Blurring the lines between minimalism and glamour, the Inslee Collection wears its modern materials well. A transparent tempered glass top allows all attention to focus on the glossy black nickel legs, playfully angled outward for style and stability. The lightweight appearance makes this piece appropriate for small or large dining rooms alike. The chairs feature touchable velvet upholstery that fits variety of interior color schemes. Soft padding ensures comfort your guests are sure to appreciate. Collection includes table and four chairs. Collection includes table and six chairs.


text:
Q: LINQ to XML. Enumeration yielded no results I'm having trouble populating an object from an XML file.  I've copied an example I've found almost exactly, with variable names changed, but I keep getting the "Enumeration yielded no results" exception.
Here is my code:
    Dim element As XElement = XElement.Load(path)

    Dim itemProps = From p In element...<Property> _
                Where p.<LanguageCode>.Value = "en_us" _
                Select p.<Title>.Value, p.<Description>.Value

Using breakpoints, I have confirmed that the 'element' variable is being properly populated using the XElement.Load(path) method.
Here is the XML file that is being accessed:
<?xml version="1.0" encoding="utf-8" standalone="yes"?>
<Items>
  <Item ItemID="1">
    <Property ItemPropertyID="1">
      <Title>Title1</Title>
      <Description>Description1</Description>
      <LanguageCode>en-us</LanguageCode>
    </Property>
  </Item>
  <Item ItemID="2">
    <Property ItemPropertyID="2">
      <Title>Title2</Title>
      <Description>Description2</Description>
      <LanguageCode>en-us</LanguageCode>
    </Property>
  </Item>
  <Item ItemID="3">
    <Property ItemPropertyID="3">
      <Title>Title3</Title>
      <Description>Description3</Description>
      <LanguageCode>en-us</LanguageCode>
    </Property>
  </Item>
  <Item ItemID="4">
    <Property ItemPropertyID="4">
      <Title>Title4</Title>
      <Description>Description4</Description>
      <LanguageCode>en-us</LanguageCode>
    </Property>
  </Item>
  <Item ItemID="5">
    <Property ItemPropertyID="5">
      <Title>Title5</Title>
      <Description>Description5</Description>
      <LanguageCode>en-us</LanguageCode>
    </Property>
  </Item>
  <Item ItemID="6">
    <Property ItemPropertyID="6">
      <Title>Title6</Title>
      <Description>Description6</Description>
      <LanguageCode>en-us</LanguageCode>
    </Property>
  </Item>
</Items>

Essentially, the XML query is supposed to return the title and the description for every Property which has an element called Language Code, which is equal to "en-us".  I have a feeling that my problem lies in my XML code.

A: This language code:
en_us

should be:
en-us

A: Try taking one of the dots out of
Dim itemProps = From p In element...<Property>

Your going 3 levels down, when you only need to go down 2.
If that doesn't work try just one dot, because essentially the path your travelling is only 1 below the root of the document.

redpajama_set_name: RedPajamaStackExchange


text:
#HI2020: Follow Your Heart with Chan Huang Suan
Hindsight is 2020 (#HI2020) is a ground up initiative founded and led by SMU Lee Kong Chian School of Business Class of 2020 graduate Jessica Lee Yi Ling. In this series, she uncovers personal stories of resilience, courage and love amidst the crazy year that was 2020. Through the reflections and learnings shared in #HI2020, she hopes to empower internship and job seekers to improve their status quos and encourage aspiring entrepreneurs and volunteers to pursue their passions in 2021.
By Jessica Lee, Alumna, SMU Lee Kong Chian School of Business
Chan Huang Suan is an avid gamer who happens to work in a gaming company. Sounds like a dream? But life was not always peaches and cream for him. Graduating into a pandemic seemed like the worst time to find a job, and it took Huang Suan several attempts before he found a job that aligns with his life goal. Read on to learn how the SMU School of Computing and Information Systems alumnus is chartering his own path as a publishing assistant at video game company Wargaming.
Here are three key takeaways from Huang Suan:
You learn how to do good work by being honest with yourself.
Do your research, it's better to know than to assume.
The decisions you make today will affect you tomorrow.
For starters, could you tell us about your job search experience?
I did not have a job planned after my internship, hence there was certainly a sense of urgency and desperation that pushed me to find a job. Newspaper headlines highlighted how unemployment rates have risen to its highest in a decade, how businesses were cutting costs and how the government were rolling out programmes to help businesses stay in operations. To keep up-to-date with the latest news and jobs availability, I monitored LinkedIn and MyCareersFuture (a government initiative to help locals find jobs) closely and applied for job opportunities as I worked towards my graduation in May.
What were your considerations when looking for your first job?
I looked for job opportunities at companies that I knew of and had some understanding on their business and industry. I wanted to be in an industry that I am personally interested and invested in. It was also important that the job requirements matched the skills that I possess.
At interviews, I talked to employers to match their expectations against the published job descriptions to ensure that our interests are aligned.
What was your first job experience like?
The company's office was shut when I was hired. It was a new experience to work from home, and I had to take up the responsibility of seeking out colleagues to find out more about the company and its operations.
The lack of physical interaction meant that I had limited communication with my colleagues. To collaborate on work, I used instant messengers frequently to ping people whom I worked with. I felt that I missed opportunities to get to know my colleagues on a more personal level due to the absence of face-to-face interactions and meetings.
Working from home, I also found myself working far longer than the regular office hours. I would occasionally have lunch or dinner in my room, while working throughout the day as emails and meeting calls could happen any time. I realised that it was important to strike a balance and take breaks as productivity decreased towards the end of the day. I also started incorporating static workouts in my daily routine to ensure that I get a break from sedentary.
How did you come to the realisation that this job and/or company wasn't for you?
As time passed, I realised that the job did not fit what I was looking for. I questioned the value of my work and decided to move on because I felt that the poor fit of the job's requirements and my skillset was neither benefiting the team, nor was it helping me grow as a professional.
What did your family and friends say when you told them you were leaving your first job after graduation?
It was certainly a turbulent time for me, but my family and friends were very understanding of my decision. Many were concerned about my well-being and tried to understand my decision to leave the first job that I had gotten after graduation. They spent time talking to me and provided me with suggestions and advice on what I should do.
Some friends also provided links to other job opportunities.
Were you concerned about being called a job-hopper? Did you have other worries about being jobless when some of your peers have settled into their first jobs well?
To be honest, I was not so concerned about being branded a job-hopper. My interest was to find a job where I can learn and eventually excel at. It is only to my disadvantage if I am concerned with how people view me, and not be truthful to myself on pursuing what I want to achieve.
I had expected to worry about being jobless for the subsequent months after I left my job. I was also worried about lagging behind my peers, and that I would become financially dependent on my family.
I am thankful to have the support of my family and friends—my parents were extremely understanding of the career decision that I had made for myself.
Overall I am happy that I was able to confront my uncertainties about the job and made a decision despite the unfavourable conditions around it.
Congratulations on landing a new role at Wargaming soon after. Why do you think your new manager hired you?
I think my manager values me for my authenticity, and what I can contribute to the team. I was honest and forthright with my past working experiences and skills that I have obtained through my education.
It also helped that I could share my personal experiences on the company's product, and the team was able to provide me with a clear explanation on how my position was important in delivering results for the team.
Are you enjoying your new job and company?
I'm having a great time with my current job and company. I feel that my work is appreciated, and the team members are constantly providing me valuable feedback on how I can enhance my work quality. I am learning a lot from the job, and have been given the opportunity to participate in a huge project for the company.
What is your goal in life? Would you say you have managed to get a step closer to achieving your goal by making this career switch?
My goal in my life is to remain curious and try to learn as much as I can, so that I can teach others what I have learnt. My ultimate happiness is to be able to share my experiences and make an impact on someone else's life.
This job opportunity has definitely given me a platform to demonstrate my capabilities. In addition, it has also provided an environment where I can learn from people who possess a growth mindset and are continuously upgrading to improve themselves too!
Before we say goodbye, what is your advice for people in the midst of making important career decisions?
To fellow young adults who are facing similar circumstances, I suggest that you evaluate your options and consider the consequences. Always stay up-to-date on what's available in the market and do your own research. Avoid making uninformed decisions that would be detrimental not only to you, but also to others around you.
Lastly, do not let others' opinions rein over your life, because at the end of the day, you decide your own path and you are responsible for your own future.
This article has been adapted from LinkedIn for republishing on The SMU Blog with permission. Learn more about Hindsight is 2020 here.
Gear up to be a future-ready talent with SMU's undergraduate programmes. Applications are now open!
#HI2020: Life Lessons Worth Learning
#HI2020: Contact Tracing with Shawn Pang
#HI2020: Developing a Team with Yash Gadodia
#HI2020: A Journey of Growth with Lee Chaehyun
Academic, Alumni Spotlight, Bachelor of Science in Information Systems (BSc (IS)), Career, Career & Internship, Career: Planning / Preparation / Growth / Tips, Employability, Lines of Business, Programmes (Undergraduate), School of Computing and Information Systems, Schools / Libraries, Slider, SMU Categories, Topics, Undergraduate
bachelor of science (information systems), career, career tips, Chan Huang Suan, First job, HI2020, Hindsight is 2020, Interviews, jessica lee yi ling, SCIS, SMU school of computing and information systems, Wargaming
Fight White-collar Crimes with the New SMU Second Major in Financial Forensics
Smart City Tools for Battling a Pandemic

