b"\n_START_ARTICLE_\nSufragi femen\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nEl moviment internacional pel sufragi femen\xc3\xad dut a terme per les sufragistes va ser un moviment reformista social, econ\xc3\xb2mic i pol\xc3\xadtic que promovia l'extensi\xc3\xb3 del sufragi (aix\xc3\xb2 \xc3\xa9s, el dret al vot) a les dones, advocant pel \xc2\xabsufragi igual\xc2\xbb (abolici\xc3\xb3 de la difer\xc3\xa8ncia de capacitat de votaci\xc3\xb3 per g\xc3\xa8nere) en lloc del \xc2\xabsufragi universal\xc2\xbb (abolici\xc3\xb3 de la discriminaci\xc3\xb3 deguda principalment a l'\xc3\xa8tnia), ja que aquest \xc3\xbaltim era considerat massa revolucionari.\n_START_SECTION_\nHist\xc3\xb2ria\n_START_PARAGRAPH_\nLa configuraci\xc3\xb3 del moviment feminista com a tal en el segle XIX va lligat als moviments sufragistes que van apar\xc3\xa8ixer a mitjans d'aquest segle als pa\xc3\xafsos anglosaxons, particularment a la Gran Bretanya i als Estats Units. Als Estats Units, va n\xc3\xa9ixer gr\xc3\xa0cies als moviments antiesclavistes, en el qual van militar moltes dones, per\xc3\xb2 que, quan van veure que eren marginades pels seus mateixos companys de lluita, van decidir que elles tamb\xc3\xa9 havien de lluitar pel seu propi alliberament. Un moment important va ser la Convenci\xc3\xb3 i posterior Declaraci\xc3\xb3 de Seneca Falls, l'any 1848. A la Gran Bretanya, tot i l'exist\xc3\xa8ncia d'iniciatives anteriors, el moviment comen\xc3\xa7a realment a partir de 1897 quan es va fundar la NUWSS (National Union of Women Suffrage) i l'any 1903, quan Emmeline Pankhurst va fundar la WSPU (Women's Social and Political Union). _NEWLINE_Dins del moviment es van formar dos corrents: el moderat, que pensava que amb el vot s'acabarien les desigualtats entre els sexes, i un de m\xc3\xa9s radical que, a m\xc3\xa9s del vot, demanava canvis en la fam\xc3\xadlia, el treball, la sexualitat... Segons aquest corrent, el vot es veu com a condici\xc3\xb3 necess\xc3\xa0ria per\xc3\xb2 no suficient. Molts anys de lluita, empresonament i mort de dones van ser necessaris per aconseguir el vot.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xadnia temporal\n_START_PARAGRAPH_\nEl sufragi femen\xc3\xad ha estat aprovat (i revocat) diverses vegades en diferents pa\xc3\xafsos del m\xc3\xb3n. En alguns estats com Estats Units o Sud-\xc3\xa0frica el sufragi femen\xc3\xad s'ha autoritzat abans que el sufragi universal; aix\xc3\xad, una vegada concedit aquest als homes i dones blancs, encara se'ls continuava negant el dret a votar a homes i dones d'altres \xc3\xa8tnies. No obstant aix\xc3\xb2, en la majoria de pa\xc3\xafsos el sufragi femen\xc3\xad ha estat el que ha portat a l'universal._NEWLINE_El 1776 a Nova Jersey es va autoritzar accidentalment el primer sufragi femen\xc3\xad (es va utilitzar la paraula \xc2\xabpersones\xc2\xbb en comptes d'\xc2\xabhomes\xc2\xbb), per\xc3\xb2 es va abolir el 1807._NEWLINE_El 1838 es va aprovar el sufragi femen\xc3\xad (amb les mateixes caracter\xc3\xadstiques pr\xc3\xb2pies que el mascul\xc3\xad) a les Illes Pitcairn._NEWLINE_El 1853 es va aprovar el sufragi femen\xc3\xad a V\xc3\xa9lez (a l'actual departament colombi\xc3\xa0 de Santander). Va ser-ne el primer cas a Llatinoam\xc3\xa8rica._NEWLINE_A la segona meitat del segle XIX, diversos pa\xc3\xafsos i estats van recon\xc3\xa8ixer un tipus de sufragi femen\xc3\xad restringit a eleccions municipals, i el 1869, el territori de Wyoming es va convertir en el primer estat dels EUA on es va instaurar el \xc2\xabsufragi igual\xc2\xbb (sense difer\xc3\xa8ncies de g\xc3\xa8nere), encara que no el sufragi universal (no podien votar homes ni dones de color negre)._NEWLINE_El 1893 es va aprovar a Nova Zelanda el primer sufragi femen\xc3\xad sense restringir, gr\xc3\xa0cies al moviment liderat per Kate Sheppard. De tota manera, a les dones nom\xc3\xa9s se'ls permetia votar per\xc3\xb2 no presentar-se a eleccions. Les paperetes femenines de votaci\xc3\xb3 es van adoptar just setmanes abans de les eleccions generals. Altra vegada des de 1919 les neozelandeses van tenir el dret a ser elegides per a un c\xc3\xa0rrec pol\xc3\xadtic._NEWLINE_El primer pa\xc3\xads a oferir el sufragi universal (i tamb\xc3\xa9 permetre a les dones presentar-se a eleccions per al parlament) va ser Austr\xc3\xa0lia Meridional el 1902 (segons d'altres va ser el 1894), i Tasm\xc3\xa0nia el 1903.