Nastavljaju se napetosti između Rusije i Gruzije
Neki američki analitičari strahuju da bi kriza na Kavkazu mogla eskalirati i u oružani sukob
Regije Abhazije i JužneOsetije – koje se nalaze na gruzijskom državnom teritoriju – proglasile sunezavisnost početkom devedesetih.Njihovu državnost nije diplomatski priznala niti jedna zemlja. Svaki od dosadašnjih predsjednika Gruzijeobećavao je da će ih vratiti pod kontrolu Tbilisija. Jason Lyall koji predaje na sveučilištu Princeton kaže da je tozbog toga što su ove dvije enklave vrlo povezane s Rusijom. "Vrlo su bliske s Moskvom i ta vezapostaje sve jača. I u samim enklavamajača zabrinutost da ih Rusija postupno, ali vrlo efikasno, pripaja svomteritoriju. Do sada je samo političkivrh tih regija bio povezan s Moskvom, no sada su i njihove ekonomije gotovo upotpunosti ovisne o ruskoj. Ruska jevaluta jedino platežno sredstvo, a promet se vodi jedino preko Rusije." Napetostiizmeđu Rusije i Gruzije eskalirale su u travnju, kada je Moskva odlučilapojačati svoje političke i trgovinske veze sa separatistima u Južnoj Osetiji iAbhaziji. Nad Abhazijom je potomsrušena jedna gruzijska bespilotna letjelica.Gruzijska vojska tvrdi da je za to odgovorno rusko zrakoplovstvo – štoMoskva odbacuje. Međunarodno tijelokoje je istražilo ovaj incident ustanovilo je da su letjelicu zaista srušiliRusi. Početkom ovog mjeseca, Južnu suOsetiju 40 minuta nadlijetala četiri ruska vojna zrakoplova. Moskva kaže da se time željela spriječitivojna intervencija Gruzije u ove dvije enklave koje žele biti nezavisnedržave. Prelet ruskih avionakoincidirao je s posjetom američke državne tajnice Condoleezze Rice Gruziji, zavrijeme kojeg je ona naglasila podršku Washingtona gruzijskim željama začlanstvom u NATO savezu. James Sherr izlondonskog think-tanka Royal United Service Institute kaže da je problem JužneOsetije i Abhazije izravno povezan s ruskim protivljenjem da Gruzija postanečlanica NATO-a. "U više navrata, ruski su predstavniciizjavljivali da će pomoći u rješavanju tih konflikata, ako Gruzija odustane odželje da uđe u NATO. Znači, jasno je da su ovi problemi povezani." RobertLegvold sa sveučilišta Columbia zabrinut je da su tenzije između dvije državetoliko visoke da bi mogle eskalirati u otvoreni rat. "Mislim da Rusi ne žele otvoren sukob -iako su do sada, u vojnom smislu, reagirali na prilično ekstreman način. Siguran sam da to ne želi niti Gruzija. Međutim, prošlost nas uči da vojni sukobičesto počinju i onda kada ih ne želi niti jedna od sukobljenih strana. Na krizu utječu i druge stvari; osim togautječu na nju i treće strane. U ovojkrizi, čimbenici su i Abhazija i Južbna Osetija – one bi mogle ovdje odigratiulogu okidača." RobertLegvold smatra da se kriza na Kavkazu može riješiti jedino diplomatskimputem. U tom slučaju, prvi je ciljsmirivanje napetosti. Nakon toga,slijede pregovori o biti problema između Rusije, Gruzije i njezinihseparatističkih enklava. No, da bidiplomacija uspjela potrebna je volja za kompromis – što za sada ne postojiniti u Moskvi a niti u Tbilisiju.