b"\n_START_ARTICLE_\nRegne de Navarra\n_START_SECTION_\nEl comtat i el Regne de Pamplona\n_START_PARAGRAPH_\nEl comtat de Pamplona es va formar en el territori tradicional dels vascons, una tribu preromana, que ocupava el flanc meridional dels Pirineus i la part occidental del golf de Biscaia. Poc se sap de la hist\xc3\xb2ria primerenca del pa\xc3\xads, per\xc3\xb2 \xc3\xa9s cert que ni els romans, ni els visigots ni els musulmans van aconseguir sotmetre els habitants de la regi\xc3\xb3, que s'havien mantingut al marge del proc\xc3\xa9s de romanitzaci\xc3\xb3. En el curs del segle\xc2\xa0vi es produ\xc3\xad una emigraci\xc3\xb3 considerable de vascons al nord de la serralada pirinenca, a conseq\xc3\xbc\xc3\xa8ncia de la pressi\xc3\xb3 d'atacs dels reis visigots a l'oest i al sud, aix\xc3\xad com d'un buit de poder als l\xc3\xadmits del control franc a Aquit\xc3\xa0nia. Aix\xc3\xad els vascons van mantenir la seva independ\xc3\xa8ncia. _NEWLINE_El pas de Roncesvalls, que condueix de Fran\xc3\xa7a a Navarra, va fer de la regi\xc3\xb3 un important punt estrat\xc3\xa8gic a partir del segle\xc2\xa0vi. Els vascons es van defensar amb \xc3\xa8xit contra els invasors musulmans aix\xc3\xad com dels francs; la dominaci\xc3\xb3 de Carlemany, que va conquistar Navarra el 778, fou de breu durada, ja que el mateix any el derrotaren al mateix pas de Roncesvalls. \xc3\x89s probable que un poder aut\xc3\xb2nom o lligat al ducat de Gascunya aconsegu\xc3\xads el poder a Pamplona durant un temps, per\xc3\xb2 el 799 els musulmans hi tornaven a dominar, perqu\xc3\xa8 en aquest any el governador Mutarrif, de la fam\xc3\xadlia dels Banu Qasi, fou assassinat; despr\xc3\xa9s d'aix\xc3\xb2, la fam\xc3\xadlia dels Ennecs va prendre el poder, per\xc3\xb2 hauria estat enderrocada el 806 per la fam\xc3\xadlia franc\xc3\xb2fila dels Belascos, i entre l'any 806 i el 812 Navarra estigu\xc3\xa9 de nou sota control franc. _NEWLINE_El 812 els vascons es van revoltar i els Ennec, en alian\xc3\xa7a amb els Banu Qasi, van intentar restablir el seu domini. A l'assemblea general del Regne d'Aquit\xc3\xa0nia a Tolosa el 812 es va decidir combatre la revolta. Les forces de Llu\xc3\xads el Piet\xc3\xb3s van arribar a Dax, on comen\xc3\xa7aven les terres dels vascons, i van fer ofertes de negociaci\xc3\xb3, cridant als principals nobles que podien col\xc2\xb7laborar amb els rebels del sud, la major part dels quals van refusar acudir. Llavors, van avan\xc3\xa7ar cap a Pamplona i van devastar el pa\xc3\xads i van obligar els rebels a demanar la pau, que els fou acordada. Llu\xc3\xads va entrar a Pamplona retornant poc despr\xc3\xa9s a l'altre costat dels Pirineus i, per evitar una altra sorpresa a Roncesvalls, va prendre mesures destacant una part de l'ex\xc3\xa8rcit a controlar el pas; tot i les precaucions, encara fou atacat en un punt del congost, per\xc3\xb2 els francs, ja sobre av\xc3\xads, van resistir l'atac fins que els vascons es van retirar. El seu duc fou penjat segons l'Astr\xc3\xb2nom (que no en d\xc3\xb3na el nom). Llu\xc3\xads va exigir ostatges i va acabar de passar els Pirineus sense m\xc3\xa9s incidents._NEWLINE_Els emperadors francs, per\xc3\xb2, a causa de les dificultats del pa\xc3\xads, no podien controlar completament els l\xc3\xadmits perif\xc3\xa8rics del seu imperi. Una vegada Llu\xc3\xads