b'\n_START_ARTICLE_\nHuni Kuin\n_START_SECTION_\nNoms \xc3\xa8tnics pels que \xc3\xa9s conegut.\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xa0_NEWLINE_Es coneixen com a Cashinahua, tamb\xc3\xa9 anomenats per la literatura com a Kachinaua, Kaxinaua, Kaxinawa o Kashinawa.\xc2\xa0Malgrat que aquest poble accepta que els anomenin com a Cashinahua (de kashi= \xe2\x80\x98rat penat\xe2\x80\x99, i nawa= \xe2\x80\x98gent\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98for\xc3\xa0\xe2\x80\x99), ells s\xe2\x80\x99autodenominen Huni kuin (huni= \xe2\x80\x98persona\xe2\x80\x99; kuin= \xe2\x80\x98veritable\xe2\x80\x99) per oposici\xc3\xb3 a huni \xe2\x80\x98persona no veritable\xe2\x80\x99, tot aquell que no es cashinahua, tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s conegut amb el terme nawa. Els Cashinaua estenen el terma huni kuin a tots els grups de la mateixa fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica pano de la regi\xc3\xb3. Tots els Huni kuin s\xc3\xb3n considerat parents, per\xc3\xb2 nom\xc3\xa9s els nabu kuin, s\xc3\xb3n els parents veritables.\xc2\xa0_NEWLINE_L\xe2\x80\x99origen del nom Cashinahua tamb\xc3\xa9 podria ser un nom donat pels ve\xc3\xafns per riure\xe2\x80\x99s d\xe2\x80\x99ells degut a les seves pr\xc3\xa0ctiques endocan\xc3\xadbals. Els ve\xc3\xafns Pano els anomenen Sainahua (persones que criden).\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nLlengua i fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica, classificaci\xc3\xb3(ns) cultural(s).\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99idioma cashinahua (hancha kuin = \xe2\x80\x98paraules veritables\xe2\x80\x99) forma part de la fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica pano, la qual inclou als idiomes chacobo, cashibo, chandinahua, isconahua, matis, marubo, mat\xc3\xa9s, mainahua, mastanahua, sharanahua, yaminahua, etc. de l\xe2\x80\x99orient peru\xc3\xa0, l\xe2\x80\x99occident del Brasil i el nort de Bol\xc3\xadvia (Per consultar la classificaci\xc3\xb3 completa de la fam\xc3\xadlia ling\xc3\xbc\xc3\xadstica pano podeu consultar l\xe2\x80\x99estudi d\xe2\x80\x99Erikson, 1994, citat per Kensinger).\xc2\xa0\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0Situaci\xc3\xb3 geogr\xc3\xa0fica\n_START_PARAGRAPH_\nEl grup habita els cursos alts dels rius Pur\xc3\xbas i Yur\xc3\xbaa, a ambd\xc3\xb3s bandes de la frontera entre el Per\xc3\xba i el Brasil, concretament en el districte de Pur\xc3\xbas del Departament viu a la frontera entre Per\xc3\xba i Brasil. L\xe2\x80\x99\xc3\xa0rea geogr\xc3\xa0fica on s\xe2\x80\x99ubica el grup forma part del pla amaz\xc3\xb2nic, caracteritzada per la seva accidentada orografia coberta de bosc tropical.\xc2\xa0_NEWLINE_La gran extensi\xc3\xb3 es divideix per una part al Per\xc3\xba els poblats Conta, sobre el R\xc3\xado Alto Per\xc3\xbas i Balta sobre el R\xc3\xado Curanja, afluent del primer.\xc2\xa0_NEWLINE_Gr\xc3\xa0cies al treball de camp de Terri Valle de Aquino (1977, 1979), els cashinahua van poder realitzar les gestions pertinents davant el govern brasiler per aconseguir la designaci\xc3\xb3 de les seves \xc3\xa0ries ind\xc3\xadgenes  La seva poblaci\xc3\xb3 ascendeix aproximadament a 3.500 habitants, distribu\xc3\xafts en 13 comunitats al Per\xc3\xba i 11 comunitats o \xc3\xa0ries ind\xc3\xadgenes al Brasil.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nClimatologia\n_START_PARAGRAPH_\nLa climatologia d\xe2\x80\x99aquesta zona geogr\xc3\xa0fica de bosc tropical ve marcada per dues estacions ben diferenciades: les estacions de pluja i seca.\xc2\xa0_NEWLINE_- L\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 de pluja, que va dels mesos d\xe2\x80\x99octubre a abril, \xc3\xa9s un per\xc3\xadode marcat per pluges intenses amb una temperatura que oscil\xc2\xb7la entre 22\xc2\xba C al mat\xc3\xad, amb un 95-100% d\xe2\x80\x99humitat, i es 38\xc2\xba C, amb 65-70% d\xe2\x80\x99humitat, a mitja tarda.