text: DanmarksStatsfunktionær var den Kvinde, der herhjemme først tog Ordet for Kvindeemancipationenaltsaa Mathilde Fibiger. Hun bestyredejeg har selv en Tid passet denne Station og har overbevist mig om ved at gennemlæse Sta­tionens Kopibog, at hun førte en ligsaa fly­dende Pen som Forfatterinde af Tjeneste­skrivelser som af de berømte 12 Breve.
  Først langt senere blev Kvinder1880 fik vi den første kvindelige Jernbanemand, nu har vi 177, og først i Løbet af de sidste 5-6 Aar har Post- og Toldvæsenet antaget kvindelige Tjenestemænd.
  har siden Mathilde Fibigers Tid været stadig stigende, navnlig kom der Gang i An­sættelserne ider er nu ansat omtrent lige saa mange Kvinder som Mænd. Ved Aarets Begyn­delse ca. 300.
  kan Kvinderne takkeder staar og stod Dansk Kvindesamfund nær, fordi de har faaet Foden saa godt indenfor ved Telegraf­væsenet; det er d’ Hrr.ogder i Lønningsloven af 1889 fik indsat den Bestemmelse, at Kvinder og Mænd har lige Adgang til Ansættelse og Ud­dannelse ved Telegrafvæsenet. Indenrigsmi­nister Ingerslev vilde ikke have denne Bestemmelse ind. D’Hrr. erklærede saa paa Venstres Vegne, at hvis han ikke tog Para­graffen, fik han slet ingen Lønningslov. In­gerslev bed i det sure Æble, men lovede højt og dyrt, at administrativt skulde han for­hindre Tilgangen af Kvinder, hvilken Trusel dog viste sig ikke at have meget paa sig.
  ved Telegrafvæse­netdog ikke, at de fik sammesom deres mandlige Kolleger; de maatte ikke som Mændene blive i deres Stil­linger efter indgaaet Ægteskab, de maatte ikke udføre Nattevagt — et udmærket godt betalt Ekstraarbejde, og de fik ikke samme Uddannelse som Mænd. Der blev naturlig­vis fra Kvindernes Side gjort alt muligt for at faa disse Forhold ændrede, ogden kunde, men det stødte paa Modstand i Administrationen.
  Saa blevVi kvindelige Telegrafister stillede store Forventnin­ger til ham, og vi blev ikke skuffede. Jeg overdriver vist næppe, naar jeg siger, at al­drig har Kvindesagen i Danmark blandt Mænd haft en saa oprigtig Ven og Forkæm­per som Høgsbro. Han tog sig ikke af Kvin­derne vedmen ved Handling. Hansineogda han kom til Magten. Kvinderne ved Telegraf­væsenet gav han Tilladelse til at tage Natte­vagt, og kvindelige Tjenestemænd ved Te­legrafvæsenet og Statsbanerne fik Tilladelse til at gifte sig og til at tage den større Eks­amen, der hidtil var forbeholdt Mænd.
  Liniarbejde, og jeg maa sige til mine yngre kvindelige Kollegers Ros, at de allerfleste af dem valgte den udvidede Eksamen med Liniearbejdet og klavrede rundt i Telegrafpælene til Glæde for Landboerne og til Gavn for dem selv. Et Par Aar efter blev detog denbaade for Mænd og Kvinder ved Telegraf­væsenet.
  stillede sig imødekommende overfor Høgsbros Refor­mer, var dette ikke Tilgældet med Statsba­nernes Administration.
  Kvindelige Tjenestemænd skal herom at faa Lov til at tage den store Trafikeksamen, der giver Ad­gang til at besørge Stationstjeneste og selv om de naadigst faar Tilladelse til at tage den,de mener jo selv, at naar enhar Lov til at springe paa et Iltog i 90 km. Fart med en Spand Vand i hver Haand, kan en kvinde­lig Trafikassistent nok staa paa en Perron og ringe med en Klokke eller sige »klar« uden at generes af sin Klædedragt og sin kvinde­lige Værdighed; men Generaldirektoratet mener altsaa noget andet, det har hidtil kun ansat Kvinder i Godsekspeditionen, i Revi­sionen og ved Telegraftjenesten, og det forlyder oven i Købet nu, at der ikke skal an­sættes flere Kvinder ved Statsbanerne.
  Betydeligserud vedDet er ganske vist først efter 1908, at Kvinder i større Antal er blevne ansatte her, i det sidste Aars Tid endog i meget stort Antal. De har sammeogsom Mænd. De bliver navn­lig brugte tilde tager sam­mesom Mænd for at faaog enmed guld­tresseter bleven forordnet for det Tilfældes Skyld, at de skulde blive sat til eller ønske at gøre Tjeneste ved
  Vedfor mandlige og kvindelige Ekspedienter ogsaa ens, og de maa tage samme Fagprø­ve.for kvindelige Postfunktionærer, som blev gi­vet ved Postvæsenet omtrent samtidig med de andre Etater, stødtei Administrationen, der for et Par Aar siden ikke vilde udnævne en kvindelig Assi­stent til Ekspedient, fordi hun var gift. En­delig forbarmede Administrationen sig dog over hende og udnævnte hende, blødgjort af hendes egne, Dansk Postforenings og In­denrigsminister Muncks kraftige Henstillinger.
  for Kvinder i de 4 Etater er ens, de begynder som Medhjælpere med 570 Kr. stigende hvert Aar med 48 Kr. [efter 5 Aar hvert andet Aar med 96 Kr.] tilVed 25 Aars Alderen skulde de gerne udnævnes til henholdsvis Asistenter, Ekspedi­enter og Telegrafister, de begynder da medstigende hvert 4. Aar medMænd i samme Stillinger faarstigende medtil 2,790
  En kvindelig Jernbaneassistent har regnet ud, atpaa hver Kvinde den antageren Mand, naar hendes Tjenestetid regnes til 25-30 Aar,nok vilde skaffe Kvinderne sta­dig forøget Indpas i Statstjenesten, arbejder vi selvfølgelig for lige Løn for lige Arbejde for Mænd og Kvinder; andet vilde være il­loyal Konkurrence.har vi kun een ved Telegrafvæse­net, ansat af Høgsbro. Vi haaber, hun med Tiden maa blive efterfulgt af mange flere i alle 4 Etater.at den anser Mænd og Kvinderhar den og de øvrige Administra­tioner det vist saaledes, at de mener, at selv­følgelig maa en Mand være bedre egnet til en overordnet Stilling end en Kvinde. Hvor­for det? jo for det er Mænd nu engang. Det er ligesom Folk i gamle Dage, der troede, at een Dansker magelig kunde magte 5 Ty­skere.
  Naa vi maa se at faa den Tro ryddet ud, og det gaar nok altsammen, naar vi bare giver Tid og arbejder.
  