b"\n_START_ARTICLE_\nMacar\xc3\xb3\n_START_SECTION_\nEtimologia\n_START_PARAGRAPH_\nEl terme macaron o macarr\xc3\xb3 deriva de la paraula italiana Maccarone en l'itali\xc3\xa0 de Sic\xc3\xadlia, que al segle XV designava una pasta seca en forma de boletes, semblant al moghrabieh d'Orient Mitj\xc3\xa0._NEWLINE_En angl\xc3\xa8s macaroon \xc3\xa9s un ametllat (bescuitet de pastisseria) de pasta de coco.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nD'origen itali\xc3\xa0, sorgeixen en el segle XVI com dol\xc3\xa7os c\xc3\xbapules merengades de base plana, i al final del segle XIX comencen a unir-se de dos, amb un delici\xc3\xb3s farcit. _NEWLINE_Aquestes galetes merengades van arribar a Fran\xc3\xa7a en 1581, quan la reina Caterina de M\xc3\xa8dici les va oferir per al casament del duc de Joyeuse a Par\xc3\xads, i anys m\xc3\xa9s tard Maria Antonieta les serviria en els seus banquets al palau de Versalles. _NEWLINE_A Donibane Lohizune, Pa\xc3\xads Basc, el pastisser Adam va preparar i va regalar macarons a Llu\xc3\xads XIV per al seu casament en 1660, i des de llavors, els seus descendents perpetuen la tradici\xc3\xb3. _NEWLINE_A la ciutat de Nancy, dues monges benedictines els van fer molt famosos quan van comen\xc3\xa7ar a enfornar i vendre'ls, un cop el seu ordre va ser dissolta per la revoluci\xc3\xb3 francesa, a 1792. _NEWLINE_La recepta dels macarrons de Boulay continua fidel a l'original, que va sorgir en 1854, i aquests menjars es caracteritzen per una crosta cruixent i un interior crem\xc3\xb3s. _NEWLINE_Els que creuen que el macarr\xc3\xb3 \xc3\xa9s d'origen franc\xc3\xa8s, defensen que ja es cuinaven en un monestir prop de la ciutat de Cormery, cap a l'any 791.\n_START_SECTION_\nVariants\n_START_PARAGRAPH_\nA finals de la d\xc3\xa8cada 2000, apareixen macarons en qu\xc3\xa8 els farcits tenen una olor diferent a la massa\xc2\xa0: pr\xc3\xa9ssec - rosa, llima - alf\xc3\xa0brega, pralin\xc3\xa9 - yuzu, caf\xc3\xa8- spekulatius, pera - taronja, etc\xc3\xa8tera._NEWLINE_Una variant del macaron anomenada makoron, que substitueix el cacauet m\xc3\xb2lt per ametlla m\xc3\xb2lta i es condimenta a l'estil dels wagashi, est\xc3\xa0 \xc3\xa0mpliament disponible a Sendai (Jap\xc3\xb3).\n_START_SECTION_\nLuxemburgerli\n_START_PARAGRAPH_\nLa Confiserie Spr\xc3\xbcngli de Zuric, a Su\xc3\xafssa, ven luxemburgerli, que \xc3\xa9s semblant al macaron per\xc3\xb2 una mica m\xc3\xa9s petit i esponj\xc3\xb3s. Consisteix en dues galetes a base de sucre amb un farcit de crema al centre. La difer\xc3\xa8ncia entre macar\xc3\xb3 i luxemburgerli \xc3\xa9s que aquest \xc3\xbaltim \xc3\xa9s m\xc3\xa9s lleuger i t\xc3\xa9 una consist\xc3\xa8ncia m\xc3\xa9s vaporosa. Cada galeta t\xc3\xa9 uns 2,5 cm de di\xc3\xa0metre._NEWLINE_Es fabriquen de molts sabors: vainilla, xocolata, stracciatella, caramel, avellana, xampany, amaretto, castanya, mocha, canyella, llimona, mandarina o gerd. Alguns dels sabors de fruita estan disponibles nom\xc3\xa9s en temporada. Es conserven uns 3-5 dies nom\xc3\xa9s, i s'han de mantenir congelats._NEWLINE_Els luxemburgerli van ser 'inventats' per la rebostera Camille Studer, qui va portar la recepta a Zuric despr\xc3\xa9s de confeccionar-la\xc2\xa0 originalment en una confiteria luxemburguesa (Confiserie Namur) en 1957. All\xc3\xad va ser millorada per a un concurs de confiteria. El nom procedeix del sobrenom que un col\xc2\xb7lega va posar a Studer, la fam\xc3\xadlia provenia de Luxemburg. El nom original, Baiser de Mousse ( 'pet\xc3\xb3 d'escuma' en franc\xc3\xa8s), no resultava apropiat per a la nova creaci\xc3\xb3 i es va denominar Geb\xc3\xa4ck des Luxemburgers ('galeta de luxemburguesos')."