\xc2\xa0_NEWLINE_- L\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 seca, que va de maig a setembre, \xc3\xa9s el per\xc3\xadode amb una temperatura i humitat lleugerament m\xc3\xa9s baixos per\xc3\xb2 amb per\xc3\xadodes de forts vents del sur amb els quals la temperatura nocturna arriba fins als 12\xc2\xba C amb un 100\xc2\xa0% d\xe2\x80\x99humitat.\xc2\xa0_NEWLINE_La terra on habiten tendeix a tenir un alt contingut d\xe2\x80\x98argila, \xc3\xa9s per aix\xc3\xb2 que en per\xc3\xadode de pluja intensa s\xe2\x80\x99acumula molt fang, fent impracticables els camins habituals. Els rius serpentejants pugen m\xc3\xa9s 6 metres amb les pluges els quals acaben erosionant les riberes i creant nous meandres, que sovint formen llacunes. En canvi, en l\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 seca els rius baixen tan el seu cabal que fins i tot costa navegar amb canoa.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBreu hist\xc3\xb2ria del grup\n_START_PARAGRAPH_\nAl segle XX van ser un dels pobles ind\xc3\xadgenes que van enfrontar-se amb for\xc3\xa7a als violents assetjaments dels recol\xc2\xb7lectors de cautx\xc3\xba, per\xc3\xb2 alhora els era m\xc3\xa9s dif\xc3\xadcil no escoltar les dissimulades seduccions dels missioners del ILV.\xc2\xa0_NEWLINE_A partir dels anys 40, els Cashinahua abandonen la regi\xc3\xb3 dels fluvials i s\xe2\x80\x99aproximen a Amahuaca per tenir acc\xc3\xa9s a objectes de metall. En aqu\xc3\xad treballen de manera ocasional per patrons peruans. Al 1951, la visita de l\xe2\x80\x99antrop\xc3\xb2leg i cineasta Harald Schultz provoca una epid\xc3\xa8mia de xarampi\xc3\xb3 que redueix el grup m\xc3\xa9s del 80%, \xc3\xa8poca coneguda com \xe2\x80\x9cla grip de Schultz\xe2\x80\x9d. M\xc3\xa9s tard comen\xc3\xa7a l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca dels intercanvis dels seus objectes tradicionals per tenir acc\xc3\xa9s als objectes manufacturats.\xc2\xa0_NEWLINE_Cap els 70, tot i l\xe2\x80\x99adquisici\xc3\xb3 dels objectes manufacturats, els Cashinahua no havien canviat la seva forma de vida. Per\xc3\xb2 des de llavors fins a l\xe2\x80\x99actualitat hi ha hagut considerables transformacions. El que ha canviat m\xc3\xa9s des de l\xe2\x80\x99\xc3\xa8poca anterior \xc3\xa9s que s\xe2\x80\x99ha produ\xc3\xaft un fort \xc3\xa8xode dels Cashinahua cap a Brasil.\xc2\xa0_NEWLINE_Actualment existeixen al Per\xc3\xba tretze poblats cashinahua; als marges del Curanja: Balta, Sta Rey, Colombiana, Curajillo, Nueva Luz i Miguel Grau. Al riu Per\xc3\xbas: Lidia, Cashuera, Bufeo, Canto Gallo, Piquiniqui, Conta i San Francisco. Ja al 1979, amb l\xe2\x80\x99ajuda de la FUNAI hi havia hagut una forta emigraci\xc3\xb3 de la reserva de l\'Alto Per\xc3\xbas fins al costat brasiler, i ara est\xc3\xa0 composta de sis comunitats aproximadament de quatre-centes persones.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSistema econ\xc3\xb2mic tradicional i actual.\n_START_PARAGRAPH_\nEls dos pilars de l\xe2\x80\x99economia Huni Kuin s\xc3\xb3n la ca\xc3\xa7a i l\xe2\x80\x99agricultura. La ca\xc3\xa7a \xc3\xa9s la que satisf\xc3\xa0 la major part de les necessitats nutricionals del grup. Els Huni Kuin mengen di\xc3\xa0riament aproximadament 1 kilo de carn per persona.  La carn \xc3\xa9s l\xe2\x80\x99aliment de prestigi per excel\xc2\xb7l\xc3\xa8ncia.