b"\n_START_ARTICLE_\nPonts de Lleida\n_START_PARAGRAPH_\nEls Ponts de Lleida uneixen els dos marges del riu Segre, que al seu pas pel casc urb\xc3\xa0 divideix la ciutat en dues meitats. Des de l'\xc3\xa8poca romana i fins a les acaballes del segle XX un \xc3\xbanic pont unia les dues ribes. En l'actualitat, Lleida compta amb cinc ponts per a vehicles i vianants, cinc passarel\xc2\xb7les exclusives de vianants i un pont ferroviari.\n_START_SECTION_\nPont del Ferrocarril\n_START_PARAGRAPH_\nEl 5 d'octubre de 1860 s'inaugur\xc3\xa0 oficialment el Pont del Ferrocarril de Lleida. Formava part del tram Lleida-Manresa de la l\xc3\xadnia constru\xc3\xafda per la Companyia del Ferrocarril de Saragossa a Barcelona. El tram, aix\xc3\xb2 no obstant, ja fou inaugurat el 30 de maig d'aquell mateix any, per\xc3\xb2 l'endarreriment en la construcci\xc3\xb3 del pont oblig\xc3\xa0 la companyia a obrir una estaci\xc3\xb3 provisional prop del cementiri._NEWLINE_El pont era met\xc3\xa0l\xc2\xb7lic, tenia una amplada de 12,20 m i comptava amb una \xc3\xbanica via, fet que estrangulava la intensa circulaci\xc3\xb3 ferrovi\xc3\xa0ria que s'assol\xc3\xad durant les d\xc3\xa8cades posteriors. _NEWLINE_Al seu torn, la fragilitat del pont en for\xc3\xa7\xc3\xa0 la construcci\xc3\xb3 d'un de nou. Les obres que s'iniciaren el 1928 i finalitzaren el 1932. El nou pont conserv\xc3\xa0 part d'estructura antiga refor\xc3\xa7ant-la amb cinc grans arcs de formig\xc3\xb3, que al seu torn es divideixen en tres arcs paral\xc2\xb7lels. Els enginyers conservaren l'amplada original, per\xc3\xb2 s'instal\xc2\xb7laren dues vies m\xc3\xa9s._NEWLINE_Durant la Guerra Civil Espanyola, el pont fou volat per les tropes republicanes que es retiraren quan l'ex\xc3\xa8rcit franquista complet\xc3\xa0 la conquesta de Lleida (8 de gener de 1939). En destru\xc3\xafren els dos arcs finals a l'entrada de l'estaci\xc3\xb3, tallant aix\xc3\xad la comunicaci\xc3\xb3 ferrovi\xc3\xa0ria amb la resta de Catalunya. Finalitzada la guerra, el govern franquista reconstru\xc3\xad el pont respectant la fisonomia original, i la infraestructura ha perdurat fins a l'actualitat._NEWLINE_Avui dia el pont compta amb dues vies d'ample ib\xc3\xa8ric i una d'ample est\xc3\xa0ndard.\n_START_SECTION_\nPont de Pardinyes\n_START_PARAGRAPH_\nEl quart pont de Lleida fou una obra finan\xc3\xa7ada pel Ministeri d'Obres P\xc3\xbabliques._NEWLINE_El pont fou inaugurat pel ministre Josep Borrell i l'alcalde Siurana el 9 de gener de 1995,i uneix el Pol\xc3\xadgon Industrial El Segre amb el barri de Pardinyes a l'al\xc3\xa7ada de La Llotja de Lleida.\n_START_SECTION_\nPont de Prat de la Riba\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\xbanic pont de Lleida que no creua el Segre es comen\xc3\xa7\xc3\xa0 a construir el 18 d'agost de 2008. S'inaugur\xc3\xa0 el 16 de febrer de 2010 i comunica l'avinguda de Prat de la Riba, i per tant la zona alta de Lleida, amb el barri de Pardinyes a l'al\xc3\xa7ada del Pavell\xc3\xb3 Onze de Setembre i el mercat de Pardinyes, tot plegat per superar la hist\xc3\xb2rica barrera que suposaven les vies del ferrocarril i el pas soterrat i entubat del Riu Noguerola.