b'\n_START_ARTICLE_\nInteractivitat\n_START_PARAGRAPH_\nEn qualsevol mitj\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3, hi ha, com a m\xc3\xadnim,\xc2\xa0quatre entitats importants: l\'emissor, el mitj\xc3\xa0, el missatge i el receptor. L\'emissor, \xc3\xb2bviament, \xc3\xa9s el productor d\'un cert missatge que s\'envia a trav\xc3\xa9s d\'un mitj\xc3\xa0 per a fer-lo arribar al receptor. No importa com d\'antic o de modern sigui el mitj\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3, sempre existiran aquests quatre elements._NEWLINE_Segons diversos autors, la interactivitat \xe2\x80\x9cimplica una ergonomia que garanteix una gran accessibilitat, l\'acc\xc3\xa9s agradable a nombroses funcions disponibles sense esquemes preestablerts i un temps de resposta molt curt." Coomans, 1995._NEWLINE_La interactivitat podria definir-se, per tant, com la capacitat del receptor per a controlar un missatge no lineal fins al grau establert per l\'emissor, dins dels l\xc3\xadmits del mitj\xc3\xa0 de comunicaci\xc3\xb3 asincr\xc3\xb2nic._NEWLINE_La interactivitat \xc3\xa9s similar al nivell de resposta, i s\'estudia com un proc\xc3\xa9s de comunicaci\xc3\xb3 en el qual cada missatge se\'n relaciona amb el previ, i amb la relaci\xc3\xb3 d\'aquest i els precedents._NEWLINE_Llavors, perqu\xc3\xa8 un proc\xc3\xa9s interactiu existeixi \xc3\xa9s necess\xc3\xa0ria l\'exist\xc3\xa8ncia d\'un emissor i d\'un receptor: aquest \xc3\xa9s l\'inici de qualsevol proc\xc3\xa9s comunicatiu (i el proc\xc3\xa9s interactiu \xc3\xa9s tamb\xc3\xa9 un proc\xc3\xa9s comunicatiu)._NEWLINE_El proc\xc3\xa9s interactiu no existeix nom\xc3\xa9s amb un element, ja que la caracter\xc3\xadstica fonamental de la interacci\xc3\xb3 \xc3\xa9s permetre que, en emetre un est\xc3\xadmul, es desenvolupi una resposta. Aix\xc3\xad, en el proc\xc3\xa9s interactiu, al receptor \xc3\xa9s sol\xc2\xb7licitat perqu\xc3\xa8 contesti l\'est\xc3\xadmul amb una acci\xc3\xb3 espec\xc3\xadfica en temps real._NEWLINE_Internet \xc3\xa9s comparable amb un\xc2\xa0organisme social\xc2\xa0amb una exist\xc3\xa8ncia a escala global. Des dels anys 90 que ha assumit un paper fonamental en la nostra quotidianitat, i \xc3\xa9s avui un dels mitjans tecnol\xc3\xb2gics m\xc3\xa9s utilitzats. Amb la seva relaci\xc3\xb3 quotidiana amb l\'usuari (receptor), emet diversos est\xc3\xadmuls als quals ell ha de contestar amb una acci\xc3\xb3 (o reacci\xc3\xb3)._NEWLINE_Aquesta relaci\xc3\xb3 entre usuari i xarxa pot comprendre\'s com una relaci\xc3\xb3 interactiva. La xarxa, en emetre un est\xc3\xadmul en les seves p\xc3\xa0gines web, sol\xc2\xb7licita a l\'usuari/observador que hi tingui una participaci\xc3\xb3 activa. Se sol\xc2\xb7licita a l\'usuari que decideixi amb quina interf\xc3\xadcie vol establir un di\xc3\xa0leg comunicatiu i, a partir d\'aquest, quin \xc3\xa9s el cam\xc3\xad que desitja seguir._NEWLINE_El concepte d\'interactivitat t\xc3\xa9 un doble vessant: per una banda, implica la capacitat t\xc3\xa8cnica de concedir el m\xc3\xa0xim de possibilitats de comunicaci\xc3\xb3 entre l\'usuari i la m\xc3\xa0quina i, per l\'altra, implica fer que el temps de resposta de la m\xc3\xa0quina, respecte a les accions realitzades per l\'usuari, sigui redu\xc3\xaft._NEWLINE_Aix\xc3\xad, una