Američki stručnjaci analiziraju posljedice referenduma o crnogorskoj državnosti
Daniel Serwer: "Ako Crna Gora ne može ostati u zajednici s Srbijom, prilično je očigledno da to neće moći ni kosovski Albanci koji sa S
Crna Gora je, kako se čini, na putu prema punoj državnoj neovisnosti, nakon provedenog referenduma o odvajanju iz zajedničke države sa Srbijom. Stručnjaci za regiju smatraju da će samostalnost Crne Gore imati posljedice po Srbiju kao i za Kosovo. Sa manje od sedam stotina tisuća žitelja, Crna Gora će ponovo biti neovisna - kao što je bila u četrdesetogodišnjem razdoblju od 1878. do osnutka Jugoslavije 1918. godine. James Lyon, predstavnik organizacije International Crisis Group u Beogradu, kaže da će odvajanje Crne Gore od Beograda imati u Srbiji snažan psihološki učinak: "Nakon Slovenije, Hrvatske, Makedonije, Bosne i Kosova sad im je i ta republika u kojoj također žive Srbi okrenula leđa. To predstavlja ozbiljan psihološki udarac." James Lyon smatra da se utjecaj crnogorskog referenduma na srpsku političku scenu tek treba ocijeniti, no da će on dodatno ohrabriti kosovske Albance u njihovim nastojanjima za odcjepljenjem. Daniel Serwer, direktor "Projekta za Balkan" kojeg provodi američki Institut za mir ovdje Washingtonu, kaže da će se referendum odraziti i izvan granica Crne Gore: "Psihološki efekt - međunarodno i na regiju - će biti također znakovit. Jer ako Crna Gora ne može ostati u zajednici s Srbijom, prilično je očigledno da to neće moći ni kosovski Albanci koji sa Srbima imaju puno manje zajedničkog." Europska je unija pozdravila način na koji je referendum proveden te je nejavila da će priznati njegove rezultate. Glavni dužnosnik Europske unije za vanjsku politiku Javier Solana bio je čelni arhitekt labave unije između Srbije i Crne Gore, stvorene 2003. godine. Prema tad postignutom dogovoru obje strane su mogle izglasati samostalnost nakon ožujka 2006. godine. Europska je unija postavila visoki prag za izglasavanje neovisnosti, zahtijevajući da barem polovica od ukupnog broja glasača izađe na referendum, od kojih se preko 55 posto mora opredijeliti za odvajanje. Lisa McClain, iz ureda američkog Nacionalnog instituta za demokraciju u Podgorici, kaže da sada slijede tehnički pregovori s Beogradom, o raskidu zajedničkih poslova: "Podijelit će zajedničke dugove, zajedničko zlato i druge stvari. Također radi se na sporazumu oko državljanstva za one koji žive u Srbiji, a državljani su i Crne Gore, te što učiniti s granicama." Lisa McClain ne vidi zašto tehnički dogovori ne bi mogli biti završeni do trinaestog srpnja, kada crnogorska vlada planira proglasiti neovisnost. Crnogorski premijer Milo Đukanović kaže da su neposredni ciljevi - postići pred-prijemni sporazum s Europskom unijom, razviti pozitivne odnose s Srbijom te ostvariti međunacionalni sklad u zemlji.