va sortir del pa\xc3\xads, el domini franc es devia esvair. Fou llavors quan es va iniciar la formaci\xc3\xb3 d'una dinastia de vascons. Aix\xc3\xad, el 824, \xc3\x88nnec Arista, fill d'Ennec, fou escollit rei de Pamplona, mentre el seu germ\xc3\xa0 gran Garcia Ximenes va rebre el ducat de Gascunya. El fill d'aquest, Ximeno I, fou proclamat rei a la mort d'\xc3\x88nnec el 852, per\xc3\xb2 els nobles navarresos preferiren el fill d'\xc3\x88nnec, Garcia I, com a successor, iniciant una primera dinastia a Navarra. El 905, San\xc3\xa7 I, n\xc3\xa9t de Ximeno I, fou nomenat rei canviant la dinastia Arista per la dinastia Ximena.\n_START_SECTION_\nLa dinastia Ximena\n_START_PARAGRAPH_\nEl primer rei hist\xc3\xb2ric de Navarra fou San\xc3\xa7 II Garc\xc3\xa9s, dit Abarca, que va governar des de Pamplona com a rei de Navarra i comte d'Arag\xc3\xb3 a partir de l'any 970 fins al 994. Sembla que fou el 987 quan es va proclamar rei de Navarra, i utilitz\xc3\xa0 el t\xc3\xadtol per primera vegada. Tot i aix\xc3\xb2, els governants anteriors, amb t\xc3\xadtol o no, continuen sent considerats tamb\xc3\xa9 reis de Navarra o reis de Pamplona._NEWLINE_Sota San\xc3\xa7 II i els seus successors, Navarra va arribar a estendre's vers el sud. Amb l'arribada de San\xc3\xa7 III el Gran va arribar al m\xc3\xa0xim exponent de poder. Aix\xc3\xad, aquest, rei de Navarra i comte d'Arag\xc3\xb3, es va casar amb l'hereva del Regne de Castella M\xc3\xbania I, unint tamb\xc3\xa9 aquesta corona sota el seu poder a partir de 1029. Aquest fou un per\xc3\xadode de gran prosperitat i va aconseguir estendre Castella fins al riu Pisuerga i Cea. A la seva mort, el febrer de 1035, la vasta her\xc3\xa8ncia es repart\xc3\xad entre els seus quatre fills i va esclatar una lluita entre Garcia Sanxes i Ferran I de Castella pel repartiment de terres castellanes; mor\xc3\xad Garcia en la batalla d'Atapuerca el 15 de setembre de 1054. Els territoris de San\xc3\xa7 III no van ser units de nou fins a Ferran el Cat\xc3\xb2lic: el Regne de Castella es va unir posteriorment al Regne de Lle\xc3\xb3, el comtat d'Arag\xc3\xb3 s'un\xc3\xad per matrimoni din\xc3\xa0stic amb el comtat de Barcelona, mentre el Regne de Navarra es mantingu\xc3\xa9 independent, si b\xc3\xa9 tingu\xc3\xa9 per\xc3\xadodes sota poder del comtat de Xampanya i posteriorment del Regne de Fran\xc3\xa7a._NEWLINE_Els descendents de San\xc3\xa7 III tingueren sota el seu poder les actuals Navarra i Pa\xc3\xads Basc, que posteriorment passarien al Regne de Castella, i al nord dels Pirineus la Baixa Navarra, que actualment forma part de Fran\xc3\xa7a. Aix\xc3\xad mateix, arribaren a dominar el nord de l'actual prov\xc3\xadncia de Burgos aix\xc3\xad com part de La Rioja i dels voltants de Tarazona._NEWLINE_Mentre Navarra estigu\xc3\xa9 unida al Regne d'Arag\xc3\xb3 i la posterior Corona d'Arag\xc3\xb3 (1076-1234) estigu\xc3\xa9 lliure d'agressions externes a l'est, per\xc3\xb2 no recuper\xc3\xa0 mai el territori occidental pres per Castella. L'any 1200, Alfons VIII de Castella va annexionar les prov\xc3\xadncies basques de Biscaia i Guip\xc3\xbascoa. I \xc3\xa9s que si b\xc3\xa9 San\xc3\xa7 III repart\xc3\xad la seva her\xc3\xa8ncia entre els seus fills, separant-se aix\xc3\xad Navarra d'Arag\xc3\xb3, entre 1076 i 1134 estigueren unides novament sota domini