'U Srednjoj Europi - radost, u Rusiji - osjećaj poniženosti; svi ignoriraju Zair'
Zapadni stručnjaci za komunizam analiziraju geopolitičke implikacije pada Berlinskog zida
Ovih se dana obilježava dvadeseta godišnjica pada Berlinskog zida. O geopolitičkim posljedicama ovog događajagovori nekoliko zapadnih analitičara s kojima je razgovarao Andre de Nesnera. Većina se stručnjaka slaže u tvrdnjida je posljednji sovjetski vođa, Mihail Gorbačov, imao ključnu ulogu u 'padu'Berlinskog zida, kao i demontaži cijelog komunističkog bloka. Perestrojka – odnosno reorganizacijasovjetskog sistema – te glasnost – gorbačovljeva politika otvorenosti – dovelesu do nestanka komunističkih režima u Srednjoj i Istočnoj Europi, te do –nekoliko godina kasnije – raspada samog Sovjetskog saveza. Robert Legvold sa sveučilišta Columbije kažeda je u cijeloj situacija ključna bila odluka Mihaila Gorbačova da neće silomreagirati na političke promjene u satelitskim državama: "Gorbačov je satelitskim režimima jasnodao na znanje da Sovejtski Savez neće vojno intervenirati, kao što je to učinio1953. u Berlinu, 1956. u Mađarskoj i Poljskoj te 1968. u Čehoslovačkoj." Uslijedile su razmjerno brzepolitičke promjene. Prvo u Poljskoj iMađarskoj, a potom i u nešto represivnijim zemljama sovjetskog bloka, poputIstočne Njemačke i Čehoslovačke. Starakomunistička vodstva zamijenili su, u najvećem broju slučajeva, disidenti idugogodišnji politički zatvorenici, poput Vaclava Havela ili Lecha Walese. Najupečatljivije je to što se sve odvijalobez ispaljena metka, osim u Rumunjskoj – kaže novinar Serge Schmemann, koji jekrajem osamdesetih bio dopisnik New York Timesa u Moskvi i Bonnu: "Rumunjska je bila jedina u kojoj se tegodine pucalo. U Temišvaru i nekimdrugim mjestima izginulo je u nemirima oko tisuću ljudi. Rumunjski komunistički vođa Nicolae Ceausecui njegova supruga likvidirani su po kratkom postupku." Pad Berlinskog zida označio je ikraj hladnog rata, jer NATO savez više nije imao protivnika, budući da seVaršavski ugovor uskoro raspao. Serge Schmemannkaže da se nestankom hladnoratovske dinamike situacija promijenila u cijelomsvijetu. Za hladnog rata, ako je došlorecimo do krize u Zairu, znalo se da će to nekako biti riješeno ili u režijiSjedinjenih Država ili u režiji Sovjetskog saveza. Danas nije tako i posljedice se još uvijekosjećaju' – kaže Schmemann. Britanskipovjesničar Frederick Taylor kaže da je pad Berlinskog zida imao izuzetno lošeposljedice po Ruse, pogotovo njihovu elitu. Kao primjer navodi Vladimira Putina, bivšeg ruskog predsjednika, danaspremijera: "Kada je Berlinski zid nestao, Putin jebio oficir KGB-a u Dresdenu, sa svim privilegijama koje uz to idu. A onda, u roku od nekoliko tjedana, osvajač igospodar se pretvara u nekoga tko uopće nema nikakvog utjecaja na ono što sedogađa. Ljudi poput njega, a njih je uRusiji jako mnogo, sjećaju se tog vremena s osjećajem velike poniženosti. Putin, a kasnije i DmitrijMedvjedev, svoju su političku karijeru i izgradili na obnovi ruske političke ivojne moći. Frederick Taylor kaže da jehladnoratovski svijet bio zatvoreniji i represivniji, ali za mnoge u istočnombloku i - znatno sigurniji.