\n_START_SECTION_\nLa ca\xc3\xa7a\n_START_PARAGRAPH_\nEls territoris de ca\xc3\xa7a estan dividits i repartits entre els homes adults de la comunitat. Aquest \xc3\xa9s un acord com\xc3\xba amb el Cap i es t\xc3\xa9 cura de la cohesi\xc3\xb3 del grup. Aquests territoris s\xc3\xb3n molt grans donat que han de portar tots els animals que els Huni Kuin cacen. Els principals tipus d\xe2\x80\x99animals s\xc3\xb3n p\xc3\xa8cari de collar i huangana (fam\xc3\xadlia del porc senglar), c\xc3\xa9rvols, mico coto, maquisapa, mico blanc, etc._NEWLINE_El ca\xc3\xa7ador no s\xe2\x80\x99allunya dels camins ben cuidats que caracteritzen els territoris de ca\xc3\xa7a a difer\xc3\xa8ncia de la selva profunda. Si el ca\xc3\xa7ador ha de seguir del cam\xc3\xad tindr\xc3\xa0 compte de trencar petites branques per trobar el cam\xc3\xad de tornada.\n_START_SECTION_\nTreball a les xacres\n_START_PARAGRAPH_\nLes xacres s\xc3\xb3n els horts onhi  cultiven, les quals s\xc3\xb3n constru\xc3\xafdes pels homes per a les dones. La xacra \xc3\xa9s personal i pertany a una sola dona. Quan un home t\xc3\xa9 m\xc3\xa9s d\xe2\x80\x99una dona ha de fer tantes xacres com dones t\xc3\xa9._NEWLINE_El treball de les xacres t\xc3\xa9 lloc entre juliol i setembre, per tant han d\xe2\x80\x99estar acabades a finals d\xe2\x80\x99octubre moment en el qual comencen les grans pluges necess\xc3\xa0ries pel creixement de les plantes. Quan un home vol fer una xacra ha de ca\xc3\xa7ar molt per poder convidar als altres homes i a canvi demanar que l\xe2\x80\x99ajudin. El desbrossament de la xacra \xc3\xa9s una activitat grupal; s\xe2\x80\x99avisa al cap de la comunitat i ell ho comunica a les reunions quotidianes.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nOrganitzaci\xc3\xb3 social i pol\xc3\xadtica.\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89s una organitzaci\xc3\xb3 bastant especial en contrast amb les altres comunitats Pano que els envolta. Els Huni Kuin practiquen una endog\xc3\xa0mia local molt forta, al voltant del 95% dels matrimonis es realitzen a l\xe2\x80\x99interior del poblat._NEWLINE_Tal com desenvolupa Pierre Clastres, les comunitats tradicionals per mantenir la cohesi\xc3\xb3 no tenen la necessitat de poder coercitiu. Aquestes relacions no coercitives es troben principalment als matrimonis i s\xc3\xb3n molt m\xc3\xa9s \xc3\xa0mplies i defineixen el cos social. Un precari equilibri entre el joc entre el S\xc3\xad i l\xe2\x80\x99Altre._NEWLINE_\xe2\x80\x9cLa comunitat t\xc3\xa9 un raonament sobre si mateixa; s\xc3\xb3n les diverses relacions que al realitzar-se defineixen un teixit social, una cohesi\xc3\xb3 din\xc3\xa0mica. La societat tradicional no viu la seva cohesi\xc3\xb3 a la for\xc3\xa7a sin\xc3\xb3 per les relacions del compartir, de l\xe2\x80\x99intercanvi, etc.\xe2\x80\x9d \xc2\xa0_NEWLINE_La peculiaritat d\xe2\x80\x99aquesta comunitat ind\xc3\xadgena \xc3\xa9s la concepci\xc3\xb3 que tenen de l\xe2\x80\x99altre; proposen l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia dels no Huni Kuin com a alternativa a la seva pr\xc3\xb2pia exist\xc3\xa8ncia i com a condici\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria per a la seva pr\xc3\xb2pia vida. \xc3\x89s l\xe2\x80\x99equilibri entre el S\xc3\xad i l\xe2\x80\x99altre el que equilibra l\xe2\x80\x99exist\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99ambd\xc3\xb3s comunitats.\n_START_SECTION_\nSistema de parentiu\n_START_PARAGRAPH_\nEls sistemes de parentiu i matrimoni dels Huni Kuin estan estructurats pel sistema ex\xc3\xb2gam de moieties o patrimeitats i per la prefer\xc3\xa8ncia per l\'endog\xc3\xa0mia local i matrimoni bilateral amb cosins creuats. L\'estructura de la terminologia de parentiu emprada \xc3\xa9s la dels sistemes Karriera._NEWLINE_La societat Huni Kuin es divideix en dos patrimeitats: Inu (jaguar) i Dua (el que brilla). Els homes pertanyen a la meitat a la qual va pert\xc3\xa0nyer el seu pare, mentre que les dones pertanyen a la meitat que pertanyia la germana del seu pare. Aquestes meitats s\'anomenen per als homes inu i dua, mentre que per a les dones es diuen I\xc3\xb1a\xc3\xb1i i banu. A m\xc3\xa9s, cada individu pertany a una de les quatre seccions que es formen pels que comparteixen el mateix nom o xuta (que es pot traduir per nom veritable). El xuta determina el grup que formen homes i dones de la mateixa patrimeitat i generaci\xc3\xb3 m\xc3\xa9s aquells de la mateixa patrimeitat de fins a dos generacions majors i menors.