Євросоюз посилює санкції проти Росії 
Російські експерти вважають, що у Брюсселя стримуючих факторів більше, ніж у Вашингтона.
Лідери країн Європейського Союзу, які зібралися увечері 16 липня на спеціальне засідання Європейської ради, обговорили ситуацію в Україні і вирішили, що санкції проти Росії потрібно посилити. Про це після закінчення засідання повідомив журналістам голова Європейської ради Герман Ван Ромпей. Він нагадав, що на червневому саміті ЄС його учасники зажадали від Росії зробити чотири кроки з врегулювання кризи на Україну, і ці вимоги не були належним чином виконані. «Потік зброї і живої сили через кордон не припинився, і насильство триває. Істотних мирних переговорів не ведеться. Ми також вважаємо, що російська сторона недостатньо використовує свій вплив на сепаратистів для деескалації ситуації у Східній Україні», - заявив Герман Ван Ромпей на нічній прес-конференції за підсумками зустрічі. Євросоюз, як сказано в документі, опублікованому за підсумками екстреної зустрічі лідерів країн ЄС, розширює обмежувальні заходи не тільки щодо фізичних осіб, як це було досі, а й щодо організацій, які «матеріально або фінансово підтримували дії, що підривають і загрожують підірвати суверенітет, територіальну цілісність і незалежність України». Раді ЄС доручено розглянути можливість заходів «проти фізичних осіб та організацій, які активно надавали матеріальну та фінансову підтримку російським посадовим особам, відповідальним за анексію Криму або дестабілізацію східної України». Також вирішено зупинити потік грошей європейських платників податків до Росії. Європейському інвестиційному банку запропоновано зупинити фінансові операції за проектами державного сектора в Росії. Країни Євросоюзу будуть погоджувати позиції в Європейському банку реконструкції та розвитку з такою ж метою. Єврокомісія перегляне двосторонні програми співробітництва між ЄС і Росією, і для кожного окремого випадку прийме рішення про їх призупинення. При цьому зберігаються проекти, що стосуються виключно громадянського суспільства та прикордонного співробітництва. Через незаконну анексію Росією Криму ЄС обмежує інвестиції в будь-які об'єкти і проекти на півострові. Те ж саме Євросоюз «чекає і від міжнародних фінансових інститутів». Експерт Московського центру Карнегі Лілія Шевцова відзначає в інтерв'ю Російській службі «Голосу Америки», що європейське рішення про посилення санкцій проти Росії виявилося значно м'якше у порівнянні з рішенням Вашингтона: «Європейський Союз не готовий перейти до якісно нової політики щодо Росії. Тому Брюссель і відмовився від секторальних санкцій, які могли б дійсно привести до серйозного, структурному, жорсткого впливу на російську економіку і на російське життя». При цьому, Лілія Шевцова вважає, що для ЄС навіть таке рішення було, з урахуванням механізму погоджень у Євросоюзі, досить рішучим кроком: «Машина ЄС, якщо мова йде про процес прийняття рішень, не підготовлена до моделі стримування, а санкції - це покарання, стримування . Тому навіть цей мінімальний рух у бік, скажімо так, якогось обмежувача щодо Росії, яке відбулося протягом останніх діб, звичайно, є кроком для ЄС». «Навіть ці м'які попередження впливатимуть на інвестиційний клімат, на західний бізнес, який працює в Росії. Він буде замислюватися - які проекти продовжувати, а які ні. До теперішнього моменту у мене було відчуття, що західний бізнес якось заспокоївся, звик жити в ситуації загрози санкціями і прийшов до висновку, що, загалом, нічого страшного не трапиться. Буде гірше, але в інших регіонах ще гірше. А от зараз Євросоюз дає новий поштовх до того, щоб бізнес задумався, що може бути й гірше. І, звичайно, бізнес більше задумається у зв'язку з американською позицією»- каже Лілія Шевцова. Проте, політолог впевнена, що європейці намагаються при зовнішніх проявах впливу на Росію уникати реального протистояння з Москвою, і це у них цілком виходить: «Коли я дивлюся на список людей, що потрапили під європейські санкції, то у мене складається враження, що бюрократи і політики Європи витрачають багато часу на те, щоб покарати осіб, що якнайдалі знаходяться від процесу прийняття рішень. Політика ЄС спрямована на те, що з Путіним і російськими чиновниками потрібно розмовляти, і через розмову їх переконувати». Експерт Інституту гуманітарно-політичних досліджень Володимир Слатінов в інтерв'ю Російській службі «Голосу Америки» нагадує, що Європа має більш тісні економічні взаємини з Росією, ніж США. «Росія є ключовим європейським економічним і торговельним партнером». «З іншого боку, зрозуміло, що те, що відбувається зараз в Україні, не може не викликати європейську реакцію. Зараз Європа бере паузу, мабуть, не надто довгу, перед тим як дійсно просунутися вперед щодо санкцій та вжити певних заходів, за всіма ознаками, схожих на американські, тобто, вже проти серйозних великих компаній», - вважає Володимир Слатінов. На його думку, в найближчі дні Євросоюз вирішить, як саме він буде карати Росію за розпалювання кризи в Україні, «але в той же час Брюссель хоче зробити це таким чином, щоб довести до мінімуму власні втрати або, у всякому разі, досягти того стану, щоб ці втрати не були надто суттєвими». «Правда, зрозуміло, що всидіти на двох стільцях буде досить складно», - додає політолог Володимир Слатінов.