'Svatko tko je ovdje treba se potruditi da postane Amerikanac' 
Strani državljani koji su netom postali građani SAD govore što misle o američkom imigracijskom sustavu i ilegalnom useljavanju
Sandra Miller: "U zemlji je više imigranata koji su ovdje došli ilegalno nego propisno, kao ja. Mislim da to nije fer. Ja sam se namučila – prvo da dobijem useljenički status, a onda da postanem državljankom. Stoga mislim da treba promijeniti i postrožiti imigracijsku politiku " Na nedavnoj svečanosti stjecanja američkog državljanstva u New Yorku, nakon položene zakletve, američkim građanima postali su useljenici iz 47 zemalja. Njihovo podrijetlo i stavovi različiti su - baš kao i zemlje iz kojih dolaze. Adam Phillips pitao ihz je što misle o imigracijskom susatvu i useljavanju u SAD općenito. U publici u jednoj javnoj ustanovi na Manhattanu vladala je radost i svečano raspoloženje. Sudac Robert Allen Katzman predvodio polaganje zakletve za 125 ‘novih’ Amerikanaca i članova njihovih obitelji. Raznolikost ljudi u dvorani odražava se i u različitim stavovima prema useljenicima, posebice onima koji su u Sjedinjene Države došli ilegalno. Sandra Miller iz Trinidada i Tobaga favorizira strožu kontrolu državnih granica: "U zemlji je više imigranata koji su ovdje došli ilegalno nego propisno, kao ja. Mislim da to nije fer, jer sam se ja puno namučila – prvo da bi dobila useljenički status, a onda da postanem američkom državljankom. Stoga mislim da treba promijeniti i postrožiti imigracijsku politiku." Yvonne Malcome s Jamajke protivi se novom imigracijskom zakonu u Arizoni, koja graniči s Meksikom. Taj zakon nalaže policijsku provjeru dokumenata bilo koje osobe za koju policajci sumnjaju da se u zemlji nalazi bez potrebnih dokumenata. "Od ljudi se ne bi trebalo očekivati da uvijek sa sobom nose dokumente. I ne bi ih se smjelo diskriminirati zbog njihove boje kože" - smatra Yvonne Malcome. Haddi Jatouwaggeh iz Gambije kaže da američke imigracijske vlasti ne diskriminiraju, već je problem u tome što su preopterećene nagomilanim neriješenim slučajevima. S druge strane, Haddi ne misli da bi se državljanstvo trebalo dodijeliti svakome tko ga zatraži: "Ilegalni bi useljenici bi trebali dokazati da žele ostati u Americi – na primjer, plaćanjem poreza i ostalih doprinosa u američki sustav. Onda je u redu da postanu državljanima jer su se za to potrudili." Neki putevi do državljanstva lakši su od drugih, kaže Maria Francesca Nespoli, netom postala Amerikanka iz Italije. Ona je svoje putovanje započela s vizom strane studentice na Sveučilištu Columbia. "I tako sam polako i strpljivo zaradila američko državljanstvo. No, za ljude koji ne planiraju ovdje doći na postdiplomski studij, trebalo bi da postoje drugi, jednostavni načini koji bi ih obeshrabrili da u zemlju uđu ilegalno. Mislim da nitko ni u jednoj zemlji ne želi živjeti ilegalno. Budući da znamo da u Americi postoje nezakoniti useljenici, treba razmisliti kako ćemo im dati legalni status bez da ih preplašimo i otjeramo. Jer, ljepota i snaga ove zemlje je upravo u tome što svi dolazimo iz drugih, različitih zemalja. U mom uredu ima nas sa svih strana svijeta." Iako se većina Amerikanaca – i zakonodavci i javnost – slažu o potrebi za nekom vrstom imigracijske reforme, američko se državljanstvo općenito smatra poželjnim. U prvoj polovini ove fiskalne godine, američka Služba za imigraciju i državljanstvo primila je gotovo 334 tisuće zahtjeva za američko državljanstvo, od kojih je skoro 287 tisuća odobreno.