\n_START_SECTION_\nPassarel\xc2\xb7la del Liceu Escolar\n_START_PARAGRAPH_\nLa primera passarel\xc2\xb7la de vianants de la ciutat fou inaugurada el 22 de novembre de 1997. Connecta l'Avinguda de Blondel amb la pla\xc3\xa7a Blas Infante. El seu disseny fou criticat per les llargues rampes d'acc\xc3\xa9s i la forma dels bancs. El nom oficial del viaducte \xc3\xa9s Passarel\xc2\xb7la del Liceu Escolar, homenatjant aquesta instituci\xc3\xb3 educativa, ubicada en el proper Carrer Cavallers.\n_START_SECTION_\nPassarel\xc2\xb7la dels Camps Elisis\n_START_PARAGRAPH_\nLa seg\xc3\xbcent passarel\xc2\xb7la en ser constru\xc3\xafda connecta el Parc dels Camps Elisis amb el centre de la ciutat. Fou inaugurada el 18 de desembre de 2003 i t\xc3\xa9 144 metres de llargada i 5,85 m d'amplada. El seu disseny va rebre un premi de la Convenci\xc3\xb3 Europea per a la Construcci\xc3\xb3 Met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica (ECCS).\n_START_SECTION_\nPassarel\xc2\xb7la d'Onze de Setembre\n_START_PARAGRAPH_\nEl Gestor d'Infraestructures Ferrovi\xc3\xa0ries (GIF, l'actual ADIF) encarreg\xc3\xa0 una passarel\xc2\xb7la de vianants de 38 metres de longitud sobre la via f\xc3\xa8rria per connectar l'avinguda Onze de Setembre amb la zona d'expansi\xc3\xb3 del barri de Ciutat Jard\xc3\xad, darrere del Centre Penitenciari Ponent. La construcci\xc3\xb3 de la infraestructura fou criticada per l'associaci\xc3\xb3 de ve\xc3\xafns del barri per tractar-se d'un sector encara per urbanitzar, tot i que des de la Paeria s'assegur\xc3\xa0 que facilitaria la connexi\xc3\xb3 de la Facultat d'Agr\xc3\xb2noms de la UdL i l'arbor\xc3\xa8tum del PCiTAL amb el casc urb\xc3\xa0._NEWLINE_El pont fou encarregat a l'enginyer Juan Antonio Sobrino Almunia i la disseny\xc3\xa0 emprant fibra de vidre, esdevenint aleshores el major pont d'Europa constru\xc3\xaft amb aquest material. Per aquest fet la passarel\xc2\xb7la fou reconeguda amb un premi de l'Associaci\xc3\xb3 Internacional de Ponts i Enginyeria d'Estructures (IABSE)._NEWLINE_Les obres s'iniciaren el 2002 i finalitzaren el 27 de juliol de 2004, quan la passarel\xc2\xb7la fou inaugurada oficialment. Malgrat aix\xc3\xb2, la passarel\xc2\xb7la va haver de tancar-se dos dies despr\xc3\xa9s perqu\xc3\xa8 el contacte de la caten\xc3\xa0ria amb una tanca met\xc3\xa0l\xc2\xb7lica (l'\xc3\xbanic element conductor de l'obra, instal\xc2\xb7lada per evitar el llan\xc3\xa7ament d'objectes sobre la via) produ\xc3\xafa desc\xc3\xa0rregues el\xc3\xa8ctriques als vianants. El GIF hi instal\xc2\xb7l\xc3\xa0 32 preses de terra i la passarel\xc2\xb7la es reobr\xc3\xad un mes despr\xc3\xa9s. _NEWLINE_La passarel\xc2\xb7la fou tancada novament aquell mateix any, i fou reoberta l'any 2010. Addicionalment, el GIF constru\xc3\xad el mateix any, a pocs metres de la passarel\xc2\xb7la, un pont per a autom\xc3\xb2bils de 376 metres de longitud i dos carrils per sentit, que ja ha estat inaugurat.