dels reis d'Arag\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nLa dinastia Ximena\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort de l'\xc3\xbaltim d'aquests reis, Alfons I d'Arag\xc3\xb3 i Pamplona, sense descend\xc3\xa8ncia, Arag\xc3\xb3 pass\xc3\xa0 al germ\xc3\xa0 petit Ramir II d'Arag\xc3\xb3 mentre Navarra pass\xc3\xa0 a un descendent il\xc2\xb7leg\xc3\xadtim de Garcia IV, Sanxes III de Navarra i n\xc3\xa9t d'El Cid, Garcia V Ramires, primer a proclamar-se rei de Navarra._NEWLINE_Aquest, per ascendir al tron, va haver de lliurar La Rioja a Castella el 1136, i la ciutat de Tarazona a Arag\xc3\xb3 el 1157, aix\xc3\xad com declarar-se vassall del rei Alfons VII de Castella. El fill d'aquest, San\xc3\xa7 VI, aconsegu\xc3\xad fortificar Navarra i va donar furs a un bon nombre de ciutats._NEWLINE_San\xc3\xa7 VII es va apropiar dels r\xc3\xa8dits d'esgl\xc3\xa9sies i convents, construint grans palaus. Mentre aquest es trobava absent a \xc3\x80frica, en un viatge indu\xc3\xaft com a expedici\xc3\xb3 aventurera, els reis de Castella i Arag\xc3\xb3 van envair Navarra, cosa que comport\xc3\xa0 la p\xc3\xa8rdua de la prov\xc3\xadncia d'\xc3\x80laba. Per\xc3\xb2 aquest rei sempre ser\xc3\xa0 recordat per la gran empenta que va proporcionar a la batalla de Las Navas de Tolosa el 1212, ja que gr\xc3\xa0cies al seu coratge s'aconsegu\xc3\xad la vict\xc3\xb2ria definitiva sobre els musulmans i es don\xc3\xa0 el gran salt per a la conquesta._NEWLINE_La seva mort sense fills i la de la seva germana Berenguera de Navarra, casada amb Ricard I d'Anglaterra, tamb\xc3\xa9 sense descend\xc3\xa8ncia, comport\xc3\xa0 la fi de la dinastia Ximena i la instauraci\xc3\xb3 de la dinastia Xampanya, gr\xc3\xa0cies al casament de la seva germana m\xc3\xa9s jove Blanca de Navarra amb Teobald III de Xampanya.\n_START_SECTION_\nDinastia Xampanya\n_START_PARAGRAPH_\nTot i la reclamaci\xc3\xb3 per part dels comtes reis de la Corona d'Arag\xc3\xb3 sobre la sobirania de Navarra, els comtes de Xampanya regnaren a Navarra gr\xc3\xa0cies al suport de la noblesa navarresa._NEWLINE_Teobald I de Navarra, fill de Teobald III, va fer de la seva cort un gran centre neur\xc3\xa0lgic per a la poesia trobadoresca. A partir d'aquest moment, la dinastia Xampanya inici\xc3\xa0 un acostament a la monarquia francesa gr\xc3\xa0cies al casament de l'anterior amb la germana del rei Llu\xc3\xads IX de Fran\xc3\xa7a, i la del fill d'aquests, Teobald II, amb la germana de Felip III. Finalment, Blanca d'Artois, la v\xc3\xaddua del rei, amb una Navarra enva\xc3\xafda altre cop per les corones castellanes i aragoneses, busc\xc3\xa0 refugi a la cort francesa i f\xc3\xa9u que la filla del difunt Enric I de Navarra, la reina Joana I de Navarra, es cas\xc3\xa9s amb el seu cos\xc3\xad el rei de Fran\xc3\xa7a Felip IV, i aix\xc3\xad, s'inici\xc3\xa0 una nova dinastia regnant a Navarra, la dinastia Capet.\n_START_SECTION_\nDinastia Capet\n_START_PARAGRAPH_\nEntre 1284 i 1328, la corona navarresa es mantingu\xc3\xa9 sota l'empara dels \xc3\xbaltims reis capets francesos. El 1328, a la mort de Carles IV de Fran\xc3\xa7a, \xc3\xbaltim rei de la dinastia Capet, Navarra es declar\xc3\xa0 independent i es va entronitzar reina de Navarra Joana II, filla de Llu\xc3\xads X de Fran\xc3\xa7a. Aquesta, l'any seg\xc3\xbcent, es cas\xc3\xa0 amb Felip III Evreux, que inici\xc3\xa0 una nova dinastia.