\xc2\xa0_NEWLINE_Aquest sistema es veu subratllat per una alta complexitat de la terminologia de parentiu i formes de respecte, fins al punt que un menor nom\xc3\xa9s \xc3\xa9s considerat com un ens social en pot\xc3\xa8ncia una vegada que ha apr\xc3\xa8s a dirigir-se i referir als seus parents de forma correcta.\xc2\xa0A causa de l\'alt car\xc3\xa0cter simb\xc3\xb2lic i \xc3\xadntim del xuta, avui dia s\'ha normalitzat l\'\xc3\xbas de noms cristians/portuguesos en situacions informals. Una pr\xc3\xa0ctica estesa \xc3\xa9s l\'establiment de relacions de comparatge quan els pares d\'una criatura suggereixen a una altra persona que dugui a terme l\'elecci\xc3\xb3 del nom.\n_START_SECTION_\nRols de g\xc3\xa8nere\n_START_PARAGRAPH_\nEl ritual de Nixpo Pima marca el primer pas de la creaci\xc3\xb3 deliberada de diferenciaci\xc3\xb3 de g\xc3\xa8neres entre nens i nenes. Despr\xc3\xa9s d\'aquest, els rols es diferenciaran exponencialment quan els i les adolescents se\'ls instrueixi en les t\xc3\xa8cniques de producci\xc3\xb3 associades amb el g\xc3\xa8nere mascul\xc3\xad i femen\xc3\xad. Per tant, es pot afirmar que la producci\xc3\xb3 i construcci\xc3\xb3 del concepte de g\xc3\xa8nere est\xc3\xa0 intr\xc3\xadnsecament lligada al proc\xc3\xa9s econ\xc3\xb2mic, de tal manera que nom\xc3\xa9s es considera als adults productors com a \xc3\xa9ssers gentrificadors_NEWLINE_Els processos d\'aprenentatge dels i les joves s\xc3\xb3n molt diferents. Mentre que les dones s\xc3\xb3n instru\xc3\xafdes per parents consangu\xc3\xadnies a la casa familiar i mantenint un estat mental conscient, els homes s\xc3\xb3n educats pels seus parents afins, els \xc3\xa9s perm\xc3\xa8s l\'\xc3\xbas d\'al\xc2\xb7lucin\xc3\xb2gens i s\xc3\xb3n animats a viatjar per la selva i algunes ciutats tant estant conscients com experimentant estats de consci\xc3\xa8ncia alternatius.\xc2\xa0_NEWLINE_Les activitats pr\xc3\xb2pies de les dones s\xc3\xb3n principalment la producci\xc3\xb3 de t\xc3\xa8xtils, el cultiu i recol\xc2\xb7lecci\xc3\xb3 en els jardins i la cuina dels aliments. Els teixits i els dissenys i patrons que s\'empren en ells tenen un alt significat simb\xc3\xb2lic, ja que s\xc3\xb3n considerats la forma d\'escriptura dels Huni Kuin, i les bones teixidores estan molt ben considerades. Les dones se situen en el centre de la producci\xc3\xb3 i reproducci\xc3\xb3 de la identitat social i cultural Huni Kuin. D\'altra banda, els homes s\'encarreguen de la ca\xc3\xa7a i de la major part d\'interacci\xc3\xb3 amb els esperits i persones alienes a la comunitat.\xc2\xa0_NEWLINE_Es pot afirmar que, igual que en gran part de les comunitats de l\'Amaz\xc3\xb2nia, el sistema de g\xc3\xa8neres articula la societat Huni Kuin, ja que determina la divisi\xc3\xb3 del treball i del sistema de producci\xc3\xb3, que \xc3\xa9s ent\xc3\xa8s com el factor que determina la pr\xc3\xb2pia cultura i forma de vida.\n_START_SECTION_\nSistema pol\xc3\xadtico\n_START_PARAGRAPH_\nDes d\'un punt de vista extern, les comunitats Huni Kuin estan dirigides per un home, conegut com "cap" en portugu\xc3\xa8s. Des d\'un punt de vista \xc3\xa9mic, \xc3\xa9s normalment l\'home designat com el principal xanen ibu, el l\xc3\xadder mascul\xc3\xad reconegut per tots els membres de la comunitat. Ell \xc3\xa9s el responsable de la producci\xc3\xb3 i protecci\xc3\xb3 de la comunitat. La seva esposa \xc3\xa9s (almenys nominalment) la "dona l\xc3\xadder"; s\'ocupa de guiar les dones en les seves activitats i d\'organitzar els \xc3\xa0pats col\xc2\xb7lectives.