b"\n_START_ARTICLE_\nJean de Lastic\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nJean de Lastic va n\xc3\xa9ixer el 1371 al castell familiar de Lastic, a l'Alv\xc3\xa8rnia. De fam\xc3\xadlia noble, era n\xc3\xa9t per via materna del comte de Clermont i del delf\xc3\xad d'Alv\xc3\xa8rnia. _NEWLINE_A final de la d\xc3\xa8cada de 1380, possiblement al Castell de Carlat, va entrar a formar part de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem, dins de la llengua d'Alv\xc3\xa8rnia, com ho havien estat abans dos dels seus oncles. Poc temps despr\xc3\xa9s els Lastic comptaven amb dos membres m\xc3\xa9s dins de l'orde: Guillaume de Lastic, nebot del mestre, senescal de Rodes i m\xc3\xa9s endavant Louis de Lastic, cavaller el 1427 i comanador de Carlat el 1430. _NEWLINE_Jean de Lastic es va estar un bon temps a  Rodes i va ser comanador de Celles, Montchamp, Carlat, quan va retornar a occident, fou elegit prior de la llengua d'Alv\xc3\xa8rnia. Es va establir a Bourganeuf, seu del priorat, on va refor\xc3\xa7ar les defenses i va fer aixecar una nova torre acabada el 1530, que porta el seu nom i que avui dia \xc3\xa9s la seu de l'oficina de turisme d'aquesta ciutat. _NEWLINE_Va restar a Bourganeuf fins al 1437, quan fou elegit mestre de l'Hospital. Abans de marxar de Fran\xc3\xa7a va comprar armes perqu\xc3\xa8 preveia complicacions a Rodes. En efecte, els mamelucs d'Egipte, despr\xc3\xa9s d'ocupar Xipre el 1424-1426, no dissimulaven les ambicions en la mediterr\xc3\xa0nia oriental amb la volutat de conquerir Rodes.\n_START_SECTION_\nUn defensor de Rodes\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer gest de Jean de Lastic quan va arribar a Rodes, el 1438, fou enviar una ambaixada al Caire per tal de negociar una prolongaci\xc3\xb3 de les treves que anteriorment l'orde tenia amb els mamelucs. A trav\xc3\xa9s de l'espionatge, els hospitalers sabien que el sold\xc3\xa0 d'Egipte havia tancat un pacte amb el sold\xc3\xa0 otom\xc3\xa0 Murad II en el qual aquest darrer es comprometia a restar neutral davant d'un atac a Rodes. _NEWLINE_Jean de Lastic va fer una crida de socors als sobirans europeus i al papat que no va servir de res: Fran\xc3\xa7a i Anglaterra estaven enfrontades en la Guerra dels Cent Anys, els aragonesos estaven concentrats en la conquesta de N\xc3\xa0pols, els estats de l'Europa central i balc\xc3\xa0nica, com tamb\xc3\xa9 l'emperador de Bizanci, en tenien prou amb defensar-se dels turcs i el papa estava embolicat en ple cisme. S\xc3\xad que van respondre, per\xc3\xb2, diferents hospitalers europeus que es van traslladar a Rodes per tal de defensar-la._NEWLINE_El setembre de 1440 va arribar el primer atac dels mamelucs. La flota eg\xc3\xadpcia es va dirigir cap a Rodes i despr\xc3\xa9s cap a l'illa de Kos i es va presentar de nou davant de Rodes el novembre. Els hospitalers, que tenien una flota menor, van idear una estrategema que consistia a usar les barques planes per portar molts atacants contra els vaixells egipcis i abordar-los. El resultat fou molt positiu, ja que van produir 700 baixes als egipcis, quan ells nom\xc3\xa9s van perdre 60 homes. Les fonts cristianes afirmen que els egipcis es van retirar, mentre que les fonts \xc3\xa0rabs afirmen que hi va haver un segon atac el 1442 o el 1443 dirigit per In\xc3\xa2l al-'Al\xc3\xa2'i al-N\xc3\xa2ssir\xc3\xae. _NEWLINE_La segona expedici\xc3\xb3 egipcia reportada pels cristians fou el 1444, es coneix a trav\xc3\xa9s de la cr\xc3\xb2nica \xc3\xa0rab d'Abu al-Mah\xc3\xa2sin ibn Taghr\xc3\xae Bird\xc3\xae (1530-1604). La flota dels mamelucs era de 75 vaixells i una for\xc3\xa7a de 18 mil homes que es va presentar a Rodes el 10 d'agost. Per defensar Rodes, en aquestes dates hi havia el castell\xc3\xa0 d'Amposta, fra Joan de Vilagut._NEWLINE_ _NEWLINE_La versi\xc3\xb3 dels fets, del costat cristi\xc3\xa0, est\xc3\xa0 descrita a la cr\xc3\xb2nica en poema narratiu del catal\xc3\xa0 Francesc Ferrer. Les dues fonts acorden per constatar que els diferents assalts dels egipcis foren espaiats. Una sortida victoriosa i desesperada, ordenada per Joan de Lastic, va permetre llan\xc3\xa7ar dins del mar diverses peces d'artielleria eg\xc3\xadpcia situades davant la porta de la ciutat. El 18 de setembre hi va haver un nou assalt que va acabar en taules i que va provocar que s'aixequ\xc3\xa9s el setge. Es van matar 300 mamelucs i se'n van ferir altres 500, sense comptar amb les p\xc3\xa8rdues de combatents no mamelucs i auxiliars. _NEWLINE_Lastic va acusar la manca de defensa del port de Rodes i les va voler refor\xc3\xa7ar. Va intentar trobar el finan\xc3\xa7ament per Europa. Amb tot, caldr\xc3\xa0 esperar als magisteris de Pere Ramon Sacosta i de Pierre d'Aubusson per tal que es constru\xc3\xafssin sobre el moll aquestes noves defenses, sobretot gr\xc3\xa0cies als donatius del duc de Borgonya. Aix\xc3\xad es va construir el fort de Sant Nicolau, clau en la defensa del setge de 1480._NEWLINE_Jean de Lastic va morir el 1453 i el va succeir Jacques de Milly, que com ell provenia del c\xc3\xa0rrec de prior de la llengua d'Alv\xc3\xa8rnia."