\n_START_SECTION_\nDinastia Evreux\n_START_PARAGRAPH_\nJoana II i Felip III, n\xc3\xa9t de Felip III de Fran\xc3\xa7a, governaren conjuntament el regne. Foren uns anys de lluita contra els musulmans i de participaci\xc3\xb3 activa, per part de Navarra, en la Guerra dels Cent Anys amb el b\xc3\xa0ndol angl\xc3\xa8s. El juny de 1374, a petici\xc3\xb3 de Llu\xc3\xads I de Proven\xc3\xa7a, un ex\xc3\xa8rcit castell\xc3\xa0 i franc\xc3\xa8s va posar setge a Baiona, punt clau de comunicaci\xc3\xb3 entre el Regne de Navarra i el Regne d'Anglaterra. Els castellans van posar setge per mar i per terra, per\xc3\xb2 la resist\xc3\xa8ncia de la ciutat i la manca de col\xc2\xb7laboraci\xc3\xb3 francesa va obligar a aixecar el setge._NEWLINE_La dinastia Evreux govern\xc3\xa0 fins al 1441, quan mor\xc3\xad la reina Blanca I de Navarra, per la qual cosa el regne pass\xc3\xa0 al marit d'aquesta, el pr\xc3\xadncep Joan d'Arag\xc3\xb3.\n_START_SECTION_\nDinastia Trast\xc3\xa0mara\n_START_PARAGRAPH_\nA la mort de Blanca I de Navarra, el Regne de Navarra pass\xc3\xa0 a mans del seu marit, cosa que comport\xc3\xa0 l'aparici\xc3\xb3 de greus enfrontaments entre Joan i els seus fills. Aix\xc3\xad, la Guerra Civil navarresa provoc\xc3\xa0 l'enfrontament entre els beaumontesos, partidaris de Carles de Viana (hereu leg\xc3\xadtim a la mort de la seva mare Blanca), i els agramontesos, partidaris del pr\xc3\xadncep d'Arag\xc3\xb3. El 1425, Carles fou derrotat, empresonat i desheretat pel seu pare. La mort el 1461 de Carles per causes naturals (tot i que hi ha qui parla d'un possible enverinament per part de la seva madrastra Joana Enr\xc3\xadquez) va provocar que la filla segona del pr\xc3\xadncep, Blanca II, fos designada hereva del regne pels partidaris de Carles. A la mort de Joan II, el qual havia ascendit el 1485 al tron de la Corona d'Arag\xc3\xb3, la tercera filla entre aquest i Blanca I, Elionor I de Navarra, fou nomenada reina.\n_START_SECTION_\nDinastia Foix\n_START_PARAGRAPH_\nElionor I s'havia casat el 1436 amb Gast\xc3\xb3 IV de Foix, per la qual el seu n\xc3\xa9t Francesc I de Navarra inici\xc3\xa0 una nova dinastia regnant. La germana d'aquest, Caterina I de Navarra finalitz\xc3\xa0 la breu dinastia en casar-se amb Joan III Albret.\n_START_SECTION_\nDinastia Albret\n_START_PARAGRAPH_\nEl 1512, amb Caterina I al poder, Ferran el Cat\xc3\xb2lic enva\xc3\xad l'Alta Navarra (la part situada al sud dels Pirineus) i l'annexion\xc3\xa0 a la Corona d'Arag\xc3\xb3 i, al cap de tres anys, a la Corona de Castella. A partir d'aquell moment, la dinastia Albret pass\xc3\xa0 a governar nom\xc3\xa9s l'Alta Navarra, mantenint-se en el poder fins al 1572, any de la mort de Joana III de Navarra.\n_START_SECTION_\nDinastia Borb\xc3\xb3\n_START_PARAGRAPH_\nEl casament d'aquesta amb Antoni de Borb\xc3\xb3 comport\xc3\xa0 l'entronitzaci\xc3\xb3 d'una nova dinastia regnant a Navarra, la dinastia Borb\xc3\xb3, que en fou l'\xc3\xbaltima. Aix\xc3\xad, el fill de Joana III, Enric III de Navarra, ascend\xc3\xad el tron el 1572 mentre el 1598 fou nomenat rei de Fran\xc3\xa7a amb el nom d'Enric IV. El fill d'aquest, Llu\xc3\xads XIII, fou l'\xc3\xbaltim rei de Navarra, ja que el 1620 aquest t\xc3\xadtol ser\xc3\xa0 revertit a la corona francesa."