\xc2\xa0_NEWLINE_El l\xc3\xadder representa a la comunitat en les relacions amb persones que no pertanyen a la mateixa i organitza les activitats dels membres. Ha de ser, en teoria, el millor ca\xc3\xa7ador, treballador i marit. L\'altra gran autoritat, encara que subordinada a l\'xanen ibu, \xc3\xa9s la del l\xc3\xadder dels cants o chana xanen ibu. Aquest \xc3\xbaltim \xc3\xa9s l\'encarregat de dirigir els rituals com, per exemple, el Nixpo Pina.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nCosmologia, sistema de creences.\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xa0La vida espiritual dels Cashinahua est\xc3\xa0 basada en un sistema de creences animista, \xc2\xa0interactuen amb esperits amb els quals conviuen. Les seves creences es basen en dos aspectes del m\xc3\xb3n: la part material o tangible, que experimentem en la nostra vida quotidiana; i una part invisible o intangible, que nom\xc3\xa9s hi poden arribar a trav\xc3\xa9s del somni o mitjan\xc3\xa7ant l\xe2\x80\x99experi\xc3\xa8ncia al\xc2\xb7lucin\xc3\xb2gena de la ayahuasca. El m\xc3\xb3n visible \xc3\xa9s aquell del domini de les persones i els animals, el m\xc3\xb3n invisible \xc3\xa9s aquell on hi predominen els esperits. \xc2\xa0Basen la seva cosmologia animista en tres categories: \xc3\xa9ssers humans, els quals tenen un cos f\xc3\xadsic i almenys cinc esperits; la natura, la qual t\xc3\xa9 un element f\xc3\xadsic que les persones miren, toquen i mengen, i un element espiritual visible i utilitzat pels mateixos \xc3\xa9ssers espirituals; l\xe2\x80\x99\xc3\xbaltima categoria \xc3\xa9s la pr\xc3\xb2pia dels esperits, que poden adoptar la forma f\xc3\xadsica d\xe2\x80\x99objectes naturals o humans, transformant-se m\xc3\xa0gicament en \xc3\xa9ssers f\xc3\xadsics. Els esperits s\xc3\xb3n part del medi on habiten els Cashinahua, no s\xc3\xb3n bons ni dolents, la relaci\xc3\xb3 amb els humans \xc3\xa9s canviant segons les accions que els cashinahua realitzen.\xc2\xa0_NEWLINE_Els cashinahua tenen almenys 5 esperitis o \xc3\xa0nimes:_NEWLINE_- bedu yushin, \xe2\x80\x98esperit de l\xe2\x80\x99ull\xe2\x80\x99. Esperit que habita l\xe2\x80\x99ull d\xe2\x80\x99una persona, mirant a la persona els seus ulls pot veure la seva \xc3\xa0nima. Aquest esperit deixa el cos d\xe2\x80\x99una persona quan es desmaia o quan pren begudes al\xc2\xb7lucin\xc3\xb2gens. \xc3\x89s aix\xc3\xad quan una persona experimenta al\xc2\xb7lucinacions s\xc3\xb3n activitats d\xe2\x80\x99aquests esperits. La mort succeix quan l\xe2\x80\x99esperit deixa el cos i viatja el cos, i s\xe2\x80\x99uneix als esperits ancestrals i es converteix en nai yushin, \xe2\x80\x98esperit del cel\xe2\x80\x99._NEWLINE_-\xc2\xa0yuda bake yushin, esperit fill del cos\xe2\x80\x99, aquest esperit est\xc3\xa0 encapsulada a dins d\xe2\x80\x99aquest esperit, quan una persona mira una persona veu aquesta c\xc3\xa0psula corporal. \xc2\xa0L\xe2\x80\x99esperit es reflecteix en l\xe2\x80\x99ombra o en la imatge reflectida en l\xe2\x80\x99aigua, si no es vol ferir a la persona no pots trepitja el reflex de l\xe2\x80\x99\xc3\xa0nima. Quan la persona mor es torna p\xc3\xa0l\xc2\xb7lida, aix\xc3\xb2 voldr\xc3\xa0 dir que aquest esperit ha marxat del seu cos i recorre la vida de la persona transformant-se finalment en un ni yushin, esperit del bosc._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0nama yushin, \xe2\x80\x98esperit dels somnis\xe2\x80\x99, quan la persona dorm surt del cos pel nas o per la boca provocant que la persona experimenti el somni. \xc3\x89s de vital import\xc3\xa0ncia que aquest esperit mentre \xc3\xa9s a fora del cos, no desperti a la persona, ja que podria fer-li un mal irreparable. La persona si es desperta desorientada, efecte de la desaparici\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99esperit, ha de tornar a dormir r\xc3\xa0pidament per recuperar-lo. A la mort de la persona aquest esperit se\xe2\x80\x99n va del poblat i se\xe2\x80\x99n va a viure als