clara i completa definici\xc3\xb3 d\'interactivitat seria dir que \xc3\xa9s el "terme que descriu la relaci\xc3\xb3 de comunicaci\xc3\xb3 entre un usuari/actor i un sistema (inform\xc3\xa0tic, v\xc3\xaddeo o d\'altre). El nivell d\'interactivitat mesura la possibilitat i la llibertat de l\'usuari dins del sistema, aix\xc3\xad com la capacitat de \xc2\xabresposta\xc2\xbb d\'aquest sistema vers l\'usuari, en qualitat i en quantitat. Aquesta relaci\xc3\xb3 es pot posar en_NEWLINE_paral\xc2\xb7lel amb l\'esquema de la comunicaci\xc3\xb3: emissor, receptor, resposta (en feedback) Danvers, 1994._NEWLINE_La interactivitat \xc3\xa9s un concepte \xc3\xa0mpliament utilitzat en les ci\xc3\xa8ncies de la comunicaci\xc3\xb3, en inform\xc3\xa0tica, en disseny multim\xc3\xa8dia i en la ind\xc3\xbastria. En aquests camps, hi ha un debat sobre el significat d\'interactivitat, ja que diferencien tres nivells d\'interactivitat:_NEWLINE_-\xc2\xa0no interactiva, quan un missatge no est\xc3\xa0 relacionat amb missatges anteriors;_NEWLINE_-\xc2\xa0reactiva, quan un missatge es relaciona amb un \xc3\xbanic missatge immediatament anterior;_NEWLINE_-\xc2\xa0interactiva, quan un missatge es relaciona amb un nombre de missatges anteriors i la relaci\xc3\xb3 entre si._NEWLINE_La comunicaci\xc3\xb3 humana \xc3\xa9s l\'exemple b\xc3\xa0sic de comunicaci\xc3\xb3 interactiva. Consisteix en dos processos diferents; interactivitat hum\xc3\xa0/hum\xc3\xa0 i la interactivitat hum\xc3\xa0/m\xc3\xa0quina._NEWLINE_Lev Manovich (2001) tamb\xc3\xa9 defineix el que significa la interactivitat per a l\'usuari. La interactivitat oberta s\xc3\xb3n accions com la programaci\xc3\xb3 inform\xc3\xa0tica, desenvolupament de sistemes de mitjans de comunicaci\xc3\xb3. La interactivitat tancada no \xc3\xa9s m\xc3\xa9s que els elements d\'acc\xc3\xa9s que estan determinats per l\'usuari.\n_START_SECTION_\nInteractivitat hum\xc3\xa0/hum\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nCom ja s\'ha comentat anteriorment, la comunicaci\xc3\xb3 humana \xc3\xa9s l\'exemple b\xc3\xa0sic d\'interactivitat. A causa d\'aix\xc3\xb2, moltes an\xc3\xa0lisis conceptuals es basen en definicions antropom\xc3\xb2rfiques. Per exemple, els sistemes complexos que detecten i reaccionen a la conducta humana s\xc3\xb3n sovint denominats interactius. Des d\'aquesta perspectiva, la interacci\xc3\xb3 inclou respostes a les activitats f\xc3\xadsiques humanes, per exemple el moviment (llenguatge corporal) o al canvi en els estats psicol\xc3\xb2gics._NEWLINE_Molt abans que el terme interactiu es convert\xc3\xads en una paraula molt en voga despr\xc3\xa9s de l\'explosi\xc3\xb3 d\'Internet, existia ja una llarga tradici\xc3\xb3 cr\xc3\xadtica que afirmava que la comunicaci\xc3\xb3 que estableixen els mitjans de comunicaci\xc3\xb3\xc2\xa0est\xc3\xa0 limitada a una direcci\xc3\xb3 \xc3\xbanica. Fins i tot, diversos te\xc3\xb2rics de l\'emancipaci\xc3\xb3 dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 com B. Brecht, W. Benjamin, J. Habermas i H. M. Enzensberger, analitzen la manipulaci\xc3\xb3 dels mitjans, la fabricaci\xc3\xb3 de consumidors passius, la mercantilitzaci\xc3\xb3 dels continguts, l\'estructura jer\xc3\xa0rquica dels mitjans de masses, la formaci\xc3\xb3 de ciutadans