\n_START_SECTION_\nEspanya\n_START_PARAGRAPH_\nA l'estat espanyol, el pes cultural de la ideologia de la domesticitat i el pes de l'Esgl\xc3\xa9sia, entre d'altres, van fer que el moviment feminista s'inici\xc3\xa9s d\xc3\xa8bilment i fos molt moderat en un principi. Durant el primer ter\xc3\xa7 del segle XX, figures de la burgesia catalana com Dolors Monserd\xc3\xa0 (que escriu el seu Estudi feminista el 1909) o Francesca Bonnemaison estarien lligades m\xc3\xa9s a la promoci\xc3\xb3 de les dones vinculada al catolicisme social que al feminisme._NEWLINE_Els primers moviments es produeixen el 1907 quan se'n presenta una iniciativa legislativa que \xc3\xa9s derrotada. _NEWLINE_L'any 1918 es va fundar l'ANME (Asociaci\xc3\xb3n Nacional de Mujeres Espa\xc3\xb1olas), que va ser l'organitzaci\xc3\xb3 feminista m\xc3\xa9s important de l'\xc3\xa8poca. De 1920 a 1931 es va donar el per\xc3\xadode de m\xc3\xa9s activitat per aconseguir el vot. Va destacar Carmen de Burgos, que amb la \xe2\x80\x9cCruzada de Mujeres Espa\xc3\xb1olas\xe2\x80\x9d va convocar la primera manifestaci\xc3\xb3 feminista de l'estat l'any 1921, durant la qual es va repartir un manifest a favor del vot._NEWLINE_Durant la dictadura del general Primo de Rivera, aquest, en un gest paternalista i imitant Mussolini, va donar el dret de vot a les dones a l'Estatut Municipal de 1924. Aquest dret, molt restringit, doncs nom\xc3\xa9s podien votar les dones majors de 23 anys emancipades que no fossin casades ni prostitutes \xe2\x80\x94\xc3\xa9s a dir, una molt petita minoria\xe2\x80\x94 no es va poder exercir mai per l'abs\xc3\xa8ncia d'eleccions._NEWLINE_En comen\xc3\xa7ar la Segona Rep\xc3\xbablica, destacades diputades com Clara Campoamor i Victoria Kent van ser membres de l'ANME. Malgrat aix\xc3\xb2, en els debats parlamentaris sobre la inclusi\xc3\xb3 del sufragi femen\xc3\xad en la Constituci\xc3\xb3 de 1931, Clara Campoamor es va quedar sola, ja que Victoria Kent s'hi va oposar seguint la disciplina del partit, \xc3\xa9s a dir, al\xc2\xb7legant que el vot de les dones donaria la vict\xc3\xb2ria als partits de dretes per estar massa influenciades per l'Esgl\xc3\xa9sia. Malgrat aix\xc3\xb2, Clara Campoamor va defensar, a costa de la pr\xc3\xb2pia posici\xc3\xb3 en el Partit Radical en qu\xc3\xa8 militava, el vot de les dones i enfrontant-se a les habituals campanyes -amb suport cient\xc3\xadfic o sense- que argumentaven la insufici\xc3\xa8ncia en voluntat i intel\xc2\xb7lig\xc3\xa8ncia del sexe femen\xc3\xad. Gr\xc3\xa0cies a la seva defensa en els debats parlamentaris, l'1 d'octubre de 1931, es va aprovar el sufragi femen\xc3\xad per 161 vots a favor i 121 en contra._NEWLINE_El 16 d'abril de 1933 van votar per primer cop les dones de Canet de Mar fent \xc3\xbas del dret al vot aprovat a la Constituci\xc3\xb3 de 1931, en un refer\xc3\xa8ndum sobre la construcci\xc3\xb3 del mercat municipal. Em\xc3\xadlia Domenech, mestra i feminista del poble, va ser una de les principals promotores. En les eleccions de 1933 va guanyar la dreta a causa de la divisi\xc3\xb3 de les esquerres. Se'n va culpar aleshores Clara Campoamor, per\xc3\xb2 despr\xc3\xa9s no es va rectificar quan el Front Popular guany\xc3\xa0 les eleccions l'any 1936.\n_START_SECTION_\nSufragistes\n_START_PARAGRAPH_\nEls i les sufragistes van ser sovint membres de diferents associacions amb el mateix objectiu, per\xc3\xb2 seguint diferents t\xc3\xa0ctiques; per exemple, les sufragistes brit\xc3\xa0niques es caracteritzaven per un tipus de defensa m\xc3\xa9s combativa."