\xc3\xb3 exercida pel govern angl\xc3\xa8s durant la conquesta Tudor d\'Irlanda; uns altres opinen que fou un error estrat\xc3\xa8gic que va buidar el cam\xc3\xad per a la colonitzaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\x9alster.\n_START_SECTION_\nEl viatge\n_START_PARAGRAPH_\nEls comtes van sortir de Rathmullan, una vila als marges del llac Swilly al comtat de Donegal, acompanyats de 90 seguidors, molts d\'ells nobles de l\'\xc3\x9alster i alguns membres de les seves fam\xc3\xadlies. Molts d\'ells hi van deixar les seves esposes, amb l\'esperan\xc3\xa7a de tornar o de retrobar-se amb elles m\xc3\xa9s tard.  _NEWLINE_El difunt cardenal Tomas O\'Fiaich, arquebisbe d\'Armagh, va donar una confer\xc3\xa8ncia a Rathmullan al setembre de 1988 i va explicar que el comte de Tyrone suposadament "tenia una creu d\'or que contenia una rel\xc3\xadquia de la veracreu, i aix\xc3\xb2 va calmar les aig\xc3\xbces darrere del vaixell, i d\'acord amb O\'Ciainain, li va alleugerir una mica la tempesta" durant la travessia a Quillebeuf-sur-Seine (Normandia, Fran\xc3\xa7a); finalment, arribaren al continent el 4 d\'octubre de 1607. La significaci\xc3\xb3 d\'aquest acte tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s subratllada pel fet que la data de l\'exili de Rathmullan era la festa de l\'exaltaci\xc3\xb3 de la Santa Creu. Aquesta suposada rel\xc3\xadquia de la vera creu va ser probablement una rel\xc3\xadquia menor presa de l\'abadia de la Santa Creu que havien visitat en el cam\xc3\xad a Kinsale el 1601._NEWLINE_La seva destinaci\xc3\xb3 era Espanya, per\xc3\xb2 van desembarcar a Fran\xc3\xa7a i van caminar per terra cap al Flandes espanyol. Alguns es quedaren a Lovaina, mentre que el grup principal va continuar cap a It\xc3\xa0lia. Planejaven tornar a Irlanda i lluitar per la recuperaci\xc3\xb3 de les seves terres amb el suport d\'Espanya, per\xc3\xb2 tots dos van morir a l\'exili. Tadhg \xc3\x93 Cian\xc3\xa1in va descriure el viatge posteriorment amb gran detall.\n_START_SECTION_\nEls proscrits\n_START_PARAGRAPH_\nEl rei Jaume va emetre A Proclamation touching the Earles of Tyrone and Tyrconnell el 15 de novembre de 1607, descrivint llur acci\xc3\xb3 com a tra\xc3\xafci\xc3\xb3, i prepar\xc3\xa0 el terreny per a l\'eventual decom\xc3\xads de llurs terres i t\xc3\xadtols. No es va fer cap resposta a la proclamaci\xc3\xb3._NEWLINE_Llurs t\xc3\xadtols foren proscrits el 1614, encara que continuaren reconeguts en el continent. Hom pot notar que la proscripci\xc3\xb3 dels t\xc3\xadtols el 1614 (sis anys despr\xc3\xa9s de la mort del comte de Tyrconnell a Roma el 1608) dif\xc3\xadcilment pot haver estat considerada leg\xc3\xadtima, almenys als pa\xc3\xafsos cat\xc3\xb2lics continentals del moment. Fins i tot, en el context del govern colonial angl\xc3\xa8s a Irlanda, la proscripci\xc3\xb3 arrib\xc3\xa0 prop de sis anys despr\xc3\xa9s que Rory, 1r comte de Tyrconnell, hagu\xc3\xa9s mort. Com a acusat, si se l\'hagu\xc3\xa9s tractat degudament hauria d\'haver estat jutjat pels seus parells de la noblesa d\'Irlanda, sota l\'autoritat president del lord alt governador d\'Irlanda. Tanmateix, ja era mort i no present\xc3\xa0 la seva pr\xc3\xb2pia defensa, i el seu t\xc3\xadtol fou heretat pel seu fill Hugh "Albert" O\'Donnell. Per tant, a fi de prescriure el t\xc3\xadtol, el jutjat hauria d\'haver estat Hugh "Albert", que de fet no havia com\xc3\xa8s cap delicte. Segons la teoria legal anglesa, el t\xc3\xadtol possiblement havia caducat tan aviat com ell s\'havia embarcat a la nau sense perm\xc3\xads per sortir d\'Irlanda, i quan era caducat no podia passar despr\xc3\xa9s als seus descendents sense cap perm\xc3\xads especial._NEWLINE_Per tant, la proscripci\xc3\xb3 va ser considerada pels seus seguidors com una par\xc3\xb2dia de la just\xc3\xadcia i va ser considerada nul\xc2\xb7la per molts al continent. La successi\xc3\xb3 del comte del fill de Tyrconnell, Hugh "Albert" O\'Donnell, com a segon comte de Tyrconnell (primera creaci\xc3\xb3) va ser, per tant, reconeguda com a v\xc3\xa0lida a l\'estranger, sobretot en l\'\xc3\xa0mbit espanyol. Per tant, la proscripci\xc3\xb3 va ser considerada pels seus seguidors com una par\xc3\xb2dia de la just\xc3\xadcia i, per tant nul\xc2\xb7la. _NEWLINE_Aquestes proscripcions van tenir un gran impacte en la poblaci\xc3\xb3 de l\'\xc3\x9alster. L\'acord de pau de 1603 entre els tres senyors va acabar, i aleshores els trencaren les condicions marxant del regne sense perm\xc3\xads, i llurs terres de domini absolut foren confiscades. Chichester propos\xc3\xa0 una nova colonitzaci\xc3\xb3 amb colons d\'Anglaterra, Gal\xc2\xb7les i Esc\xc3\xb2cia, patrocinada en part pels mercaders de la ciutat de Londres, que ser\xc3\xa0 coneguda com la colonitzaci\xc3\xb3 de l\'Ulster. Aix\xc3\xb2 va tenir un gran impacte negatiu en les classes baixes de cultura ga\xc3\xa8lica a l\'\xc3\x9alster, un resultat que encara es passa per alt.\n_START_SECTION_\nCommemoraci\xc3\xb3 del 400\xc3\xa8 aniversari\n_START_PARAGRAPH_\nEl 14 de setembre de 2007 se celebr\xc3\xa0 el 400\xc3\xa8 aniversari de la fugida dels comtes arreu de Donegal, organitzant una regata de grans velers, focs artificials, xerrades i confer\xc3\xa8ncies. La presidenta d\'Irlanda Mary McAleese inaugur\xc3\xa0 una est\xc3\xa0tua representant la fugida a Rathmullan. Hi ha una exhibici\xc3\xb3 permanent dedicada a la fugida dels comtes i la subseq\xc3\xbcent colonitzaci\xc3\xb3 a Draperstown a Irlanda del Nord, i al "Flight of the Earls Centre" a la torre Martello de Rathmullan._NEWLINE_El 2008, hi hagu\xc3\xa9 celebracions del 400\xc3\xa8 aniversari de l\'arribada dels comtes a Roma, amb una actuaci\xc3\xb3 de celebraci\xc3\xb3 per la Cross Border Orchestra of Ireland a l\'esgl\xc3\xa9sia de Sant Ignasi a Roma.'