
English: 
Just like any other living creature, a bee
needs food as an energy source and a material
to build its body.
I mentioned in the previous video that nectar
is the major food source of honey bees, but
they also use protein-rich pollen in their
diet, especially to feed baby bees.
The classic story of a bee gathering food
goes like this.
A forager bee leaves the hive actively seeking
for flowers that can provide nectar and pollen.
Upon finding one of these flowers, the bee
is taking a sip of nectar with its long tongue,
while sticky pollen unintentionally attaches
to its body.
Bee then visits other flowers to gather more
food.
After the insect received its full meal, it
returns to the hive.
But how exactly bees utilize electricity to
help them find and collect food?

Serbian: 
Kao i bilo kom drugom živom biću, pčeli treba hrana kao izvor energije i materijal
za izgradnju sopstvenog tela.
Spomenuo sam u prethodnom videu da je nektar glavni izvor hrane medonosnih pčela, ali
one takođe koriste i proteinima bogat polen u svojoj ishrani, naročito kako bi nahranile bebe pčele.
Klasična priča pčele koja sakuplja hranu ide ovako.
Pčela tragač za hranom naputa košnicu i aktivno traga za cvetovima koji mogu da joj obezbede nektar i polen.
Nakon što pronađe jedan od ovakvih cvetova, pčela uzima gutljaj nektara svojim dugim jezikom,
dok se za to vreme lepljivi polen nenamerno kači za njeno telo.
Pčela potom posećuje druge cvetove kako bi sakupila još hrane.
Nakon što je insekt uzeo svoj puni obrok, vraća se u košnicu.
Ali kako tačno pčele koriste elektricitet kao pomoć u pronalaženju i skupljanju hrane?

Serbian: 
Pored svoje svrhe u komunikacij između pčela, naučnici su dokazali da je uloga
statičkog elektriciteta u životu pčele kako u privlačenju polenovih zrnaca tako i u razlikovanju
nektarom bogatih cvetova od onih čije su zalihe nektara u skorije vreme ispražnjene od strane druge
pčele tragača.
Telo pčele je pozitivno naelektrisano, dok cvetovi teže tome da imaju negativno naelektrisanje,
bar tokom vedrih dana.
Znamo iz fizike da se pozitivno i negativno naelektrisanje privlače, dok se naelektrisanja
istog znaka međusobno odbijaju.
Ali kako pčela pre svega zadobije to pozitivno statičko naelektrisanje?
Pčela, kao i drugi insekti, je zaštićena spoljnom ljuskom po imenu egzoskelet iliti kutikula.
Pored toga što obezbeđuju zaštitu, voštane kutikule insekata su takođe odlični izolatori—one su
toliko električno otporne da značajan naboj može da nastane na njima i tu se zadrži.
Nakon što poleti iz košnice, na svom putu do cveća, pčela leti kroz vazduh

English: 
Aside from its purpose in communication between
bees, scientists have proven that the role
of static electricity in the life of a single
bee is both to attract pollen grains and distinguish
the nectar-rich flowers from those whose nectar
resources were recently emptied by another
forager bee.
Bee’s body is positively charged, while
flowers tend to have a negative charge, at
least on clear days.
We know from physics that positive and negative
charges attract, while the charges of the
same sign repel each other.
But how bees build that positive static charge
in the first place?
A bee, just like other insects, is protected
by an outer shell called exoskeleton or cuticle.
Besides providing protection, the insects’
waxy cuticles are also great insulators—they’re
so electrically resistant that a substantial
charge can build up and stay there.
After taking off from the hive, on its way
to the flowers, a bee flies through the air

English: 
and collides with charged particles, from
dust to small molecules.
These impacts tear electrons away from the
outer side of its cuticle and the bee ends
up with a positive charge.
When the positively charged bee arrives at
the negatively charged flower, sparks don’t
fly but pollen does.
So, pollen grains jump to a bee even before
it lands on a flower.
After the bee takes off with collected food,
the flower remains slightly positively charged
for a short period, thus warning the next
bee of another bee already feeding there recently,
which means it currently lacks food.
This modified electric field is the signal
for other bees to avoid that flower until
it resupplies itself.
While flying through the air bee produces
a voltage of up to 450 Volts!

Serbian: 
pritom se sudarajući sa naelektrisanim česticama, od prašine do malih molekula.
Ovi sudari odvajaju elektrone sa spoljne strane kutikule i pčela zadobija
pozitivno naelektrisanje.
Kada pozitivno naelektrisana pčela stigne do negativno naelektrisanog cveta, varnice
ne lete ali polen leti.
Prema tome, polenova zrna se prebacuju na pčelu čak pre nego što ona sleti na cvet.
Nakon što je pčela poletela sa prikupljenom hranom, cvet ostaje delimično pozitivno naelektrisan
tokom kratkog vremenskog perioda, time upozoravajući sledeću pčelu da je druga pčela već bila tu u skorije vreme i hranila se,
što znači da trenutno ne može da ponudi hranu.
Ovo modifikovano električno polje je signal drugim pčelama da izbegavaju taj cvet sve dok
on ne obnovi sopstvene zalihe.
Dok leti kroz vazduh, pčela proizvodi napon do 450 Volta!

English: 
As a comparison, domestic wall socket voltage
ranges from 100 to 240 V only, while electric
eel sends 600 V in an average attack.
Collected nectar and pollen are, after bee’s
foraging activities, taken back to the hive
where other working bees further use them
to make honey, propolis, royal jelly, and
other bee products that will be stored for
later use.

Serbian: 
Poređenja radi, napon kućne zidne utičnice se kreće od samo 100 do 240 Volti, dok
električna jegulja šalje 600 Volti u prosečnom napadu.
Sakupljeni nektar i polen se, nakon tragačkih aktivnosti pčele, nose nazad u košnicu
gde ih druge pčele radilice dalje koriste kako bi napravile med, propolis, matični mleč i
druge pčelinje produkte koji će biti uskladišteni za dalju upotrebu.
