b"\n_START_ARTICLE_\nNucli antic de Cervera\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nTot i les restes d'ocupaci\xc3\xb3 anterior, de fet la vila es desenvolup\xc3\xa0 a red\xc3\xb3s del castell, situat al cim del puig Montser\xc3\xa9, al SW de l'actual nucli urb\xc3\xa0 i documentat per primera vegada el 1026. Al llarg del segle XI sempre s'esmenta el castell i el terme de Cervera per\xc3\xb2 a l'inici del segle XII ja es documenta la vila de Cervera. El 1126, Pon\xc3\xa7 Hug de Cervera, la seva muller Beatriu i llurs fills cedeixen a Guillem Arnau i la seva esposa una casa a \xc2\xabinfra villa Cervera iuxta murum.\xc2\xbb El nucli constru\xc3\xaft deuria ser ja considerable.  L'any 1182, Alfons I concedia als habitants de Cervera el perm\xc3\xads de formar confraries i nomenar c\xc3\xb2nsols que els representessin. Tamb\xc3\xa9 els donava la facultat de fer hosts i cavalcades contra cristians i sarra\xc3\xafns. El 1197, la vila fou eximida dels mals usos  per un privilegi concedit pel castl\xc3\xa0 Ramon de Cervera i confirmat per Pere I el 1208. El 1275, Jaume I conced\xc3\xad als cerverins el privilegi de ser vila reial. Des del segle XIII, els c\xc3\xb2nsols foren anomenats paers. En el \xc2\xabLlibre de Consells\xc2\xbb de 1332 s'indica que les juntes es feien a la \xc2\xabsala de la paeria\xc2\xbb._NEWLINE_La vila deuria ser emmurallada des d'antic per\xc3\xb2 al segle XIII, Pere II, davant del perill de la croada contra Catalunya orden\xc3\xa0 fortificar la vila amb murs i valls. Tot i aix\xc3\xb2, la construcci\xc3\xb3 del gran recinte de muralles que convertiren la ciutat en una veritable fortalesa es realitz\xc3\xa0 en temps de Pere III a mitjan segle XIV, davant la immin\xc3\xa8ncia de conflicte b\xc3\xa8l\xc2\xb7lic amb Castella. En aquest mateix segle s'inici\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 de l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria._NEWLINE_El call jueu cerver\xc3\xad tingu\xc3\xa9 una gran florida; tenia escola i alguna biblioteca notable. Com molts altres calls jueus sofr\xc3\xad l'assalt del 1391 tot i que perdur\xc3\xa0 fins al 1492 amb l'expulsi\xc3\xb3 dels jueus._NEWLINE_Cervera acoll\xc3\xad la cort general del 1359. En aquesta cort s'aprovaren  vint-i-set constitucions o lleis generals. Durant la guerra civil catalana (1462-1472) contra Joan II, Cervera es convert\xc3\xad en una important pla\xc3\xa7a de la resist\xc3\xa8ncia al monarca. El 1462, a\xc3\xafllada i sense  vitualles, capitul\xc3\xa0 i rest\xc3\xa0 a l'arbitri del capit\xc3\xa0 Bernat de Saportella.  El 1469, hi tingu\xc3\xa9 lloc el parlament en el qual l'infant Ferran accept\xc3\xa0 les condicions del seu matrimoni amb Isabel I de Castella._NEWLINE_Cervera pat\xc3\xad greus calamitats al segle XVII, durant la guerra dels Segadors. Per posar-hi remei, la vila fou autoritzada el 1641 a encunyar moneda d'argent i coure. El 1701, Felip V d'Espanya de la dinastia dels Borb\xc3\xb3, jur\xc3\xa0 a Cervera els privilegis de la vila la qual, l'any seg\xc3\xbcent, aconsegu\xc3\xad el t\xc3\xadtol de ciutat. La immediata guerra de successi\xc3\xb3 mostr\xc3\xa0 que hi havia un nucli filipista i, un  cop acabat el conflicte, aconsegu\xc3\xad diversos privilegis entre els quals la concessi\xc3\xb3 d'una universitat liter\xc3\xa0ria que substitu\xc3\xad totes les altres de Catalunya.