redpajama_set_name: RedPajamaCommonCrawl


Dr. Jim Maxwell has been the lead dog every day of his professional life.
When you stand above a patient in the operating room, you are in command and control. A staff is at your disposal, a life is in your hands, the decisions – and their consequences – are yours.
That's where he's been for 40 years.
Saving lives, fighting cancer, repairing injury. Standing up against disease and defect, bullet wound and brain tumor, white and black, old and young, rich and poor.
Life and death, in his hands.
Fighting for others, day in and day out.
Dr. Jim Maxwell is a brain surgeon.
But Joe Morelle is not a rocket scientist.
Joe Morelle has never been the lead dog. He's always run in another man's wake, following another man's lead, depending on other men for his advancement and direction.
And sometimes those other men have been of suspect character.
That's why there are so many pictures of him with his mentor and patron, Sheldon Silver. It wasn't happenstance that Joe Morelle rose to be Sheldon Silver's chief flunky. It was because Sheldon Silver saw something in him, found something useful in him, identified with something about him, felt he was a kindred spirit.
When a corrupt and tyrannical Sheldon Silver needed someone he could rely on, he picked Joe Morelle.
And now Joe Morelle wants you to pick him.
To take the worst of Albany politics to Washington.
When you are in a cesspool for 30 years, you tend to stink. And the stench of Joe Morelle is the scent of Albany politics as usual – the politics that kept mixed martial arts out of New York for so long, and routinely put the interests of party bosses above the needs of the people.
Joe Morelle is a known quantity.
And Dr. Jim Maxwell is outperforming him.
Joe Morelle has an enrollment advantage of 50 percent, but a lead of just 25 percent. The district he wants to represent was designed to favor a Democrat incumbent – the late Louise Slaughter. It has something like 180,000 Democrats, and only 120,000 Republicans.
Joe Morelle should be wiping the floor with Dr. Jim Maxwell.
But a Channel 10 poll shows them at 48 to 39 with about 12 percent undecided. That's a Morelle lead, but it's a piss poor lead for a man with 30 years of name recognition who's up against a political rookie nobody had heard of before the Fourth of July.
It's a Morelle lead, but it's a closable gap.
And Republicans and independents will decide which way it goes.
Some Republicans have been slow to embrace Dr. Jim Maxwell because they don't find him conservative enough. Perhaps they think Joe Morelle is more conservative. Or perhaps they think that, in a district with many Americans with many opinions, their opinion must prevail on every point.
Yes, Dr. Jim Maxwell wants to fight global warming, but, no, he doesn't want to take away our guns. Yes, he will be a vote for moderation and the middle, but, no, he won't be a vote for Pelosi and the progressives.
Yes, he criticizes Donald Trump when he thinks the president gets off track, but, no, he is not a vote for impeachment, and he is not afraid to stand up and defend Trump when he believes the president and his policies have worked.
Dr. Jim Maxwell knew that standing in the operating room there was just one priority – the patient on the table. And in the halls of Congress he will have just one priority – the county he represents.
He's not going down there to wave the Republican flag, or to take down the Democrat flag, he's going there to do what he's always done – serve. Everybody. The people who vote for him and the people who vote against him.
And the people who are, living in a city with one of the highest rates of child poverty in the nation, too young to vote either way.
Joe Morelle has been in office for 30 years, the worst 30 years in the history of Monroe County. On his watch, the industries left, the standard of living fell, the crime rose, your relatives moved away, and the city turned into a trap for its young, with horrific poverty and arguably the worst school district in the nation.
That's what you've gotten with Joe Morelle.
It's time to call in Dr. Jim Maxwell.
This district deserves a leader, not a follower. A future, not a fall. A moderate, not a partisan. A uniter, not a divider.
It's time to close the gap.
It's time to support Dr. Jim Maxwell.


text:
package com.alibaba.jstorm.transactional;

import java.util.ArrayList;
import java.util.Collections;
import java.util.HashMap;
import java.util.HashSet;
import java.util.Map;
import java.util.Set;
import java.util.Map.Entry;

import backtype.storm.generated.*;
import backtype.storm.utils.Utils;
import com.alibaba.jstorm.utils.JStormUtils;

import backtype.storm.task.TopologyContext;

public class TransactionCommon {
    public static final String BARRIER_STREAM_ID = "barrier_stream";
    public static final String SUCCESS_STREAM_ID = "success_stream";

    public static final String BARRIER_SNAPSHOT_FIELD = "barrier_snapshot";
    public static final String BATCH_GROUP_ID_FIELD = "batch_group_id";

    public static final long INIT_BATCH_ID = 0;

    public static final String ENABLE_TRANSACTION_CHECK_POINT = "enable.transaction.check.point";

    public static final String TRANSACTION_STATEFUL_BOLT = "transaction.stateful.bolt";

    public static final Object COMMIT_FAIL = new Object();

    public static Set<String> getDownstreamComponents(String componentId, StormTopology topology) {
        Set<String> components = new HashSet<String>();

        Map<String, Bolt> bolts = topology.get_bolts();
        for (Entry<String, Bolt> entry : bolts.entrySet()) {
            String downstreamComponentId = entry.getKey();
            Bolt bolt = entry.getValue();
            Set<GlobalStreamId> input = bolt.get_common().get_inputs().keySet();
            for (GlobalStreamId stream : input) {
                String upstreamComponentId = stream.get_componentId();
                if (upstreamComponentId.equals(componentId)) {
                    components.add(downstreamComponentId);
                    break;
                }
            }
        }

        return components;
    }

    public static Set<String> getAllDownstreamComponents(String componentId, StormTopology topology) {
        return getAllDownstreamComponents(componentId, topology, new HashSet<String>());
    }

    public static Set<String> getAllDownstreamComponents(String componentId, StormTopology topology, Set<String> traversedComponents) {
        Set<String> components = new HashSet<String>();
        traversedComponents.add(componentId);

        Map<String, Bolt> bolts = topology.get_bolts();
        for (Entry<String, Bolt> entry : bolts.entrySet()) {
            String downstreamComponentId = entry.getKey();
            Bolt bolt = entry.getValue();
            Set<GlobalStreamId> input = bolt.get_common().get_inputs().keySet();
            for (GlobalStreamId stream : input) {
                String upstreamComponentId = stream.get_componentId();
                if (upstreamComponentId.equals(componentId) && !traversedComponents.contains(downstreamComponentId)) {
                    components.add(downstreamComponentId);
                    components.addAll(getAllDownstreamComponents(downstreamComponentId, topology, traversedComponents));
                    break;
                }
            }
        }

        return components;
    }

    public static Set<Integer> getDownstreamTasks(String componentId, TopologyContext context) {
        Set<Integer> tasks = new HashSet<Integer>();
        StormTopology topology = context.getRawTopology();

        Map<String, Bolt> bolts = topology.get_bolts();
        for (Entry<String, Bolt> entry : bolts.entrySet()) {
            String downstreamComponentId = entry.getKey();
            Bolt bolt = entry.getValue();
            Set<GlobalStreamId> input = bolt.get_common().get_inputs().keySet();
            for (GlobalStreamId stream : input) {
                String upstreamComponentId = stream.get_componentId();
                if (upstreamComponentId.equals(componentId)) {
                    tasks.addAll(context.getComponentTasks(downstreamComponentId));
                    break;
                }
            }
        }

        return tasks;
    }

    public static Set<String> getUpstreamSpouts(String componentId, TopologyContext context) {
        Set<String> spoutIds = new HashSet<String>();
        StormTopology topology = context.getRawTopology();
        Map<String, SpoutSpec> spouts = topology.get_spouts();
        for (Entry<String, SpoutSpec> entry : spouts.entrySet()) {
            String spoutId = entry.getKey();
            Set<String> downstreamComponentIds = getAllDownstreamComponents(spoutId, context.getRawTopology());
            if (downstreamComponentIds.contains(componentId)) {
                spoutIds.add(spoutId);
            }
        }
        return spoutIds;
    }

    public static Set<String> getUpstreamComponents(String componentId, TopologyContext context) {
        Set<String> upstreamComponents = new HashSet<String>();
        ComponentCommon componentCommon = Utils.getComponentCommon(context.getRawTopology(), componentId);
        Set<GlobalStreamId> input = componentCommon.get_inputs().keySet();
        for (GlobalStreamId stream : input) {
            upstreamComponents.add(stream.get_componentId());
        }
        return upstreamComponents;
    }

    public static Set<Integer> getUpstreamTasks(String componentId, TopologyContext context) {
        Set<String> upstreamComponents = getUpstreamComponents(componentId, context);
        return new HashSet<Integer>(context.getComponentsTasks(upstreamComponents));
    }

    public static Set<String> getInputStreamIds(TopologyContext context) {
        Set<String> ret = new HashSet<String>();
        Set<GlobalStreamId> inputs = context.getThisSources().keySet();
        for (GlobalStreamId streamId : inputs) {
            ret.add(streamId.get_streamId());
        }
        return ret;
    }

    public static boolean isUserDefStream(String streamName) {
        return !streamName.equals(BARRIER_STREAM_ID);
    }

    public static long nextTransactionBatchId(long batchId) {
        return ++batchId;
    }

    public static int groupIndex(StormTopology topology, String spoutName) {
        Set<String> spoutComponents = topology.get_spouts().keySet();
        return groupIds(spoutComponents).get(spoutName);
    }

    public static Map<String, Integer> groupIds(Set<String> names) {
        Collections.sort(new ArrayList<String>(names));
        Map<String, Integer> ret = new HashMap<String, Integer>();
        int i = 1;
        for (String name : names) {
            ret.put(name, i);
            i++;
        }
        return ret;
    }

    public static Set<String> getStatefulBolts(StormTopology topology) {
        Set<String> statefulBolts = new HashSet<String>();