passius, etc., i tamb\xc3\xa9 altres autors m\xc3\xa9s conservadors, com N. Postman, han posat de manifest que els mitjans suposen un atac als valors educatius i creen audi\xc3\xa8ncies passives._NEWLINE_Els defensors a ultran\xc3\xa7a dels nous mitjans nascuts a l\'albor d\'Internet, han intentat destacar la interactivitat com una caracter\xc3\xadstica diferenciadora dels nous mitjans davant els antics. Fins i tot, s\'ha arribat a parlar d\'una \xc3\xa0gora electr\xc3\xb2nica i d\'una democr\xc3\xa0cia mantinguda de manera electr\xc3\xb2nica, tal com sostenen autors com Arteton o Rheingold. Per la seva banda, les empreses tamb\xc3\xa9 publiciten el terme en les seves p\xc3\xa0gines web com un est\xc3\xadmul per a guanyar clients. La interactivitat s\'ha convertit, doncs, en la nova bandera per a defensar o promocionar el ciberespai i Internet._NEWLINE_"La xarxa no \xc3\xa9s un meg\xc3\xa0fon. La xarxa \xc3\xa9s una conversa". Aquesta frase de J. D. Lasica descriu el potencial d\'Internet per a la interactivitat, per\xc3\xb2 no la realitat real. Es tracta d\'una ing\xc3\xa8nua il\xc2\xb7lusi\xc3\xb3 tecn\xc3\xb2fila. No tota la comunicaci\xc3\xb3 mediada per la xarxa de xarxes \xc3\xa9s interactiva. Els receptors dels missatges d\'Internet no sempre poden intercanviar aquest paper per ser emissors i, per contra, la interactivitat s\xc3\xad que requereix una cadena de missatges interrelacionats. L\'ess\xc3\xa8ncia de la interactivitat rau en la conversa bidireccional receptor-emissor i en el grau en qu\xc3\xa8 la comunicaci\xc3\xb3 superi aquesta.\n_START_SECTION_\nInteractivitat hum\xc3\xa0/m\xc3\xa0quina\n_START_PARAGRAPH_\nEn el context de la comunicaci\xc3\xb3 entre un hum\xc3\xa0 i un artefacte, la interactivitat es refereix tant a les conductes interactives de l\'artefacte com a les experimentades per l\'usuari hum\xc3\xa0. Aix\xc3\xb2 es diferencia d\'altres aspectes de l\'artefacte com el seu aspecte visual, el seu funcionament intern\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Per exemple, la interactivitat d\'un iPod no \xc3\xa9s la seva forma f\xc3\xadsica, ni el color, ni la seva capacitat per a reproduir m\xc3\xbasica o la seva capacitat d\'emmagatzematge. La seva interactivitat \xc3\xa9s el comportament de la seva interf\xc3\xadcie amb l\'usuari i viceversa. Aix\xc3\xb2 inclou la forma de moure el dit a la roda d\'entrada, la forma en qu\xc3\xa8 aix\xc3\xb2 permetr\xc3\xa0 seleccionar una melodia en la llista de temes, la manera de controlar el volum, etc._NEWLINE_La millor manera de valorar la interactivitat d\'un artefacte \xc3\xa9s per l\'\xc3\xbas: un espectador pot imaginar com utilitzar un artefacte observant com els altres l\'usen, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s nom\xc3\xa9s amb l\'\xc3\xbas real que se\'n t\xc3\xa9 experi\xc3\xa8ncia i \xe2\x80\x9csentit\xe2\x80\x9d. \xc3\x89s similar a la difer\xc3\xa8ncia entre mirar alg\xc3\xba com condueix un cotxe i conduir-lo. Nom\xc3\xa9s amb la conducci\xc3\xb3 del cotxe es pot experimentar i \xe2\x80\x9csentir\xe2\x80\x9d com aquest cotxe es diferencia d\'altres cotxes._NEWLINE_El terme look and feel s\'utilitza sovint per a referir-se als aspectes espec\xc3\xadfics de la interf\xc3\xadcie d\'usuari d\'un ordinador. Usant