b"\n_START_ARTICLE_\nBisbat de Chur\n_START_SECTION_\nTerritori\n_START_PARAGRAPH_\nLa di\xc3\xb2cesi compr\xc3\xa8n els cantons su\xc3\xafssos de Grisons, Schwyz, Glarus, Zuric, Obwalden, Nidwalden i Uri._NEWLINE_La seu episcopal \xc3\xa9s la ciutat de Coira, on es troba la catedral d'Assumpci\xc3\xb3 de Maria._NEWLINE_El territori s'est\xc3\xa9n sobre 12.267\xc2\xa0km\xc2\xb2, i est\xc3\xa0 dividit en 308 parr\xc3\xb2quies.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nUn bisbe de Chur s'esmenta per primer cop el 451/452 quan un Asinius va assistir al s\xc3\xadnode de Mil\xc3\xa0. per\xc3\xb2 probablement existia ja un segle abans. Segons tradicions locals, el primer bisbe de Chur fou sant Luci de Brit\xc3\xa0nia, un suposat rei a l'illa de Gran Bretanya, del qual es diu que va morir m\xc3\xa0rtir a Chur al voltant de l'any 176, i les suposades rel\xc3\xadquies del qual es conserven a la catedral. Al segle\xc2\xa0vii el bisbat va adquirir uns quants territoris cap al sud del llac de Constan\xc3\xa7a. La seu era al principi sufrag\xc3\xa0nia de l'arquebisbe de Mil\xc3\xa0, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s del _NEWLINE_tractat de Verdun el 843, va passar a ser sufrag\xc3\xa0nia de Mag\xc3\xbancia. Ot\xc3\xb3 I del Sacre Imperi Romano-Germ\xc3\xa0nic va donar el bisbat al seu vassall Hartpert juntament amb nombrosos privilegis incloent-hi el control sobre el pas de Septimer, a l'\xc3\xa8poca el punt de travessia principal a trav\xc3\xa9s dels Alps centrals. Aquests concessi\xc3\xb3 refor\xc3\xa7ava el poder temporal del bisbat, i m\xc3\xa9s tard esdevenia un pr\xc3\xadncep dins del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic._NEWLINE_A l'\xc3\xa8poca dels emperadors Hohenstaufen (segles XII i XIII), els bisbes de Chur van estar al seu costat, i per un temps i va haver dos bisbes alhora, sent l'altre nomenat pels papes. Al segle\xc2\xa0xiv Sigfrid von Gelnhausen adquiria la di\xc3\xb2cesi imperial de Chur dels barons de Vaz i representava a l'emperador Enric VII del Sacre Imperi Romanogerm\xc3\xa0nic a It\xc3\xa0lia._NEWLINE_El 1803 la seu es convertia en immediatament subjecta a la Santa Seu. Fins a 1997, l'arxidi\xc3\xb2cesi cat\xc3\xb2lica de Vaduz va ser part de la di\xc3\xb2cesi de Chur."