        Map<String, Bolt> bolts = topology.get_bolts();
        for (Entry<String, Bolt> entry : bolts.entrySet()) {
            Bolt bolt = entry.getValue();
            Map conf = JStormUtils.parseJson(bolt.get_common().get_json_conf());
            if (JStormUtils.parseBoolean(conf.get(TRANSACTION_STATEFUL_BOLT), false)) {
                statefulBolts.add(entry.getKey());
            }
        }

        return statefulBolts;
    }

    public static Set<String> getEndBolts(StormTopology topology, String sourceId) {
        Set<String> endBolts = new HashSet<String>();

        Map<String, Bolt> bolts = topology.get_bolts();
        for (Entry<String, Bolt> entry : bolts.entrySet()) {
            Bolt bolt = entry.getValue();
            Map<String, StreamInfo> outputStreams = bolt.get_common().get_streams();
            if (outputStreams.size() == 0) {
                endBolts.add(entry.getKey());
            }
        }

        return endBolts;
    }
}

redpajama_set_name: RedPajamaGithub


text:
Publishing Next
the next chapter in publishing
Publishing Next Industry Awards 2020
PNIA 2019
PN GALF
Rimli Bhattacharya
Rimli Bhattacharya has trained in Comparative Literature and works on a range of genres and forms in a number of languages, Indian and others. She writes on art and artists, performance history and actresses, and film. She was Script Consultant and the Production Coordinator for the film based on Tagore's last and most philosophical novel, Char Adhyay, directed by Kumar Shahani in 1997. She has worked in primary education in various states of India for over a decade, focusing on the conceptualisation and production of teaching-learning material. From 2004-2006 she was involved in an international collaborative project on 'The construction of the subject English in secondary schools in London, Johannesburg and Delhi'. Her corpus of translations into English include autobiographies, novels, short stories and essays.
She has taught at Jawaharlal Nehru University, MS University of Baroda and has been the Rama Watumull Distinguished Indian Scholar at the Center for South Asian Studies, University of Hawaii at Manoa and ICCR Visiting Chair at the Dept of South Asian Studies, University of Pennsylvania. Since 2001, she has been teaching at the Department of English, University of Delhi. Her ongoing involvement with the classroom experience informs her M.Phil. seminar on 'Children's Literature: Childhood, pedagogy and literary forms'.
She is currently Professor, Gender Studies, at the Centre for Studies in Social Sciences, Calcutta where she is working on the Centre's extensive digitized archive of children's journals and book illustrations.
Rimli Bhattacharya has trained in Comparative Literature and works on a range of genres and forms in a number of languages, Indian and others. She writes on art and artists, performance history and actresses, and film. She was Script Consultant and the Production Coordinator for the film based on Tagore's last and most philosophical novel, Char Adhyay, directed by Kumar Shahani in 1997. She has worked in primary education in various states of India for over a decade, focusing on the conceptualisation and production of teaching-learning material. From 2004-2006 she was involved in an international collaborative project on 'The construction of the subject English in secondary schools in London, Johannesburg and Delhi'. Her corpus of translations into English include autobiographies, novels, short stories and essays.
Copyright © 2021	Publishing Next All rights reserved. Theme: Flash by ThemeGrill.	Powered by WordPress


The Province of Mumbai has a unique record of service to the poor through education, skills training and natural resource regeneration and management and related development work. The Province has 1 Formal Technical Training Centre in Mumbai, and 1 in Chinchwad. 5. Non-Formal Technical Training centres in Narukot (Gujarat), Alirajpur (Madhya Pradesh) Ahmednagar (Maharashtra) Walwanda (Thane) and Mumbai. Rural Development Programmes are being promoted in Maharashtra, Gujarat and Madhya Pradesh through centres like Bosco GraminVikas Kendra, LokSewa Kendra, Kawant Education Society and AlirajpurSaikshanik Kendra.
The Salesians of Don Bosco are internationally renowned for the Vocational and Technical Education it imparts, especially to poor and disadvantaged youngsters. In India, the Don Bosco Institutes have established over 178 Technical Institutions of high quality.
It is interesting to note that in India, after the Government Institutions, Don Bosco is the second biggest conductor of technical schools. Together, these schools form a network called Don Bosco Tech – India (DBTech-India). Several thousand young people who have received training in these schools are today successfully employed in the industrial sector.


View From The Stalls: Are you positive?
Regular readers of the blog may notice a pattern in our reviews. By and large they are positive, and we're happy with what we've seen. Does this mean we're too easily pleased?
The simple answer is 'we pays our money and we makes our choice'. We don't have a features editor giving us a list of shows to see, we don't have complimentary tickets swaying our decisions as to whether to review something or not. Whatever we review we've carefully selected as something that interests us - whether it's because we've seen something by the company before, we know the piece, or the blurb has caught our eye. We then put our money where our mouth is.
Our primary purpose for going to the theatre is simply to have a good time. Everything we see has that at it's heart, and we hope that we won't be disappointed. We don't always know quite what to expect, but we always hope to be entertained.
We don't always agree on what we want to see - I'm working hard on trying to get Statler to go to some more musical theatre for example! However we're unlikely to go to something that we don't think we'll get some enjoyment out of. In addition if one of us much preferred the play to the other, that person is more likely to do the review, with the other saving their comments for their heckle.
Have we ever come out of something wishing we'd stayed at home that night? Certainly! You may notice a lack of productions staged at 2 of Glasgow's largest theatres - The King's and The Theatre Royal. We've learned our lessons there - and something has to be really tempting to drag us back. Our last visits to both theatres were before the time period covered by this blog, but we feel we've got to mention them for balance.
The National Theatres' (NB not the NTS) production of "An Inspector Calls" at The King's was a huge disappointment. A hugely impressive mechanical set just distracted from what is one of my favourite plays. Possibly as a result of the confining nature of the set, the performances lacked any openness.
"Framed" at the Theatre Royal was described as a modern thriller but didn't live up to its promises. If you have to resort to long declamatory, Bond villian style explanations then something's gone wrong somewhere. We decided after this that if a play's main selling point was pushing 'Joe Bloggs from Some Really Dreadful Soap Opera' then it's probably not something we want to see. The Theatre Royal has the added benefit of being one of the most uncomfortable theatres to sit in.
We do try to give our honest opinion on what we've seen, and we hope that this explains how we arrive at our reviews.
And if you want to see a well reasoned and balanced piece on the potential for free tickets in influencing reviews on some blogs have a read at this one by The Playgoer.
You are spot on about the productions at the Kings and Pavilion. Unlike you we have been to a number of productions at these venues over recent years, the majority of which have been mediocre at best.
The productions we have seen at The Tron, Oran Mor ( mostly) and The Citz have wiped the floor with them.


Here at ProofreadingPal, we have a lot of clients who speak English as a second (or third, or whatever) language. As someone whose only Spanish skill is to ask for a drink or a bathroom and whose only German is to note that the record player is broken (long story), I'm deeply respectful of the effort involved in becoming fluent in a nonnative language.
It's not just the vocabulary and grammar, after all, that are required for being fluent, but also enough knowledge of the language's culture and etymology to use idioms properly. In fact, the correct use of idioms (standardized phrases not to be taken literally) is so complex that even native English speakers sometimes drop the ball.
But being fluent in a language doesn't just mean memorizing a list of idioms (hundreds of which will come up on a quick Google search). You have to know how and when to use them. When the idiom itself is familiar ("strike while the iron is hot"), its proper application is usually straightforward.
But sometimes the use of an idiom is more complex than just popping one in like a Lego brick. Some idioms need special handling in their application to keep you from sounding like you're not sure of what you mean.
To show what I mean, here are just three of the most common errors of this type.
Here's the one I see most often, by far. People really seem to like this idiom, perhaps because it's so easy to envision. Two options are weighed, one in each hand, and you test the balance. The problem comes in the actual use of the idiom because "on the other hand" isn't to be used like "however" or "meanwhile." It doesn't mean "Oh, and here's something in my other hand." The point of the idiom is that two things (and really only two) are to be evaluated against each other, perhaps on multiple points.
Incorrect: I like apples. On the other hand, grapes and oranges are good too.
Correct: On the one hand, buying a condo makes more sense than buying a house in this area because I can get a good deal; on the other hand, buying a house means I don't have to get permission to make changes to my property.
I'm afraid this error is a hot one right now, making English teachers cry and lining the pockets of online editors! The correct use of "literally" as an idiom means that what you are saying is 100 percent factual, true, realistic, and completely literal as opposed to figurative. You use it to stress that you're not exaggerating.
Correct: I literally cannot pay the rent this month.
Incorrect use of "literally" treats it like the words "very" or "really," as in "with great impact." But "literally" is quite different from such words because it requires nonfigurative language.
Incorrect: It would literally kill me to pay the rent this month.
Figurative language is a great part of communication and a wonderful thing, as long as you don't claim figures of speech are "literally" true. It won't literally kill you to pay the rent. It will literally kill you to jump into a lava flow.
Now, this one is different from most misspelled idioms. Misspellings of idioms (e.g., on tenderhooks, sing a little diddy) of idioms work the same as all other misspellings and usually come from mishearing words. You fix the spelling, and you're fine.
This idiom often gets misspelled and misused because the misspelling seems to make sense. "Peaked my interest" would seem to mean "brought my interest to a peak." However, this idiom comes from the French word "piqued," as in "aroused," and that is how the idiom is to be used.
Incorrect: His love and understanding of my needs really peaked my interest in the relationship. We were married the next week.
Correct: His blue eyes sparkled and piqued my interest. I said hello.
So, just as it's a bad idea to grab a word you don't really understand from a thesaurus and stick it in your sentence, it's perilous to use an idiom without understanding not just its basic translation, but also how the idiom is to be applied. If you're not completely sure, ask a teacher, a friend, or the friendly editors here at ProofreadingPal.