aix\xc3\xb2 com una met\xc3\xa0fora, la \xe2\x80\x9cmirada\xe2\x80\x9d es refereix al seu disseny visual, mentre que la \xe2\x80\x9csensaci\xc3\xb3\xe2\x80\x9d es refereix a la seva interactivitat. Indirectament, aix\xc3\xb2 pot ser considerat com una definici\xc3\xb3 informal de la interactivitat._NEWLINE_En inform\xc3\xa0tica, es refereix a programari interactiu que accepta i respon a les aportacions dels \xc3\xa9ssers humans (dades, comandes\xe2\x80\xa6). Els programes de di\xc3\xa0leg inclouen els programes m\xc3\xa9s populars, com ara processadors de text o aplicacions de full de c\xc3\xa0lcul._NEWLINE_Nous mitjans \xc3\xa9s un terme usat per a descriure les noves formes de comunicaci\xc3\xb3 (per exemple, les difer\xc3\xa8ncies entre els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 anal\xc3\xb2gics i digitals) i per descriure els mitjans de comunicaci\xc3\xb3 que, al seu torn, afecten significativament la societat. Els processos de digitalitzaci\xc3\xb3 d\'informaci\xc3\xb3 i l\'extensi\xc3\xb3 de la digitalitzaci\xc3\xb3 dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 se sustenten actualment en l\'evoluci\xc3\xb3 dels mitjans. Les caracter\xc3\xadstiques de les dades digitals s\xc3\xb3n especialment adequades per a permetre la interactivitat. La interactivitat \xc3\xa9s vista com una associaci\xc3\xb3 clau amb els nous mitjans, ja que, b\xc3\xa0sicament, distingeix els antics i els nous mitjans._NEWLINE_Tecnologies com el DVD i la televisi\xc3\xb3 digital s\xc3\xb3n exemples cl\xc3\xa0ssics dels dispositius de mitjans interactius, on l\'usuari pot controlar el que veu i quan. Aix\xc3\xb2 no obstant, Internet s\'ha convertit en el model perfecte del sistema interactiu. Els usuaris poden accedir a materials de visualitzaci\xc3\xb3, comentar-los i contribuir-hi activament._NEWLINE_McMillan afirma que la interactivitat pot oc\xc3\xb3rrer en diferents nivells i graus de comprom\xc3\xads i que \xc3\xa9s important diferenciar entre aquests nivells. La interacci\xc3\xb3 usuari/usuari amb Internet, la interacci\xc3\xb3 para-social, en qu\xc3\xa8 les noves formes dels mitjans de comunicaci\xc3\xb3 es generen en l\xc3\xadnia, i la interactivitat d\'usuari/equip, que \xc3\xa9s la forma amb qu\xc3\xa8 un usuari es pot connectar amb els dispositius. La interactivitat es refereix tamb\xc3\xa9 a les noves tecnologies d\'art dels mitjans, en qu\xc3\xa8 els humans i els animals s\xc3\xb3n capa\xc3\xa7os d\'interactuar i canviar el curs d\'una obra d\'art. Artistes i investigadors de tot el m\xc3\xb3n estan treballant en interf\xc3\xadcies que permeten noves formes d\'interacci\xc3\xb3 que van m\xc3\xa9s enll\xc3\xa0 del teclat. Artistes, com el treball de Stelarc, defineixen noves interf\xc3\xadcies que desafien la nostra noci\xc3\xb3 del que \xc3\xa9s possible en la interacci\xc3\xb3 amb m\xc3\xa0quines. El seu hexapod, per exemple, s\'assembla a un insecte que camina com un gos i la locomoci\xc3\xb3 es controla despla\xc3\xa7ant el pes del cos i girant el tors._NEWLINE_Alguns dels models d\'interacci\xc3\xb3 amb les eines d\'autoria presentats entren en diferents categories com jocs, trencaclosques, eines de simulaci\xc3\xb3, eines de presentaci\xc3\xb3, etc., que poden ser totalment personalitzats.'