Розпочалася боротьба за президентське крісло
Президентські перегони, які де-факто стартували в Україні, будуть визначати життя у країні наступні два роки.
Представники опозиції, влади, Віктор Медведчук та, можливо, хтось з вулиці – такими політичні експерти визначили основних претендентів на пост президента України. А політичні рішення, які будуть прийматися, матимуть на меті вплинути на вибір українців у 2015 році. «Серед опозиції пану.ють взаємні ревнощі та недовіра, які не дадуть їй об’єднатися у стійку кампанію. Таку ситуацію будуть підтримувати у президента, адже вона їм вигідна», - сказав директор Інституту української політики Костянтин Бондаренко. Як свідчення цього, вже під час парламентських виборів з’являлася інформація, що різні олігархи, які раніше підтримували виключно представників провладної партії, фінансували опозиційних кандидатів. Арсеній Яценюк, Віталій Кличко та Олег Тягнибок – це кандидати у президенти від опозиції. У випадку прямої конкуренції між Кличком та Тягнибоком, директор Інституту розвитку політичних технологій «PolitPR» Дмитро Раімов говорить, що вони зможуть домовитися, але Яценюк навряд чи зніме свою кандидатури на користь когось з колег по опозиції. «Тягнибок може зняти свою кандидатуру на користь Кличка, а Яценюку не дозволять це зробити особисті амбіції», - сказав Раімов. «Неможливо пояснити на скільки сильною кандидатурою на президентських перегонах був би Луценко, але те, що його дружина заявляла, що він не зацікавлений у цьому, фактично знімає його кандидатуру». У той же час політологи практично списують з політичних перегонів кандидатуру Юлії Тимошенко. Раімов переконаний, що до 2015 року вона не вийде з в’язниці, і навіть, якщо буде посилюватися зовнішній тиск на президента через політичні ув’язнення, він докладе максимум зусиль, щоб їх не було звільнено. «Якщо ж Тимошенко таки вийде, Партія регіонів буде змінювати законодавство так, щоб не допустити її до участі у президентських виборах. Це може передбачати прийняття поправок до законодавства, які будуть забороняти людям, яких нещодавно було звільнено, брати участь у виборах, це може бути будь-що, аж до заборони жінкам балотуватися», - сказав Раімов. Ще одним сильним кандидатом у президенти називають Віктора Медведчука, лідера громадської організації «Український вибір». За словами політолога Анни Малкіної, за підтримки Кремля, Медведчук має хороші шанси набрати голоси серед виборців, які не підтримують опозицію та провладну партію, в середньому – це може бути 30% виборців. Підготовка Медведчука до президентських виборів розпочалася уже давно, політологи відмічають, що він активно дає коментарі медіа, бере участь у майже всіх політичних ток-шоу, куди його запрошують, і відкрито критикує владу та опозицію. «Ще одним претендентом на президентство може стати, так званий, новий лідер. Зараз у парламент пройшла значна частина людей, які ніколи не були у законодавчій владі. За два роки, залежно від ситуації в країні, серед цих людей може з’явитися новий лідер», - сказала Малкіна. Загалом же, експерти відмічають тенденцію збільшення кількості кандидатів на пост президента. На це жодним чином не впливає навіть збільшення застави для участі, яка торік була піднята до 25 мільйонів гривень, а у 2015 році може бути ще вищою. Передвиборчий стан наступні два роки буде визначати економічне та політичне життя всередині країни. Так, відповідаючи на запитання Голосу Америки, політологи сказали, що навряд чи будуть прийматися якісь контроверсійні закони, які відкрито демонструють згортання демократії в країні. «Закони проти громадянських прав та свобод навряд чи будуть прийматися, бо для влади це може бути самовбивством», - сказав Раімов. «Згортання демократії, як це вже намагалися зробити у Партії регіонів раніше, зараз буде означати згортання їх прапора». Головна причина у тому, що прогресивна та освічена молодь, яка не мала права голосувати раніше, зараз починає брати активну участь у виборах і може значним чином вплинути на стан демократії та свобод в країні. Утім, експерти припускають, що депутати приймуть закон про наклеп, але у м’якшій формі, скажімо, введуть великі штрафи. Але це все одно вплине на роботу журналістів, деякі з яких перестануть робити матеріали на більш критичні теми. А от закони про регулювання Інтернету, або зовнішньоекономічні відносини, навряд чи будуть вносити кардинальні зміни у життя країни. Реакцію світової спільноти на політичну ситуацію в Україні експерти називають вичікувальною. «Захід та Росія обпеклися в Україні у 2004 році, а підтримка будь-кого вимагає грошей. Якщо Кремль готовий підтримувати Медведчука, то ні Білий дім, ні Брюссель не будуть витрачати гроші на якогось конкретного кандидата. Вони будуть вибудовувати стосунки вже з тим, кого українці оберуть», - сказав Раімов. Тому президентські вибори в Україні хоча і будуть характеризуватися великою кількістю учасників, акцент стоятиме на внутрішній боротьбі без сильного зовнішнього фактора.