text:
Q: Drupal Relation Visualization what is the best way to visualize relationships of contents (like a graph) in Drupal? Is there any tutorial or a good instruction? I just found https://www.drupal.org/node/1392374 but it doesn't work.  I just got a grey graphic instead of the graph.
Thank you very very much in advance for your help!


text:
A konyhai műveletek alatt azon tevékenységeket értjük, melyek révén egy ételt elkészítésre és fogyasztásra alkalmas állapotba hozzák, illetve az ember számára kulináris és esztétikai szempontból magasabb minőségűvé teszik.

Felosztásuk
A konyhai műveletek három nagy csoportba oszthatók, attól függően, hogy melyik szakaszban alkalmazzák őket. Szinte mindegyikhez tartozik ezenkívül valamilyen speciális eszköz vagy célszerszám, ami végrehajtását megkönnyíti, azonban ezek nélkül is (néhány kivétellel) érhető el eredmény.

Egyes műveletek közismertek, ilyen például a mosás, a klopfolás vagy a sütés. Vannak ezeken túl kevésbé ismert vagy ritkán alkalmazott fogások is, mind a szuvidálás vagy a pácolás.

Az étkezésnek háromrétű feladata van. Elsődlegesen energia- és anyagszükségletet elégít ki, tehát a szervezet működése szempontjából alapvető fontosságú tevékenység. Másfelől az étel ízletes mivolta és emészthetősége hozzájárul a kulináris élményhez. Pszichológiai kutatások szerint az étel esztétikai megjelenése is számít. Ez a fizikai alaktól a szerkezeten, textúrán át a színig és illatig foglalja magában az étel hatásait.

Előkészítés
Az előkészítés során az alapanyagokat tisztítják, darabolják, és elkészítésre alkalmas állapotba hozzák. Ezek konkrétan az alapanyag fajtájától és elkészítettségétől függenek.

Húsok

Melegvérű állatok húsát háromféleképpen szerezhetjük be:
hasított vágóállatként minden bontási és csontozási műveletet nekünk kell elvégezni;
részekre bontott hús esetén a bontás és csontozás részben vagy egészben megtörtént;
konyhakész húsok esetén már csak az elkészítést közvetlenül megelőző műveleteket kell elvégezni.

Maga a hús szűk értelemben az állat izomszöveteit jelenti, tág értelemeben pedig a különböző kötőszöveteket, zsír-, csont- és idegszöveteket és belsőségeket is. Összetétele az állat korától, fajától és nemétől is függ.

Lemosás
A húsokat minden művelet előtt és után le kell mosni. Az erősebb szagú húsokat (pl. birka) és a csontokat érdemes leforrázni, azaz néhány percre forró vízbe áztatni. Ez addig tart, amíg kicsapódó fehérjék habként ülnek ki a víz tetejére.

Formázás
Másik nevén parírozás. A húsrészről levágjuk a csüngő húsrészeket, zsiradékot, kötőszöveteket, inakat, hogy esztétikailag megfelelő külalakja legyen.

Az alaktartást elősegíti a kötözőzsineggel vagy hálóval való egybefogás is.

Darabolás

A húsrészeket akkora darabokra vágjuk, hogy kényelmesen kezelhetőek, szükség esetén elkészítés után könnyen tovább darabolhatóak legyenek. Ennek megfelelően az egyes darabolás műveletek:
Kockázás során kb. -es darabokra vágjuk a húst. Pörköltök esetén lehet nagyobb is, raguk esetén inkább kisebb kockákat készítünk.
Csíkozás esetén ceruzavastagságú, nagyjából -es csíkokat készítünk. Ezt főleg tokányfélék esetén alkalmazzuk.
Darálás során tárcsán forgó késekkel aprítjuk finomra a húst. Kolbászhoz nagy lyukú, töltelékekhez kis lyukú tárcsát használunk.
Pürésítés esetén kutterrel készítünk húspépet. Ezt pástétomok és virslik esetén használjuk leggyakrabban.

Szeletelés
A szeletelés a darabolástól eltérően csak egyirányú felaprózást jelenti. A szeletelést mindig a rostokra merőlegesen végezzük, mivel így a hús könnyebben puhul és könnyebb a fogyasztása is. A szeletek jellemzőit az alábbi táblázat tartalmazza:

Kiverés
Másik nevén klopfolás. A keményebb, erős rostozatú húsok könnyebb emészthetősége érdekében a rostokat mechanika ráhatással, speciális mintázatú kalapáccsal megtörjük. A megtörés során a túlzott igénybevétel a hús kiszáradásához vezet, esetlegesen ezzel a tápértéke is csökken.

A laza rostozatú húsokat sima felületű klopfolóval enyhén veregetjük meg, hogy a szaftosságukat, ami élvezeti értékük jelentős tényezője, el ne veszítsék.

A klopfolóra kevésbé tapadnak húsdarabok, ha időről időre vízbe mártjuk, vagy a szeletek alá és fölé celofánlapot helyezünk.

Inak bevagdalása
A szeletelt és kivert húsok formájának megtartása érdekében a hártyákat és inakat éles kés hegyével óvatosan elvágjuk. Ennek hiányában a hús felkunkorodik, így egyenetlenül sül át, puhul meg.

Tűzdelés
Másik néven spékelés. A hús rostjai közé kb.  vastag, 8-10 cm hosszú füstölt szalonna csíkokat húzunk be hosszú tűvel, úgynevezett spékelőtűvel. Ez nagyjából egy centiméterrel a hús felülete alá tesszük.

A spékelés célja a száraz vagy zsírszegény húsok dúsítása. Ugyanakkor azonban nem szabad megfeledkeznünk a szalonna hatásáról sem az étel ízét tekintve, emiatt az eljárást óvatosan alkalmazzuk. Figyelemre méltó vizuális hatást érhetünk el a szalonnacsíkok szabályos elrendezését alkalmazva.

Szokás a szalonna helyett más anyagokat (fokhagyma, mandula, szegfűszeg stb.) is tűzdelni, ilyenkor nem használunk tűt, csak vékony késsel ejtünk megfelelően mély bevágást a húson. Dekorációs szándékkal akár sonkát, gombát vagy ecetes uborkát is használhatunk, ezzel egészen izgalmas hatást érve el.

Szalonnalapokkal burkolás
Ezt az eljárást szokás bardírozásnak is nevezni. A kiemelkedően száraz húsokat 1-2 mm vastag szalonnalapokkal burkoljuk be, majd ezeket felkötjük. Ennek révén a hús felülete kevésbé lesz száraz.

Töltés és göngyölés
A töltelékek rendkívül sokfélék lehetnek, ezekre itt nem térünk ki. Lényegében a húst feldúsítjuk némi pépes anyaggal, ami az ízét és megjelenését változtatja meg. A töltelékek elhelyezéséhez célszerű habzsákot használni. Mindig vegyük figyelembe, hogy a hús általában sütéskor zsugorodik, a töltelék viszont felpuffad. Göngyöléskor a szelet szélét érdemes a töltelékre ráhajtani, hogy sütéskor az ne "bújhasson" ki. A húst többféleképpen is előkészíthetjük töltésre:
 felszúrással;
 üreg kialakításával;
 nyitott szeletté tétellel;
 szárnyasok bőrét megemelhetjük;
 szárnyasok és halak hasüregébe töltéssel.

Pácolás
Az ipari és a konyhatechnológiai pácolást megkülönbözteti az elérni kívánt cél. Előbbinél a kívánalom az eltarthatóság a víztartalom csökkentésével, a fehérjetartalom átalakításával, valamint a hőkezelés után is megőrzött színhatás.

A konyhatechnológiai pácolás során a legfontosabb jelleg, hogy nem használunk sót, nehogy csökkenjen a víztartalom. Ez alól csak a házi füstölést előkészítő pácolás a kivétel.