\n_START_SECTION_\nPassarel\xc2\xb7la de Rufea\n_START_PARAGRAPH_\nA l'Horta de Lleida, a la partida de Rufea aig\xc3\xbces avall de la ciutat, es troba una altra passarel\xc2\xb7la. Forma part del cam\xc3\xad del riu, amb una longitud de 144 metres i 2.5 metres d'amplada. T\xc3\xa9 dos aspectes que la fan molt espectacular, un \xc3\xa9s el material de construcci\xc3\xb3 (fusta) i l'altre la seva estructura, ja que es podria considerar que \xc3\xa9s penjant. Aquesta estructura fa que la plataforma estigui a molta al\xc3\xa7ada de l'aigua i la fa molt espectacular. Fou inaugurada el mar\xc3\xa7 de 2009.\n_START_SECTION_\nPassarel\xc2\xb7la dels Maristes\n_START_PARAGRAPH_\nLa darrera passarel\xc2\xb7la en ser constru\xc3\xafda a Lleida connecta el Carrer Rep\xc3\xbablica del Paraguai amb el Campus universitari de Cappont. La passarel\xc2\xb7la, dissenyada per l'arquitecte Ramon Dom\xc3\xa8nech i l'enginyer Juan Sobrino, t\xc3\xa9 una longitud de 163 metres de llarg i 5 d'ample i compta amb bra\xc3\xa7 de 2,70 metres d'amplada per accedir directament al parc de la canalitzaci\xc3\xb3 del Segre. A m\xc3\xa9s, la il\xc2\xb7luminaci\xc3\xb3 de les baranes canvia de colors i una part del terra \xc3\xa9s transl\xc3\xbacida per permetre veure el riu. La passarel\xc2\xb7la tindr\xc3\xa0 una total superf\xc3\xadcie de 1.170 m2._NEWLINE_El viaducte s'anomena Passarel\xc2\xb7la dels Maristes per la proximitat al Col\xc2\xb7legi Maristes Montserrat._NEWLINE_La passarel\xc2\xb7la s'inaugur\xc3\xa0 el 26 d'octubre de 2010.\n_START_SECTION_\nPassarel\xc2\xb7la de Fira de Lleida\n_START_PARAGRAPH_\nEls plans d'expansi\xc3\xb3 de Fira de Lleida contemplen la construcci\xc3\xb3 d'una altra passarel\xc2\xb7la que uniria el recinte firal dels Camps Elisis amb l'estaci\xc3\xb3 ferrovi\xc3\xa0ria i la Llotja de Lleida, el palau de congressos de la ciutat. La Paeria ha encarregat a Mecanoo, el gabinet d'arquitectes responsable del disseny de la Llotja, que s'encarregui del projecte.\n_START_SECTION_\nAltres ponts\n_START_PARAGRAPH_\nL'extens terme municipal de Lleida compta amb nombrosos ponts a m\xc3\xa9s dels suara esmentats, ja normalment de menor entitat, que salven els diversos accidents geogr\xc3\xa0fics i infraestructures que dibuixen la geografia del territori. _NEWLINE_A banda del riu Segre, la densa xarxa de reg lleidatana (possibilitada principalment pels canals d'Arag\xc3\xb3 i Catalunya, Ser\xc3\xb2s, Pinyana, d'Urgell i els respectius canals auxiliars), fa necess\xc3\xa0ria l'exist\xc3\xa8ncia de nombrosos ponts que facilitin el tr\xc3\xa0nsit dels habitants i el treball dels pagesos._NEWLINE_Igualment, la construcci\xc3\xb3 de grans infraestructures de comunicaci\xc3\xb3 impliquen tamb\xc3\xa9 la creaci\xc3\xb3 de ponts o passos subterranis al llarg del seu recorregut per evitar que esdevinguin una barrera insalvable. Entre aquestes destaquen l'autovia A-II, l'autopista AP-II, les carreteres nacionals N-230 i N-240 o la l\xc3\xadnia ferrovi\xc3\xa0ria de gran velocitat entre Madrid i Barcelona."