arbres m\xc3\xa9s grans._NEWLINE_-\xc2\xa0\xc2\xa0puyi yushin, \xe2\x80\x98esperit dels excrements\xe2\x80\x99, i isun yushin,\xe2\x80\x99esperit de la orina\xe2\x80\x99, s\xc3\xb3n els \xc3\xbaltims esperits, menors aix\xc3\xb2 s\xc3\xad, per\xc3\xb2 que tenen una import\xc3\xa0ncia pel que fa als processos fisiol\xc3\xb2gics del cos. La fisiologia pr\xc3\xb2pia del cos es desf\xc3\xa0 d\xe2\x80\x99excrements i orina del cos, tamb\xc3\xa9 ho s\xc3\xb3n totes les secrecions del cos -mucositats, cera, saliva, vomit\xe2\x80\xa6- , consideren que el cos perd una part d\xe2\x80\x99aquests esperits. \xc3\x89s molt important aquest fet, ja que si els enemics saben on defeques poden utilitzar aquesta part dels teus esperits i utilitzar-los per fer-te mal a trav\xc3\xa9s de la bruixeria. A l\xe2\x80\x99hora de la mort, aquests esperits es dilueixen per mitj\xc3\xa0 de la pluja.\xc2\xa0_NEWLINE_Tenen un gran coneixement del seu medi f\xc3\xadsic, ja que \xc3\xa9s necessari per ser bons ca\xc3\xa7adors i horticultors, es coneixen els h\xc3\xa0bitats preferents i usos de la flora. Els herbolaris -huni batadauya- tenen grans coneixements de plantes remeieres que combaten les malalties m\xc3\xa9s freq\xc3\xbcents. Coneixen tamb\xc3\xa9 a la perfecci\xc3\xb3, el cicle clim\xc3\xa0tic anual. Consideren la natura com un ens ordenat i predictible, per\xc3\xb2 tamb\xc3\xa9 saben que la natura es pot descontrolar, ser desordenada i ca\xc3\xb2tica, com per exemple quan hi ha una fenomen meteorol\xc3\xb2gic fora de l\xe2\x80\x99estaci\xc3\xb3 que li pertocaria o b\xc3\xa9 un eclipsi. Aquests esdeveniments excepcionals s\xc3\xb3n explicats a trav\xc3\xa9s dels mites, s\xe2\x80\x99explica que s\xc3\xb3n casualitats que donen els esperits com a resposta a una mala conducta dels humans.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nHerbolari i xaman: sistemes m\xc3\xa8dics de la comunitat\n_START_PARAGRAPH_\nLa seva concepci\xc3\xb3 de malaltia va estretament relacionada amb les seves creences animistes. Conceptualitzen dos tipus de malaltia, la majoria s\xc3\xb3n malalties naturals que van lligades directament amb la pr\xc3\xb2pia natura del \xc3\xa9ssers humans -naixement, envelliment i la mort-. Aquest primer tipus de malalties s\xc3\xb3n intervingudes normalment pels herbolaris. L\xe2\x80\x99altre tipus de malalties, s\xe2\x80\x99utilitzen quan els herbolaris ja no s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os d\xe2\x80\x99actuar-hi, estem davant de malalties produ\xc3\xafdes per desordres amb els esperits. Uns esperits que han estat ofesos o perqu\xc3\xa8 actuen per acci\xc3\xb3 d\xe2\x80\x99un sortilegi m\xc3\xa0gic d\xe2\x80\x99un bruixot. En aquests casos \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria la intervenci\xc3\xb3 m\xc3\xa0gico-terap\xc3\xa8utica d\xe2\x80\x99un xaman, el qual entra en tr\xc3\xa0nsit i descobreix la causa de la malaltia.\xc2\xa0_NEWLINE_El xaman utilitza tractaments d\xe2\x80\x99herbes, de succi\xc3\xb3 de la part adolorida o b\xc3\xa9 invoca als esperits familiars perqu\xc3\xa8 extreguin l\xe2\x80\x99esperit agressor. A vegades, les intervencions fan que el pacient es recuperi. Si no es aix\xc3\xad, igualment no es q\xc3\xbcestionen els coneixements dels herbolaris i xamans, ja que la mort tamb\xc3\xa9 \xc3\xa9s un fet natural ara i sempre. Com hem pogut observar, el grup distingeix dos tipus de medicines, dau bata, \xe2\x80\x98medicina dol\xc3\xa7a\xe2\x80\x99,\xc2\xa0i dau muka \xe2\x80\x98medicina amarga. La medicina dol\xc3\xa7a, utilitzada pels herbolaris, utilitza remeis tradicionals de plantes i herbes per tal de tractar dolors, febre, insomnis o inflamacions del pacient. Qualsevol home o dona del grup pot esdevenir herbolari si es demostren unes aptituds i capacitats, avalat el c\xc3\xa0rrec per la comunitat. L\xe2\x80\x99herbolari ensenya a l\xe2\x80\x99aprenent els coneixement bot\xc3\xa0nics b\xc3\xa0sics de les plantes del bosc, apr\xc3\xa8n els noms, l\xe2\x80\x99aspecte i el lloc on pot trobar cada planta per a generar els remeis; posteriorment apr\xc3\xa8n a diagnosticar la malaltia, i finalment la posa en pr\xc3\xa0ctica amb la supervisi\xc3\xb3 del seu mentor.