Régebben kettő, mostanság inkább három pácolási módot különböztetünk meg:

Száraz pácolás
A húst fűszerrel, fűszerkeverékkel bedörzsöljük, majd néhány órára vagy napra hűtőbe tesszük. A szeletek így magukba szívják az aromaanyagokat, ezzel gazdagabb ízélményt érhetünk el. Frissensültek esetén azonban a fűszerek rásülhetnek a felületre, amit nem mindenki szeret, így erről vendégeinket illik tájékoztatni.

Étolajban pácolás
Korábban ezt nevezték száraz pácolásnak, azonban a lényege miatt érdemes a valódi száraz pácolástól elválasztani.

A szeleteket étolajjal alaposan megkenjük, majd 1-2 napra fóliába vagy zsírpapírba tekerve hűtőbe tesszük. Lehetséges a pácolást úgy is megvalósítani, hogy a szeleteket bőven ellepjük étolajjal, majd 6-8 napra hűtőbe tesszük. Ekkor rendszeresen, legalább 3-4 alkalommal meg kell forgassuk őket, különben az egyenetlenül pácolódó hú romlásnak indulhat. Vigyázni kell arra is, hogy húsnedvek ne gyűlhessenek össze, mivel ezek is káros hatást fejthetnek ki a húsra.

Az étolajban pácolódás során a hús "megérik", rostjai puhulnak, szín és ízanyagok jelennek meg. Gyakran adnak a páchoz fűszereket is, illetve dörzsölik be a húst mustárral, azonban ezek nem kívánt változásokat indíthatnak el a húsokban.

Nedves pácolás
Szeletelt zöldségből, fűszerekből, citromlével, fehér vagy vörösborral vízben  nagyjából egy óra alatt főzetet készítünk, majd ezt kéz melegre hűtjük. Ebben helyezzük el hússzeleteket, majd 5-6 napig, néhány alkalommal átforgatva hűtőbe tesszük őket.

Esetlegesen tejben vagy tejtermékben is pácolhatunk, ekkor nem készítünk főzetet, hanem a húst teljesen lemerítjük fűszerezett tejtermékben. Esetleg a tejtermék helyett a húst fűszerezhetjük be. Ilyen módon legfeljebb 1-2 napig pácolunk, és kifejezetten ügyelünk arra, hogy a hús a levegővel ne érintkezhessen.

Sózás
Röviddel a hőkezelés megkezdése előtt szokás a húsokat sóval meghinteni. Ennek révén a só a húsnak megfelelő alapízt ad. Vigyázzunk, túlzó mértékben alkalmazva a só a hús ízét leronthatja, esetleg teljesen meg is változtatja! Bőrfelületre ne tegyünk sót, mert az felhólyagzik tőle.

Zöldségek és gyümölcsök
A zöldségeket tisztítani és darabolni kell, mielőtt az ételeket elkészítenénk, illetve az asztalra kerülnének.

Tisztítás
A tisztítás során a növényi anyagokról eltávolítjuk a hibás, éretlen, romlott darabokat, a rátapadt földet, fölösleges növényi részeket (levél, szár, magok, magház, stb.).

Száraz tisztítás
A száraz tisztítás során a hibás, nem megfelelő minőségű példányokat eltávolítjuk. Ezután a szükségtelen részleteit a növénynek szintén eltávolítjuk. Ezek lehetnek:

hámozás
kaparás
faragás
kivágás
levelezés
csumázás
magozás
szemezés
feltörés

Nedves tisztítás
A növényről víz segítségével eltávolítjuk a szennyeződéseket. lényeges lépés, ugyanis egyes szennyeződések az ízt ronthatják el, vagy egyes esetekben a gyomrunkat. A nedves tisztítás után a növényt feldolgozásig hagyjuk víz alatt, ami a barnulást, ami egyben minőségcsökkenés is, megakadályozza. A nedves tisztítás alatt értendőek az alábbiak:

lemosás
áztatás
megmosás
kefélés
leöblítés

Darabolás
A darabolás célja, hogy a növényi részt, amit fogyasztásra tervezünk feldolgozni, ehhez alkalmas méretű darabokra osszuk fel. A darabolás fajtái:

egészben
félbe
negyedelve
cikkekre
hasábra
batonra
szeletekre
karikázva
szalmára
kockára
finomra
gyufametéltre
kivájva
--es darabokra
reszelve
rózsáira szedve
leveleire szedve
tépve
gyalulva
golyóra

Tészták
A tészták tipikusan cukrászipari ételanyagok, de előfordulnak a szakácsfeladatok során is. Lényegében vizes lisztből készülnek, de rendszerint valamilyen térfogatnövelő adalékot is adnak hozzájuk: kovász, szódabikarbóna vagy szalalkáli.

Magyarországon tésztának nevezik a levesbetéteket és bizonyos ételek egyik alapanyagát is, ennek alapja a hasonló előállítási technológia.

Gyúrás
A gyúrás során a tésztát alkotó anyagokból homogén tömeget hozunk létre folyamatos keverés és darabolás révén. Ezt leginkább kézzel, újabban gépekkel végezzünk. A keveréket összenyomjuk, ellapítjuk, forgatjuk és dörzsöljük.

Kovászolás
A kovászolás egy térfogatnövelő és ízesítő eljárás. Az élesztőgombák ugyanis a liszt keményítőtartalmát egyszerű cukrokra bontják, amitől a tészta édesebb ízű lesz, eközben gázokat termelnek, ami a tészta állagát könnyebbé teszi, a sűrűségét csökkenti. A magyar konyha  egyik jellemző tevékenysége, a kelt tésztákkal rengeteg esetben találkozunk magyaros ételek esetén.

A kovászoláshoz meleg helyiség szükséges, valamint a kovászt kb. -on kelesztjük. Maga a kovász tejből, cukorból, lisztből készül, amit az élesztő nyúlós állagúra, az eredeti térfogatának kb. kétszeresére fúj fel.

Ételkészítés
Az ételkészítés során a különféle alapanyagokat emberi fogyasztásra alkalmas állapotba alakítjuk. Nem minden táplálék igényel külön elkészítést, ezek a nyersen is fogyasztható ételek. Elvileg minden étel fogyasztható nyers állapotban, azonban ennek egészségügyi kockázatai vannak.

Az ételkészítés célja tehát kettős: egyrészt az ételt könnyen emészthető állapotba hozzuk a tápértéke megőrzése mellett, másrészt pedig esztétikailag is megfelelő megjelenést biztosítunk neki. A megfelelően elkészített étel tehát mind kulinárisan, mind esztétikailag minőséget képvisel. Ezt végül a tálalás koronázza meg.

Főzés
A főzés bő, ízesített folyadékban való hőkezelés. A hőkezelés hatására az étel megpuhul, így könnyen fogyasztható lesz, valamint az aromaanyagok annak teljes térfogatát átjárják.

A főzést kezdhetjük hideg folyadékban. Ezt főleg levesek esetében alkalmazzuk. mivel így az ízanyagok a főzőlébe oldódnak. Ha a cél a tápanyagok élelmi anyagban tartása, akkor inkább meleg folyadékban kezdjük a főzést.

Ezután a főzést fedővel vagy fedő nélkül folytathatjuk. Egyes ételeket túlnyomásos edényben (kukta, autokláv) is elkészíthetünk, azonban itt a magasabb hőmérséklet révén nem csak az intenzívebb kioldódás érhető el, de meggondolatlanul használva a táp- és esztétikai érték csökkenhet.

Speciális főzési mód a vákuumban főzés, ez főleg tartósított ételek esetén alkalmazzák.

A hőmérséklet értéke és tartama alapján többféle főzési mód is van:

Forralás
A folyadékot tartósan forrponton tartjuk.
Gyöngyöző forralás
A hőutánpótlás alacsony, így a folyadék csak igen lassan forr.
Abálás
Forrpont alatti tartós hőkezelés. Főleg húsételek esetén alkalmazzuk (hurka, szalonna).
Posírozás
Kíméletes főzés. Első vagy utolsó szakaszként alkalmazzuk, esetleg savas folyadékkal.
Beforralás
A folyadékot igen erősen párologtatjuk, hogy sűrűvé legyen. Mártások, alaplevek készítésekor alkalmazzuk. Mértéke alapján megkülönböztetünk demi glace és glace kivonatot.
Forrázás
Az ételt nem forró vízben tartjuk, hanem leöntjük vele.
Blansírozás
Ha kellemetlen íz és szaganyagok vannak az ételben (pacal, káposzta, birkahús), akkor először forrásban lévő vízbe merítjük őket, és a vizet visszaforraljuk. Kivétel után az ételt lemossuk, és szükség esetén új vízben folytatjuk a főzést.

Gőzölés

A gőzölés során az ételt zárt légtérben, vízgőzbe merítve hevítjük. Ennek hatására megpuhul, ugyanakkor, mivel csak kis mennyiségű vízzel érintkezik egyszerre, az aromaanyagok kevésbé oldódnak ki belőle. Nem elhanyagolható emellett a tápérték megmaradása sem, illetve különösen növényi étkek esetén a vitaminok egyéb módszerekhez képesti nagyobb mértékű megmaradása.

Egyik módszere a lyukacsos edényben közvetlenül a gőztérbe helyezés, ezt közvetlen gőzölésnek nevezzük. Általában kevéssé hőtűrő anyagok esetében alkalmazzuk.

