text: Jesus sprængte grænser, han gjorde op med normer og forkastede dumme, gamle traditioner og brød de stivnede love som de sure, gamle farisæere og skriftkloge gik og hævdede. Han brød simpelthen reglerne, som vi også ser i det, jeg lige har læst, hvor han bryder sabbatsbuddet. Det beskrives endda op til flere steder, hvordan Jesus omgås skik og brug. Fx også i tilfældet med den utro kvinde.
  Eller i forhold til spisereglerne eller hvad med begravelsesskikke? – her siger han siger som bekendt til sine disciple, at de skal følge ham og lade de døde begrave de døde.
  Det passer alt sammen så godt med vores tid, hvor vi også siger, at traditioner er til for at brydes og hvor vi hylder det at springe eller i hvert fald flytte grænser. Hvis du møder en grænse i dit liv, siger vi, så ryk den. Ud med det gamle og ind med det nye. Vi skriver jo 2021.
  Spørgsmålet er så, om vi ikke på den måde er blevet underlagt en ny form for tyranni. Et tyranni, der byder os bryde med det bestående. En slags formløshedens eller lovløshedens tyranni. Tilmed er vi frarøvet noget som generationerne før os havde: nemlig det givne som netop er traditioner og love og grænser.
  Og et spørgsmål mere er da også, om vi skal forstå den lille fortælling om helbredelsen på en sabbat, som et opgør med lov og orden i almindelighed? Forkaster Jesus på bedste hippievis al lov? Alt givet? Alt hvad der er sagt til de gamle?
  Nej, det gør han faktisk ikke, det bekræfter kollekten til i dag også.
  Som Jesus siger i bjergprædikenen, så stadfæster han loven: ”Den, der bryder blot ét af de mindste bud og lærer mennesker at gøre det samme, skal kaldes den mindste i Himmeriget. Men den, der holder det og lærer andre at gøre det, skal kaldes stor i Himmeriget.”
  Og så skærper han loven: ”I har hørt, at der er sagt til de gamle: ›Du må ikke begå drab,‹ og: ›Den, der begår drab, skal kendes skyldig af domstolen.‹ Men jeg siger jer: Enhver, som bliver vred på sin broder, skal kendes skyldig af domstolen;”
  Men – og det er det, Jesus viser ved at bryde sabbatsbuddet i dag, vi skal selvfølgelig altid se på intentionen med en lov. Intentionen med sabbatsbuddet er jo ikke, at man skal lade mennesker og dyr lide og dø, fordi det tilfældigvis er sabbat. Nej, intentionen med sabbatsbuddet er at beskytte mennesker og dyr. Det er at skabe et åndehul, så alt ikke bliver slid og arbejde.
  Loven er der for menneskets skyld, ikke omvendt. Ja, netop for menneskets skyld. Til gavn for mennesket. Derfor skal al lov ikke forkastes og det har vi faktisk brug for at høre i dag, hvor vi har ophøjet formløshed og grænseløshed til en ny form for lov, som vi nu træller under.
  ”Med lov skal land bygges”, hedder det i Jyske lov, og videre: ”men ville enhver nøjes med sit eget og lade andre nyde samme ret, da behøvede man ikke nogen lov. Men ingen lov er jævngod at følge som sandheden, men hvor man er i tvivl om, hvad der er sandhed, der skal loven vise sandheden. Var der ikke lov i landet, da havde den mest, som kunne tilegne sig mest. Derfor skal loven gøres efter alles tarv, at retsindige og fredsommelige og sagesløse kan nyde deres fred, og uretfærdige og onde kan ræddes for det, der er skrevet i loven, og derfor ikke tør fuldbyrde den ondskab, som de har i sinde.”
  Når vi tænker på intentionen med loven, som den er beskrevet så fint for 800 år siden i Jydske lov, så kan vi godt se at lov – anvendt efter sin hensigt, er en frisættelse. En frisættelse fra at være undertvunget den stærkes ret. En frisættelse fra det tyranni der altid kommer til at herske, når der ikke er nogen lov.
  Vi er ikke blevet frie, fordi vi har givet køb på tidligere tiders normer og leveregler. Vi er bare bundet af nogle andre regler. Vi ligger under for lovløshedens og formløshedens tyranni, som jeg nævnte før.
  Børn i dag fx – er måske ikke underlagt strikse normer i hjemmet, måske er der heller ikke meget strenge regler i skolen, om at man skal stå op når læreren kommer ind, gå i række osv. Til gengæld hersker der uskrevne regler, ikke mindst i skolegården, hvor et nådesløst regime ofte hersker.
  Eller hvad med påvirkningen fra Big Tech? Vær sikker på at de fleste unge mennesker i dag påvirkes mere af digitale medier end af overleverede normer og traditioner. Er det egentlig at foretrække?
  Jeg tror, det er en god ide at besinde sig på, at det faktisk er en fordel med normer og leveregler. Men de skal naturligvis vurderes ud fra om de tjener livet, menneskenes liv med hinanden. Om de beskytter den svage og begrænser den stærke osv.
  Jesus har selv givet os den målestok vi skal bruge. På spørgsmålet om, hvad der er det største bud i loven, svarer han som bekendt: Du skal elske Gud og du skal elske din næste som dig selv. På de to bud hviler loven. Ud fra det bud bør alle love vurderes. Amen
  