\xc2\xa0_NEWLINE_La medicina amarga \xc3\xa9s impartida pel xaman (amb funcions de bruixot i profeta) el qual \xc3\xa9s una persona que es consultada per tota la comunitat. Ells actuen en el moment que els herbolaris els supera el diagnostic, ja que actuen forces superiors, esperits amb els quals nom\xc3\xa9s el xaman pot intervenir per diagnosticar i resoldre la malaltia o desordre entre la persona i els mateixos esperits, per tant unes causes sobrenaturals de la malaltia del pacient. El diagn\xc3\xb2stic es realitza establint una causa al problema, despr\xc3\xa9s es recomana un tractament, o b\xc3\xa9 si troba un objecte al cos que podria ser el causant de la malaltia. El pacient es tracta normalment amb herbes remeieres o b\xc3\xa9 el xaman succionant la part adolorida. El xaman, amb qualitat de bruixot, pot ajudar a un membre de la comunitat a fer bruixeria per atacar un enemic personal, normalment d\xe2\x80\x99una comunitat poblat pr\xc3\xb2xim. En qualitat de profeta, pot connectar amb esperits ancestrals de la comunitat i predir que passar\xc3\xa0 a la comunitat o a la comunitat ve\xc3\xafna. A l\xe2\x80\x99igual que els herbolaris, els xamans poden ser qualsevol persona del poblat. A trav\xc3\xa9s de la producci\xc3\xb3 del m\xc3\xa0xim nombre de somnis i de connexi\xc3\xb3 amb els esperits pot esdevenir xaman, genera un distanciament de la comunitat, no t\xc3\xa9 desig sexual, perd la gana i fracassa en la ca\xc3\xa7a. Quan tot aquest proc\xc3\xa9s es realitza, la persona vaga pel poblat fins a arribar al bosc on all\xc3\xad cau pose\xc3\xaft i inconscient al terra, en estat de tr\xc3\xa0nsit, per causa dels esperits del bosc que li transmeten els poders. Una vegada ha recobrat la consci\xc3\xa8ncia, demana a l\xe2\x80\x99herbolari medicina espiritual per netejar i purificar la seva \xc3\xa0nima per evitar la possessi\xc3\xb3 del seu cos. El nivell d\xe2\x80\x99\xc3\xa8xit dels xamans ve determinant pel coneixement i experi\xc3\xa8ncia en la interacci\xc3\xb3 amb els esperitis. Ara b\xc3\xa9, la comunitat troba molt b\xc3\xa9 la pres\xc3\xa8ncia dels xamans en moments de crisi o conflicte entre algun dels seus membres, tot i aix\xc3\xad creuen que molt temps no pot passar entre ells un xaman, ja que est\xc3\xa0 envoltat d\xe2\x80\x99esperits i existeix una major probabilitat de patir algun atac hostil d\xe2\x80\x99algun esperit cap a la comunitat, ja que si mort alg\xc3\xba de la comunitat els parents poden arribar a matar el xaman o algun dels seus parents pr\xc3\xb2xims.\xc2\xa0_NEWLINE_El contacte amb occident ha afectat a la percepci\xc3\xb3 de la comunitat sobre els dos tipus de medicina. Occident va portar noves malalties que els herbolaris han estat els \xc3\xbanics de solucionar, ja que han incorporat al seu repertori de remeis moltes de les medicines i pr\xc3\xa0ctiques dels metges occidentals. En canvi, perceben negativament la medicina amarga practicada pels xamans la qual no ha pogut combatre les malalties occidentals noves. Tot i aix\xc3\xad, es reafirmen en la necessitat de salvaguardar els dos tipus de medicina, ja que com a sistemes m\xc3\xa8dics propis poden combatre tot el gran i ampli ventall d\xe2\x80\x99afectacions o conflictes que t\xc3\xa9 la comunitat. A m\xc3\xa9s, els xamans s\xc3\xb3n els \xc3\xbanics que poden resoldre malalties produ\xc3\xafdes pels mateixos esperits.