A közvetett gőzölés esetén az ételt formába öntjük, lyuggatott anyaggal (pl. alufólia) lefedjük, majd gőzzel vesszük körbe. Kifejezetten hőérzékeny ételek esetén forrásmentesen gőzölünk ennél a módszernél.

Sütés

A sütés során az élelmiszert magas hőmérsékletnek tesszük ki. Ez  és  (-) közötti értéket jelent. A legtöbb élelmi anyag szerkezetében ennek hatására változások következnek be, illetve a felületükön pörzsanyagok képződnek, ami jellegzetes "sült" ízt okoz. Nem hagyható figyelmen kívül az étel kinézete és illata sem, amik étvágyfokozó hatást váltanak ki a vendégből.

Maga a sütés többféle módon is történhet. Eredete a régmúltba vezet vissza, talán a legősibb ételkészítési mód.
Nyílt légtérben sütés
A legkorábbi sütési módnak vélhetjük. Nyárson vagy fém és fa célszerszámokon kisebb darab hús és zöldségételek süthetőek. Nagyobb méretben, kiegészítő állványzattal akár nagyobb darab húsok, speciálisan akár disznó vagy ökör is süthetővé válik. Roston süthetünk szeletelt húsokat és zöldségeket, ilyenkor a keletkező égéstermékek és zsírgőzök elvezetéséről gondoskodni kell.
Zárt légtérben sütés
Egész húsokat és nagyra formázott húsokat, illetve rakott zöldségeket, töltött ételeket és tésztákat zárt térben sütünk. A sütőteret általában elő kell melegíteni, hogy az étel felületén gyorsan zárt réteg alakuljon ki, ami megakadályozza a kiszáradást. A húsokat a repedezett kéreg miatt ekkor is locsolgatni érdemes. A sütés akkor lesz kellően alapos, ha az étel maghőmérséklete is eléri a -ot (-t).
Kevés zsiradékban sütés
Ezt serpenyőben végezzük, éppen annyi zsiradékon, ami az étel letapadását meggátolja. Ebben segíthet, ha a szeletekre vágott ételt lisztbe vagy finomra szitált zsemlemorzsába forgatjuk közvetlenül sütés előtt, és lerázzuk őket. Speciális serpenyők esetén a zsiradékoktól akár el is tekinthetünk.
Bő zsírban sütés
Serpenyőben, lábasban vagy olajsütőben (fritu) bundázott ételek, gyümölcsök, sajtok, valamint tészták, köretek és levesbetétek készülnek. Fontos, hogy a sütés során a jól válasszuk meg a sütési hőmérsékletet, a szeletvastagságot és a sütési időt, különben nehezen fogyasztható, száraz és kellemetlen ízű, esetleg ártalmas is lehet az étel. Fontos, hogy a zsiradékot rendszeresen szűrjük meg, mert különösen bundázáskor a leváló bevonóanyag a zsírban tovább sül, gusztustalanná és rossz ízűvé téve az ételt.
Sütés sugárzó hővel
Sugárzó hőt a grillsütő és a kontakt grillsütő, valamint a szalamander alkalmaz. Ezekben az étel saját beltartalmát felhasználva készül el az étel. A sütés kíméletes, így az élelmi tartalom nagyobb mértékben megmarad.

Pirítás
Másik nevén szotírozás. Egyfajta kevés zsiradékon sütés, azonban sajátosságai miatt tekinthetjük önálló sütési módnak. A zsiradék lehet zsír, kiolvasztott zsír, étolaj, vaj vagy margarin. A sütés hirtelen, magas hőmérsékleten történik, így nagyon intenzív a pörzsanyagképződés, kicsapódnak és karamellizálódnak a szénhidrátok, ami sajátos aromákat ad az ételnek. A magyaros ételek nagyon gyakori jellegzetessége a pirítás, tekinthetjük akár magyaros sajátosságnak is.

Párolás
Kevés folyadék és zsiradék felhasználásával, a főzés és a sütés közötti hőmérsékleten történik. Kétféle módja van, az egy-, illetve a kétütemű párolás. Mindkettő esetében a párolást zárt térben, lefedve végezzük. Az együtemű párolás esetén az ételt rögtön a párolóedénybe tesszük, míg a kétütemű módszernél előmelegítjük, elősütjük az ételt.

A lazább szerkezetű ételeket csak rövid ideig pároljuk, esetleg a kész mártásba tesszük, ezeknél a cél az ízek végső kialakítása. A sűrű, erős rostú ételek esetében a párolást sosem kész mártással, hanem pecsenyelével vagy alaplével végezzük, mivel a sűrítőanyag könnyen leég, ezzel rossz ízt okozva az ételnek.

Füstölés
Az elégő anyagok füstje, különösen a különböző fáké, olyan anyagokat tartalmaz, amik a legtöbb, az étel romlását okozó szervezetet elölik. Ennek révén a füstölés egyben tartósítási eljárás is. Emellett a füstben aromaanyagok is találhatóak, amik az étel ízét befolyásolják. Emellett a füstölt ételek külleme is megváltozik, ezt az étel felhasználása során érdemes figyelembe venni.

Speciálisan, a modern konyhában alkalmazzák a frissen füstölést is. Ekkor keményfa vagy gyümölcsfa kissé nedvesített forgácsával halakat, háziszárnyasokat, esetleg sajtokat vagy vágóállatok egyes részeit készítjük el.

Kiegészítő műveletek
Az ételkészítést közvetlenül megelőzően, a folyamat során és rögtön a befejezésekor is speciális műveleteket végezhetünk.

Sűrítés
A sűrítés során azt a tényt használjuk ki, hogy a liszt keményítőszemcséi víz hatására megduzzadnak, ezzel a lé sűrűbbé válik. Ezáltal az étel tápanyagokban dúsabbá válik. A liszt ételbe juttatásától függően többféle eljárást különböztetünk meg.

Rántás
Jellegzetesen magyar elem a konyhának. A lisztet zsíradékben megpirítjuk a kívánt mértékben, majd ezt adjuk az ételhez. A zsiradék és a liszt tömege megközelítőleg azonos, a típus a zsiradéktól és a pirítás mértékétől függ. Ezek:

világos vajas
világos petrezselymes-vajas
zsemleszínű
magyaros
petrezselymes vagy fokhagymás
cukros barna

Lisztszórás
Konyhai néven staubolás. A pirítással vagy párolással megpuhított alapanyagról a vizet elpárologtatjuk, majd a visszamaradó zsiradékra lisztet szórunk. Pirítás után hideg folyadékkal felengedjük és simára keverjük. Végül pedig jól kiforraljuk.

Habarás
Ha az ételbe nem teszünk zsiradékot, vagy már elégséges mértékben tettünk, akkor alkalmazzuk. A lisztet habverővel eldolgozzuk az ételtől függően tejben, tejfölben, tejszínben vagy vízben, majd egy kevés forró levet adunk hozzá, és rögtön visszaöntjük az ételbe. Végül jól kiforraljuk.

Liszttel begyúrt vaj
Másnéven beurre manié. A lisztet összedolgozzuk a vajjal, majd apránként a forrásban lévő lébe csipegetjük, időnként átkeverve. Gyakran alkalmazzuk utósűrítésként, ha a lé nem lett elég sűrű.

Szárazon pirított liszt
Főleg a francia ételek esetén alkalmazott eljárás. A lisztet serpenyőben, tepsiben vagy szalamanderben a kívánt barnaság eléréséig melegítjük, kéz melegre hűtjük, majd vagy vízzel elkeverjük, vagy a forrásában lévő ételre szórjuk. Ezután alaposan kiforraljuk. Az ételeknek ettől különleges íze és színe lesz.

Sűrítés keményítővel
Az előbbi eljárások mindegyikében a lisztet helyettesíthetjük keményítővel, azonban ekkor vigyázni kell, mert a keményítő állás közben is vesz fel vizet, így az étel könnyen csirizessé, nyálkássá válik, ezzel esztétikai értéke csökken.

Dúsítás
A dúsítás, mint a neve is mutatja, a táplálék tartalmának megnövelést jelenti. Sokan azon a (téves) véleményen vannak, hogy csak az elrontott vagy túlságosan kis mennyiségű ételt szokás dúsítani, azonban ez ebben a formában nem állja meg a helyét. A dúsítás során nem csak a mennyiséget, hanem a tápértéket és az ízeket is növeljük.

A végrehajtás módjától függően háromféle dúsítási eljárás különböztethető meg:

Legírozás
Levesek, mártások esetén kiforralás után nagyjából 1- tejszínnel egy tojássárgát elkeverünk, és egy kevés lével eldolgozunk. Ezt a langyos levet a tálalásra váró ételbe szűrőn át visszaöntjük. A legírozás általánosan alkalmazott művelet a krémlevesek készítése során

Montírozás
Az ételhez nyers vajat adunk és elkeverjük. Ennek révén az étel ízben és illatban gazdagabb lesz, a vajnak köszönhetően pedig tápanyagokban is dúsul. A zsiradék miatt fényesebb, így frissebb hatású is lesz az étel. A másodlagos hőkezelés viszont kerülendő a vaj kiválása miatt.

