U Bruxellesu, ponovno o hrvatsko-slovenskom sporu o gospodarskom pojasu (23/9/03) - 2003-09-23
Europska komisija otvorila pitanje arbitraže - krajnjeg sredstva postizanja dogovora, ukoliko do njega ne dođe drugim putom
Svi se slažu da Sredozemlje treba zaštititi ali se razilaze u mišljenjima kako! U Bruxellesu je održan pripremni sastanak za konferenciju o održivom ribarenju na Mediteranu, gdje se govorilo i o hrvatsko–slovenskom sporu. Pripremni sastanak za venecijansku konferenciju o održivom ribarenju na Sredozemlju pretvorio se u sukob različitih mišljenja i koncepcija. Prijedlog teksta deklaracije venecijanske konferencije u intenzivnoj je izradi – kao i kontakti između zemalja. Ili makar nekih zemalja. Europska je komisija inicirala radni doručak jadranskih država kako bi se u užem krugu zainteresiranih obradili specifični problemi mora čije obale oni dijele. Prema očekivanju, svi su suglasni da more treba zaštititi ali se razilaze u načinima, čak i o onome što je dio prijedloga Europske komisije - širenju nacionalne jurisdikcije. Neke zemlje naime tvrde da se prvo trebaju postići dogovori, a tek onda proglasiti širenje jurisdikcije, dok druge, među kojima je i Hrvatska, smatraju da se, temeljem međunarodnog prava, prvo poširuje nacionalna jurisdikcija, ovom se odlukom dobiva pravni ovkir za efikasniju zaštitu mora da bi potom uslijedila harmonizacija politike. Predstavnici Hrvatske upoznali su i ovom prilikom ostale jadranske zemlje sa sadržajem tzv. "position papera" kojim se stručno elaborira namjera širenja jurisdikcije. Europska je Komisija duže vrijeme zagovornik stava da širenje nacionalne jurisdikcije znači i širenje odgovornosti i zaštite mora i podmorja. Komisija preferira zaštićene ribolovne ili ekološke zone – za razliku od Hrvatske koja boljim rješenjem smatra gospodarsku zonu jer ova sadrži elemente i zaštićene ribolovne i ekološke zone. Komisijini predstavnici su u utorak otvorili pitanje arbitraže - krajnjeg sredstva postizanja dogovora, ukoliko do njega ne dođe drugim načinom. Arbitraža je nepopularna kod Slovenaca. Šef hrvatskog izaslanstva dr Ivan Šimonović je smatrao shodnim istaknuti da će vlade Hrvatske i Slovenije pri rješavanju svojih preko desetljeća starih bilateralnih problema morati u obzir uzeti i ovo Komisijino mišljenje.