b"\n_START_ARTICLE_\nTriennal de Mil\xc3\xa0\n_START_SECTION_\nParticipaci\xc3\xb3 espanyola\n_START_PARAGRAPH_\nA l'any 1951 Espanya va participar, per primera vegada, a la IX Triennal de Mil\xc3\xa0. La participaci\xc3\xb3 espanyola es va allargar dues edicions m\xc3\xa9s, fins a l'any 1957. La Direcci\xc3\xb3 General de Relacions Culturals, organisme depenent del Ministeri d'Assumptes Exteriors, va al\xc2\xb7ludir problemes de gesti\xc3\xb3 i de costos de producci\xc3\xb3 per renunciar a les successives edicions. Tanmateix, amb els anys la Triennal va derivar cap a una fira de mostres i la modalitat de presentaci\xc3\xb3 espanyola, dedicada \xc3\xbanicament a l'art d'innovaci\xc3\xb3 i als objectes decoratius, s'allunyava del car\xc3\xa0cter m\xc3\xa9s industrial de l'esdeveniment, que apostava per la voluntat de fusionar les arts amb el disseny i els b\xc3\xa9ns de consum m\xc3\xa9s moderns.\n_START_SECTION_\nIX Triennal de Mil\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nEl projecte i la realitzaci\xc3\xb3 del pavell\xc3\xb3 espanyol a la IX Triennal de Mil\xc3\xa0, a l'any 1951, fou obra de l'arquitecte catal\xc3\xa0 Josep Antoni Coderch. L'enc\xc3\xa0rrec li va arribar de la m\xc3\xa0 del Director General de Relacions Culturals, D.Juan Pablo Lojendio, nomenat comissari de l'esdeveniment per part del ministre d'Educaci\xc3\xb3 i Cultura, Joaqu\xc3\xadn Ru\xc3\xadz Gim\xc3\xa9nez. Rafael Santos Torroella, juntament amb les seves esposa, Mar\xc3\xada Teresa Bermejo, van ser els encarregats de la selecci\xc3\xb3 i disposici\xc3\xb3 de les peces d'exposici\xc3\xb3. El tema d'aquella edici\xc3\xb3 era \xc2\xabLes tradicions populars des de l'art antic en les arts decoratives, l'art popular i l'artesania en relaci\xc3\xb3 amb les corrents d'avantguarda\xc2\xbb. Entre d'altres peces, el pavell\xc3\xb3 va comptar amb talles rom\xc3\xa0niques, un quadre de Joan Mir\xc3\xb3, escultures d'\xc3\x80ngel Ferrant, Eudald Serra i Jorge Oteiza, peces d' orfebreria de Jaume Mercader, Ramon Sunyer i Manel Capdevila, teixits estampats de Josep Porta, gravats de Josep Guinovart amb poemes de Federico Garc\xc3\xada Lorca, cer\xc3\xa0miques de Josep Artigas i Antoni Cumella, fotografies de l'arquitectura de Gaud\xc3\xad, etc. El certamen fou un \xc3\xa8xit i va guanyar dos diplomes d'honor, cinc medalles d'or i altres reconeixements menors.\n_START_SECTION_\nX Triennal de Mil\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nA l'any 1954, a la X Triennal de Mil\xc3\xa0, la realitzaci\xc3\xb3 del pavell\xc3\xb3 espanyol va anar a c\xc3\xa0rrec del col\xc2\xb7lectiu MoGaMO, format per l'arquitecte Ramon V\xc3\xa1zquez Molez\xc3\xban, el pintor Manuel Su\xc3\xa1rez Molez\xc3\xban i l'escultor, Amadeo Gabino Ubeda. S'hi van exposar dotze escultures en ferro d'Eduardo Chillida, una representaci\xc3\xb3 de joies de Salvador Dal\xc3\xad i objectes de manufactura tradicional: ventalls, espardenyes, barrets de palla, porrons, garrafes de vidre, etc.\n_START_SECTION_\nXI Triennal de Mil\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nLa darrera participaci\xc3\xb3 espanyola a la Triennal va tenir lloc en el marc de la XI edici\xc3\xb3, a l'any 1957. En aquest cas, el pavell\xc3\xb3 va ser obra dels arquitectes Jos\xc3\xa9 Carvajal i Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Garc\xc3\xada Paredes. Tos dos van idear un espai a imatge i semblan\xc3\xa7a d'una pla\xc3\xa7a de toros. Alguns dels objectes exposats van ser peces de cer\xc3\xa0mica d'Antoni Cumella i Antonio Fern\xc3\xa1ndez Alba, tapissos de Jes\xc3\xbas de la Sota, cadires de fusta dissenyades per Josep Maria Coderch, Federico Correa, Alfonso Mil\xc3\xa1 i Miguel Fisac, a m\xc3\xa9s d'altres objectes decoratius."