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRelaci\xc3\xb3 amb els Blancs\n_START_PARAGRAPH_\nCom a definici\xc3\xb3 de \xe2\x80\x9cBlancs\xe2\x80\x9d entenen primer els espanyols i portuguesos, i m\xc3\xa9s tard tamb\xc3\xa9 els peruans i brasilers. Des del 1993 ja feia 45 anys que havien comen\xc3\xa7at una migraci\xc3\xb3 des de l\xe2\x80\x99interior de la selva amaz\xc3\xb2nica fins a apropar-se a els Blancs. Aquest apropament voluntari als blancs no va resultar ser el que esperaven. La depend\xc3\xa8ncia d\xe2\x80\x99aquests cada vegada va ser major i no aconseguien els mitjans necessaris per autoavastir-se._NEWLINE_Actualment els Blancs s\xc3\xb3n els que decideixen connectar amb carreteres els territoris ind\xc3\xadgenes. Els militars, els mercaders i els missioners s\xc3\xb3n els representants de l\xe2\x80\x99home blanc. Tenen molt clar qu\xc3\xa8 volen els blancs de la selva. Els blancs, per els Huni Kuin, s\xc3\xb3n descendents dels Inkas i com els seus avantpassats volen fer dels ind\xc3\xadgenes els seus esclaus.\n_START_SECTION_\nConcepci\xc3\xb3 del Si i de l\xe2\x80\x99Altre\n_START_PARAGRAPH_\nEls Huni Kuin tenen una percepci\xc3\xb3 de l\xe2\x80\x99altre, tant sigui els altres de la Selva, els esperits o els colons, com a parts necess\xc3\xa0ries per a la seva pr\xc3\xb2pia exist\xc3\xa8ncia. L\xe2\x80\x99Altre no \xc3\xa9s Altre per naturalesa, sin\xc3\xb3 per la relaci\xc3\xb3 que t\xc3\xa9 amb el S\xc3\xad.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSituaci\xc3\xb3 actual respecte a l\xe2\x80\x99Estat Nacional i les inst\xc3\xa0ncies internacionals\n_START_PARAGRAPH_\nLa situaci\xc3\xb3 actual dels Cashinahua es fonamenta en l\xe2\x80\x99estret contacte amb la civilitzaci\xc3\xb3 occidental i els Estats on els seus territoris fan frontera (Kensinger,1998:102). Ja hem comentat que les pr\xc3\xa0ctiques m\xc3\xa8diques dels xamans i herbolaris s\xe2\x80\x99han vist superades per la medicina occidental per tal de curar als pacients de les noves malalties portades pels mateixos occidentals.\xc2\xa0_NEWLINE_En relaci\xc3\xb3 a aix\xc3\xb2, el grup t\xc3\xa9 un desig d\xe2\x80\x99acc\xc3\xa9s als productors manufacturats occidentals alhora que s\xe2\x80\x99han vist esclavitzats pel sistema quan els han obligat a treballar per un patr\xc3\xb3, obligant-los aix\xc3\xad a deixar de banda les seves pr\xc3\xa0ctiques econ\xc3\xb2miques de subsist\xc3\xa8ncia de grup. D\xe2\x80\x99altra banda, han experimentat grans canvis demogr\xc3\xa0fics, l\xe2\x80\x99aparici\xc3\xb3 de les missions evangelitzadores amb una potent educaci\xc3\xb3 biling\xc3\xbce i alfabetitzaci\xc3\xb3 del grup. Els Estats Nacionals i les organitzacions no governamentals han influ\xc3\xaft i influeixen en el dia a dia, com per exemple la demanda dels territoris hist\xc3\xb2rics de grup o l\xe2\x80\x99intercanvio mercantil entre occident i la seva pr\xc3\xb2pia comunitat.\xc2\xa0_NEWLINE_El lloc de la FUNAI (Fundaci\xc3\xb3 Nacional de l\'Indi) va ser instal\xc2\xb7lat en Fronteira, que va obtenir una pista d\'aterratge, avui en des\xc3\xbas, a m\xc3\xa9s d\'una escola, una farm\xc3\xa0cia, una r\xc3\xa0dio lligada a la intend\xc3\xa8ncia de la Funai a Rio Branco. La reubicaci\xc3\xb3 en Fronteira \xc3\xa9s un proc\xc3\xa9s que fins avui no va ser totalment concl\xc3\xb2s. Les fam\xc3\xadlies semblen apreciar la seva independ\xc3\xa8ncia les unes de les altres m\xc3\xa9s que en els llogarets de Moema i Cana Recreio. Les cases queden una mica m\xc3\xa9s distants unes de les altres, hi ha uns deu caps de bestiar pasturant entre les cases, i les fam\xc3\xadlies mantenen una economia relativament independent. Hi ha, per exemple, intercanvis individuals amb els comerciants ambulants que naveguen el riu i venen mercaderies a canvi de cautx\xc3\xba, cuir de bestiar i gallines._NEWLINE_La societat Cashinahua actualment es veu sotmesa a diferents pressions extremes. Es plantegen el problema de la seva superviv\xc3\xa8ncia i de la seva transformaci\xc3\xb3 com a poble oprimit.'