Dúsítás tejtermékkel
Az ételbe hőkiegyenlítéssel tejszínt vagy tejfölt keverünk, ennek révén az étel selymesebb, gazdagabb lesz. Emellett a tejföl jellegzetes savanykás ízével egyedi ízkombinációkat alakít ki. Ez egyben a magyar konyha egyik legjellegzetesebb tevékenysége.

Felületi kezelés
A felületi kezelés során az étel felületét vonjuk be valamilyen egyéb anyaggal. Ennek több módja is van, a legismertebbek a bundázás és a smizírozás.

Bundázás
A bő, forró zsiradékban sütött termékeket a bundázás a túlzott nedvességvesztéstől óvja. Emellett a bevonat az ízt és a karaktert is megváltoztatja. A bunda fajtáj aszerint lehetséges:
Bécsi, más néven rántott vagy panírozott az étel. Ekkor lisztbe, tojásba, végül zsemlemorzsába forgatjuk az előkészített szeleteket, majd kisütjük. Sütés előtt célszerű a fölösleges anyagot lerázogatni a szeletekről.
Milánói, de olaszos néven is ismert módszer. A zsemlemorzsához morzsára reszelt keménysajtot adunk, esetleg dúsíthatjuk fűszerekkel, dióval, gabonával, mogyoróval.
Párizsi bundázás esetén a zsemlemorzsába forgatás elmarad.
Francia módon bundázva az ételt tojás helyett tejbe áztatjuk, majd lecsepegtetés után lisztbe forgatjuk az ételt.
Angolos a bundázás, ha az ételt olvasztott vajba, majd zsemlemorzsába forgatjuk.
Villeroi módon bundázva először lisztbe forgatjuk, elősütjük, majd besamel-mártásba, végül zsemlemorzsába forgatjuk. Az egyik legösszetettebb bundázási mód.
Orly-módra bundázva a liszt után sörtésztába forgatjuk az ételt.
Tempura Japán eredetű bundázás. A bunda összetevőit jeges, fagyos állapotban, csak mutatóba keverjük el. Itt kifejezetten nem probléma a csomós, heterogén állag. Lisztből, vízből, tojásból és sóból lehet a tempurát elkészíteni, ezzel egy palacsintáahoz hasonló anyagot nyerünk, majd ebbe forgatjuk a szeleteket.

Smizírozás
Speciális bevonatkészítés. Főleg húsoknál alkalmazzuk, egyben formázási tevékenység is.

Egy sütőformát aszpikkal vékonyan kikenünk, beleszórjuk a díszítést, majd a kész, bevonandó ételt, és kihűtjük. Ezután a formából az ételt kifordítjuk, így az aszpik bevonatként és díszítőelemként kerül legfelülre. Lényeges, hogy húsok esetén az aszpik eredete a húséval egyezzen.

Levek készítése
A húsok feldolgozásakor, előkészítésekor sok nyesedék keletkezik, amik még tartalmaznak tápanyagokat, illetve kollagént. A minél kisebb vesztesé érdekében mindezen anyagokat még felhasználhatjuk az ételanyagot kiegészítendő főzetek készítéséhez, amiknek emellett jelentős az ízt befolyásoló és állagot meghatározó szerepe.

Az alapleveket, azaz a fondokat az ételkészítés során alkalmazzuk, általában a vizet helyettesítve részben vagy egészében. Ha a sütőzsiradékot felfogjuk, sűrítjük és ízesítjük, a pecsenyelevet, azaz jus-t kapunk. Ez utóbbit a kész étel mellé tálaljuk, egyfajta mártogatós mellékletként.

Az alapleveket tovább forraljuk lassú tűzön, akkor kivonatokat, más néven glace-okat kapunk. A félkivonat (demi glace) nincsen teljesen besűrítve, a kivonat a mézéhez hasonló viszkozitású, sűrűn folyós, igen koncentrált aromájú adalék. Ezekből igen kevés is elegendő az étel színét és ízét komolyan befolyásolni.

Fehér alaplé
A nyesedéket, csontot, bőrt kezelhető darabokra aprítjuk, mossuk és forrázzuk. Ismételt mosás után hideg vízben főzni tesszük, forráskor pedig a habját eltávolítjuk. Ezután fűszerezzük, enyhén sózzuk és vegyes zöldséget adunk hozzá. Végül kb.  forralás után pihentetjük, és a zsiradékot lekanalazzuk róla, majd leszűrjük.

Barna alaplé
A csontokat kis darabokra aprítjuk, majd előmelegített sütőben kb. 20 percig pirítjuk. Ekkor zöldségeket, vöröshagymát, szemes borsot adunk hozzá, és kevés zsiradékon tovább pirítjuk. Lábasba tesszük, felengedjük vízzel, majd és folyamatos forralással kb.  hosszan főzzük. A távozó vizet folyamatosan pótoljuk. A színét némi friss karamell hozzáadásával mélyíthetjük.

Franci halalaplé
A megtisztított fejet, csontozatot és bőröket hideg vízben főni tesszük. Gyöngyöző forralás mellett a képződő habot lemerjük a felszínről. Sózzuk, borsozzuk, vöröshagyma-karikákat adunk hozzá, valamint citromhéjat, citromlevet. Kiegészítjük szeletelt gyökérrel és sárgarépával, majd a főzés vége felé kevés fehérbort adunk hozzá.

Magyaros halalaplé
A halmaradványokat hideg vízben főni tesszük. Megsózzuk, habozzuk, majd bőségesen ellátjuk vöröshagymával, paprikakarikákkal és paradicsommal. mintegy  főzés után lehúzzuk a tűzhelyről, és megvárjuk, hogy a halzsír a víz tetejére emelkedjen. Ekkor megszórjuk fűszerpaprikával, majd az oldódása után visszatesszük még egy fél órára forrni. Szűrjük, és szükség szerinti mértékben lezsírozzuk. Vigyázzunk, hogy az értékes színanyagok a zsíros részben vannak, tehát teljesen ne zsírtalanítsuk!

Füstölt alaplé
Ha füstölt húsokat főzünk, akkor a leszűrt levet is használhatjuk alaplének, tekintettel az ízintenzitására és sótartalmára.

Élvezeti érték növelése
Sokak számára az előkészítés és a hőkezelés mellett az egyetlen ismert konyhai tevékenység, szinte a szakácsművészet csúcsa a fűszerezés. Tény, hogy a megfelelő időben és módon alkalmazott fűszerek az étel aromáját és karakterét nagyban meghatározzák, azonban nem szabad elfeledkeznünk magának az ételnek az aprólékos, kidolgozott elkészítéséről sem. A fűszerezés így is a konyhai tevékenység egyik sarokköve.

A fűszerezés fő célja az ételek változatossá tétele és élvezeti értékének növelése, de emellett az étvágyfokozó, emésztéskönnyítő és időnként gyógyhatás kiváltása is megjelenhet. Fontos tudnunk, hogy az egyes fűszereknek milyen hatóanyagai és fiziológiai hatásai vannak, hogy a felszolgált tápanyag biztosan ne okozhasson kellemetlenséget a vendég számára. Ehhez a szakácsnak tájékozottnak kell lennie a biológia területén is.

A fűszerezésnél nagyban hagyatkozunk a tapasztalatokra, a fantáziára és az egyéni ízlésre. Ugyanakkor lényeges, hogy az étel saját ízét kell kiteljesíteni, nem azt elvenni vagy megváltoztatni. Ehhez sokféle, de mértékletesen alkalmazott fűszerre van szükségünk. A fűszerezés esetén kétféle ízharmóniára törekedhetünk:
Az egyes ízek egyenrangúan, azonos mértékben jelennek meg az étel aromájában. Például egy jó húsleves esetében ez a cél.
Valamely ízt, karaktert igyekszünk kiemelni és alátámasztani a többivel. Ilyenkor az étel nevében is megjelenik a kívánt íz.

A fűszerek mellett használhatunk a négy alapízt kialakító további adalékokat, ezeket ízesítőszereknek nevezzük.

Egyes szakácsok saját keverékeket is ki szoktak kísérletezni az egyes ételfajtákhoz. Ezek előnye, hogy előre nagyon pontosan beállított arányokban lehet fűszerezni. Nem elhanyagolható szempont, hogy egyfajta stílust képvisel és a visszatérő vendégek számára biztos pontot jelentenek a megszokott ízek. Ide sorolhatóak a különféle fűszerolajok is, amiket fűszerek étolajban áztatásával állítanak elő.

Emellett a fűszerek hatóanyagaihoz is hozzá lehet kereskedelmi forgalomban férni, ilyen például a vanillin, amit vaníliás cukor néven lehet beszerezni, és árában lényegesen olcsóbb, mint a megfelelő mennyiségű vanília.

Végül speciálisan fűszer jellegű alkalmazásai vannak a különféle ún. natúrolajoknak, amiket enyhén pirított növényi magvakból sajtolással (olajütés) nyernek ki. Ezekből már egészen kevés is elegendő teljesen új ízhatások eléréséhez.

Az ízanyagok esetén a célszerű csoportosítás az elérni kívánt ízhatás.

Sós
Az egyetlen íz, amit ásványi eredetű fűszerrel, nátrium-kloriddal nyerhetünk elsősorban. Emellett egyes állati és növényi részek is okozhatnak sós ízhatást. A só használatával különösen óvatosan kell bánni, mivel túlzó mennyiségben az étel ízét elrontja, emellett kellemetlen egészségügyi hatásai vannak.