\n_START_SECTION_\nArquitectura\n_START_PARAGRAPH_\nUrban\xc3\xadsticament, cal destacar la pla\xc3\xa7a i el carrer Major, que conserven part de les antigues voltes o porxos, aix\xc3\xad com els carrerons t\xc3\xadpics, com el de les Bruixes (antigament dit carrer de Sant Bernat) o el de Sabater, que corren paral\xc2\xb7lels al primer i que s\xc3\xb3n coberts pels passos elevats que comuniquen el costat posterior d'algunes cases amb l\xe2\x80\x99exterior. Des del punt de vista arquitect\xc3\xb2nic, es troben al centre hist\xc3\xb2ric els edificis m\xc3\xa9s notables de Cervera, com l'esgl\xc3\xa9sia de Santa Maria (segles XIV-XV), la casa de la vila (segles XVII-XVIII), algunes esgl\xc3\xa9sies i cases nobles del carrer Major (com la casa Joan o la casa Duran), el convent de Sant Dom\xc3\xa8nec, l'esgl\xc3\xa9sia de Sant Ignasi, i l'antiga Universitat (s. XVIII)._NEWLINE_L'organitzaci\xc3\xb3 urban\xc3\xadstica de Cervera a l'edat mitjana \xc3\xa9s fruit de quatre moments. El primer, al segle XI va representar l'edificaci\xc3\xb3 d'un primer grup de cases al voltant del castell. El segon, al segle XII sobretot, supos\xc3\xa0 la creaci\xc3\xb3 de la vila closa al llarg del Carrer Major. En el tercer, a partir del segle XIII, es constitu\xc3\xafren diverses vilanoves o ravals. Al quart, al segle XIV, es constru\xc3\xafren les muralles i s'unificaren els diversos llocs de poblament anteriors.  _NEWLINE_Al segle XI es degu\xc3\xa9 construir una torre i un castell en el mateix indret on probablement hi havia un \xc2\xaboppidum\xc2\xbb d'\xc3\xa8poca musulmana o m\xc3\xa9s antiga. Al voltant del castell es cre\xc3\xa0 una poblaci\xc3\xb3 castral closa en un primer recinte de muralles formades potser per les parets de les cases. L'element constructiu m\xc3\xa9s caracter\xc3\xadstic de la vila medieval \xc3\xa9s el Carrer Major, en el tram meridional, situat entre la pla\xc3\xa7a del Mercadal i la capella de Sant Bernat. Els habitatges s'hi constru\xc3\xafren a banda i banda ordenadament, com en altres viles closes de la comarca, i tenen una fa\xc3\xa7ana molt estreta. Els grans canvis  s'esdevingueren al segle XIII i inici del XIV. S'ampli\xc3\xa0 el Carrer Major cap a nord fins a doblar-ne l'extensi\xc3\xb3 i el l\xc3\xadmit es trasllad\xc3\xa0 del Portal Mitj\xc3\xa0, situat al costat de la capella de Sant Bernat fins al portal de Santa Maria. A m\xc3\xa9s a m\xc3\xa9s, es cre\xc3\xa0 un raval a llevant del castell i de l'esgl\xc3\xa9sia parroquial anomenat vilanova de Sant Francesc o de Framenors. A la banda oposada, a ponent de l'esgl\xc3\xa9sia i del castell es bast\xc3\xad la vilanova de Sant Dom\xc3\xa8nec. Un darrer raval fou el Cap Corral, que es cre\xc3\xa0 m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del portal de Santa Maria al llarg del cam\xc3\xad que anava cap a les Oluges i del cam\xc3\xad que menava cap a Agramunt. A llevant i poc abans del lloc on conflu\xc3\xafen aquests dos camins es constru\xc3\xad el call jueu. Segons documents del segle XIV, a la banda nord de la poblaci\xc3\xb3 hi devia haver un vall, m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del portal de Santa Maria, que es superava per un pont."