Umjesto da predvodi Uniju u pripremama za situaciju na Kosovu, Slovenija se najviše bavi Hrvatskom
Članice Europske unije do sada su površno pratile dobrosusjedsko natezanje, smatrajući ga bilateralnim pitanjem. No, Slovenija je uporn
Usprkos aktualnoj temi Kosova, predsjedajuća država Europske unije Slovenija namjerava na idućem skupu ministara vanjskih poslova EU tražiti izglasavanje ultimatuma Hrvatskoj, koji bi glasio 'ili ZERP ili pregovori'. Uoči vrućeg, uzbudljivog vikenda u kome bi Kosovo trebalo proglasiti nezavisnost - što bi se potom obradilo na redovnom sastanaku ministara vanjskih poslova EU u ponedjeljak - predsjedajuća je zemlja dobar dio svojih napora u pripremama skupa uložila pokušavajući provući ultimatum Hrvatskoj, tvrde briselski diplomatski izvori. Slovenija je sugerirala zaključke u kojima se nastavak pregovora otvoreno uvjetuje odustajanjem od režima zaštićene ekološko – ribolovne zone na Jadranu. Prema prijedlogu – riječ je o informaciji dobivenoj iz slovenskih izvora ovdje u Bruxellesu – Zagrebu je trebalo biti jasno dato do znanja da, želi li odmrzavanje pregovora, mora nastaviti izuzećem režima ZERP-a za članice Unije dok god se ne postigne sporazum. Slovenska je ideja pala u vodu jer je većina od 27 država bila nezainteresirana za ovakvu vrst poruke smatrajući je kontraproduktivnom, pogotovo ne u trenutku kada se bave i s Kosovom i imaju prilično muka i problema sa Srbijom. Stav je većine da se cilj postiže dogovorom - ili na europski način, kako vole kazati – a ne ultimatumima. Članice preferiraju pozitivan pristup želeći ostaviti prostor dogovornom rješenju. Kako bi Slovenija ipak nešto dobila nađen je komrpromis pozivom na nastavak napora prema svima prihvatljivom rješenju te traženju od Zagreba da poštuje sporazum iz 2004. godine. Nažalost, vrijeme istječe te je sve manja šansa da Hrvatska zaista uhvati priključak, povrati ritam pregovora koji je naglo splasnuo u drugoj polovici prošle godine, što zbog hrvatskih izbora što radi blokade Slovenije. Ovim cilj završetka pregovora početkom iduće godine postaje sve nedostižniji, a suspenzija procesa praćena zaleđivanjem dijela sredstava, navodno iz drugih razloga, obeshrabruje sam reformski proces u Hrvatskoj. Države–članice Unije do sada su površno pratile dobrosusjedsko natezanje držeći ga bilateralnim pitanjem. No, Slovenija je upornim insistiranjem na svojim interesima prekršila pravilo da predsjedajuća zemlja zastupa Uniju, na što iz prijestolnica počinju stizati diskretna, ali ozbiljna upozorenja. Sudbina hrvatskih pregovora biti će jasnija u ožujku kada su na dnevnom redu rasprave o europskoj budućnosti regije. Rasprava bi pomogla da se 27 država ponovno zagrije za nastavak procesa proširenja.