Édes
Főleg szénhidrátokkal kiváltható ízérzet. Az íz mellett hőkezeléssel sárga, okker és barna színárnyalatokat is adhatunk velük. Ügylejünk arra, hogy sok esetben eleve az ételek is tartalmaznak jelentős mennyiségű cukrot, így apránként, több részletben, folyamatos kóstolással adjunk hozzá.

Savanyú
Savanyú ízeket főleg ételecettel állíthatunk elő. Ebből kereskedelmi forgalomban 5, 10 és 20%-os vizes oldatokat lehet beszerezni, amiket esszenciáknak nevezünk. Ezek tisztán savanyú ízűek. Általában ipari úton állítják elő őket.

Újabban újra hódítanak a különféle "természetes" úton előállított ecetoldatok. Ezek egyik része erjesztéssel készül. Az almaecet, borecetek a legismertebb ilyen ecetek, ezek előnye, hogy a savanyító ecetsav mellett aromaanyagokat is tartalmaznak, így az ételek ízét igen nagy mértékben befolyásolják.

Különleges, főleg a mediterráneum térségében használt savanyítóanyag a balzsamecet. Ezt mustból érleléssel, több éven keresztül készítik. Ennek révén a savanyú íz mellé további erős aromák sorakoznak fel.

Az eceten kívül további lehetséges savanyítóanyagok a száraz fehér és vörösborok, és a savas gyümölcsök (citrom, narancs, stb.).

Keserű
A keserű anyagokat általában ritkán használjuk a konyhában, habár egyes ételek és italok esetén jelentős szerepük van. Mégis inkább feladat eltüntetése, kivédése. Erre elő és utókezelési eljárások alkalmasak, de sajnos általános eljárás nincsen.

Umami
A húsok ízét adó vegyületek szinte kizárólag húsokban található meg, illetve a nátrium-glutamáttal tudjuk utánozni. Amelyik ételben szükséges, abban eleve húsokat is várunk el, ritka, hogy húsízt húsmentesen képzeljen el valaki.

Oleogustus
Hasonló a helyzet a 2015-ben önálló ízként azonosított zsírízzel is:
amikor erre van szükségünk, akkor eleve zsírokat teszünk az ételbe.

Formaadás
Az ételek élvezeti értékét növelheti, ha az alakját az elvárt ízhez igazítjuk. Nem szabad azonban elfeledkezni a természetes alakról (ha van), és az ételanyag belső szerkezetéről sem.

Kiszúrás
Főleg tésztaételek és sütemények esetén alkalmazott eljárás. A szakács különböző alapú, lemezből készült hengerpalástokkal a vékonyra lapított ételanyagból darabokat vág ki. A kiemelt darabokat további díszítésekkel lehet ellátni.

Lepréselés
Az ételanyagból nehezékkel vagy erőkifejtéssel a fölösleges nedvességet eltávolítjuk. Ennek révén az étel tömörebb lesz, így könnyebben szeletelhető és fogyasztható.

Sajtolás
Hasonló a lepréseléshez, azonban a sajtolást hosszabb ideig folytatjuk. A sajtok, illetve a disznósajt készül tipikusan ezzel az eljárással. A tartós préselés hatására az egymástól eredetileg elváló részek összeforradnak, illetve íz és színanyagaik részben keverednek.

Szeletelés
A kész ételanyagból párhuzamos síkok mentén darabokat vágunk le. Ezt akkor alkalmazzuk, amikor az étel eredeti formájában egy személy számára túlzottan nagy méretű, vagy esetleg több személy számára készítettük el. Húsok esetén a szeletelést mindig a rostokra merőlegesen végezzük, az esztétikum érdekében.

Darabolás
A nagy méretű, kész ételanyagot fogyasztásra alkalmas részekre tagoljuk. A darabokat nem egyszerűen csak levágjuk, hanem igyekszünk az étel jellegzetességeit is kidomborítani vele, például a töltelék megmutatásával vagy a felületére szórt anyagok elosztásával.

Áttörés
Nevezik passzírozásnak is. Az áttörés során a lágy, darabos ételanyagot megfelelően választott lyukméretű rácson préseljük keresztül, így egységesebb szerkezetű lesz. Főleg gyümölcskészítmények, bab, borsó, lencse és burgonya esetén használatos eljárás.

Kiszaggatás
A kiszúráshoz hasonló művelet, azonban célja nem azonos alapú hengerek létrehozása, hanem többé-kevésbé hasonló alakú, falatnyi méretű darabok létrehozása az ételanyagból. Ehhez kést (nokedli) vagy kanalat (galuska) használunk.

Sodrás
A sodrást egy erre a célra kialakított célszerszámmal, a sodrófával végezzük. Ennek során az ételanyagot, különösen az egyes tésztákat kilapítjuk, eközben kinyújtjuk. Tehát az étel nem tömörödik, ellentétben a préseléssel. Különösen az édesiparban az ételkészítés előkészítő lépései közé is tartozik.

Fonás
Az ételanyagból hosszú, vékony szálakat alakítunk ki, majd ezeket egymást keresztezve helyezzük el. Az így nyert alakzatot nevezzük fonatnak. Jellemzően péksütemények esetén alkalmazzuk.

Kinyomás zsákból
Mint a neve is mutatja, egy flexibilis tárolóedénybe töltött emulziót vagy szolt kis keresztmetszetű lyukon keresztül nyomunk ki. Mind tálaláskor, mind előkészítéskor alkalmazott eljárás, utóbbi különösen a cukrászatban jellemző. A nyílás kialakításától függően különféle látványos alakzatokat lehet kialakítani, amik a vendég esztétikai érzékére hatva a fogyasztás élményét növeli.

Összeállítás

Lazítás

Főtt ételek hámozása
Egyes ételek, főleg köretek esetén főzés után, de tálalás illetve további feldolgozás előtt a külső borítást el kell távolítani. Ilyen jellemzően a tojás és a burgonya esetén szokott előfordulni. A hámozás során igyekezzünk az élelmi rész minél kevesebb hányadát a héjjal együtt eltávolítani, miközben a héjat magát teljes egészében elkülönítjük.

Egyes esetekben az eltávolított héjnak akár díszítő funkciója is lehet a későbbiekben, különösen, ha nagy kézügyességgel végezzük a hámozást. Ez főleg bizonyos gyümölcsök (alma, narancs például) lehetséges.

Tálalás

A tálalás során az elkészített ételt a vendég elé helyezzük, hogy elfogyaszthassa. Az egyszerű terítésen és felszolgáláson túl a tálalásnak az esztétikus és tiszta környezet megteremtése is célja. Az elrendezés, az adagolás és a díszítés nagyban hozzájárul az étkezés élményéhez, éppen ezért nagy odafigyelést, művészi érzéket és pszichológiai ismereteket igényel.

Adagolás
Az ételanyagot egyszerre elfogyasztható mennyiségben tesszük a tányérra. A pontos mennyiséget ugyan csak egyénileg lehet meghatározni, azonban ez egy átlagos mennyiség körül viszonylag kevéssé szóródik. Ha tehát az ennek megfelelő mennyiséget mérjük ki, biztosak lehetünk abban, hogy a vendégek többsége elégedett és jóllakott lesz.

A szükségesnél kevesebb étel esetén ugyanis a vendégek többsége nem fog jóllakni, ha pedig túl nagyok az adagok, akkor a maradék is jelentős mennyiségű lesz, és kárba vész. Emellett a nagy adag ételek ára is magas, így a vendégek létszáma is csökkenni fog. Otthoni és tömegétkeztetésnél ez kevéssé jelentős probléma.

Közelítő adagok:

Előételek:
Leves:
Hal: -
Hús: -
Saláta: -
Főétel
Leves: -
Főzelék:
Hal (filézett): -
Hús (csont nélkül):  vagy
Hús (csonttal): -
Darált hús: -
Ragu:
Göngyölt hús:
Tészta:
Tészta (teljes kiőrlésű gabona):
Zöldség: -
Rizs: -
Hüvelyesek: -
Köret
Saláta: -
Zöldség (friss): -
Burgonya: -
Rizs: -
Tészta: -
Mártás: -
Desszert
Gyümölcs: -
Édesség: -

Dekorálás
A dekorálás során az elkészült ételt, miután a tányérra helyeztük, további kiegészítő testekkel látjuk el. Fontos, hogy ezek mind fogyaszthatóak kell legyenek, nem ehető vagy egyenesen ártalmas dolgokat a vendég elé nem szabad tenni.

A leggyakoribb dekorációk a különféle növényi anyagok, gyümölcsdarabok és színben, ízben vagy illatban harmonizáló fűszerek.

Tágabb értelemben a dekorációkhoz sorolhatjuk az asztal kinézetét is, azaz a tányér környezetét. Itt két szempont kell érvényesüljön: a hely tematikája és az ételkínálat. Ezek mind az étkezésnek az élményszerűségét javítják.

Megjegyzések

Hivatkozások

Források
  (A cikkben szereplő "Felosztásuk", "Előkészítés", "Ételkészítés", ""Tálalás" szakaszok főképp eme könyv alapján készültek.)

Étkezés
Konyhatechnikai eljárások

redpajama_set_name: RedPajamaWikipedia