Odnosi SAD i Bjelorusije - od toplog do hladnog i natrag
Analitičari primjećuju da je reakcija Washingtona na parlamentarne izbore u Bjelarusiji - na kojoj oporba nije osvojila niti jedno mjes
Sjedinjene Države iEuropska unija kritizirali su rezultate nedavnih izbora u Bjelarusu. Oporbene stranke te zemlje naime nisuosvojile niti jedno mjesto u parlamentu. Andre de Nesnera pripremio je prilog o sadašnjem trenutku u odnosimaSjedinjenih Država i Bjelarusa. Ponovivši zaključak promatračaEuropske unije, Washington je prošli tjedan izrazio razočaranje rezultatimaparlamentarnih izbora u Bjelarusu, koji su održani 28. rujna. Ocjena je da oni nisu bili organizirani uskladu s međunarodnim kriterijima. Za stotinu mjesta u zakonodavnom tijelunatjecalo se i 78 kandidata oporbenih stranaka – niti jedan od njih nijepobijedio i ušao u parlament. Međutim,izbore je pohvalila Moskva, saveznica predsjednika Bjelarusa AleksandraLukašenka. Američki analitičariprimjećuju da je reakcija Bijele kuće ipak bila nešto tiša nego što je to bioslučaj s prošlim izborima u Bjelarusu. Po tome neki u Washingtonu zaključuju da se, možda, odnosi između dvijuvlada poboljšavaju. Od kada je stupiona vlast 1994. godine, Aleksandra Lukašenka je Zapad uglavnom opisivao kao'posljednjeg europskog diktatora'. Uposljednjih desetljeće i pol, Lukašenko je konsolidirao svoju vlast, efikasnokontrolira medije a svaki oblik oporbe kažnjava. Iako je Zapad protiv Bjelarusa uveo niz sankcija – među ostalim izabranu putovanja za Lukašenka i njegove najbliže suradnike – Robert Legvold sasveučilišta Columbia kaže da su se odnosi Washingtona i Minska kretali narelaciji 'toplo' – 'hladno': "Prošle godine, za vrijeme napetosti uodnosima Bjelarusa i Rusije zbog energenata, izgledalo je kao da vladaBjelarusa pokušava poboljšati odnose s Europskom unijom i SjedinjenimDržavama. No, to se nije dogodilo – najvišezbog nove represije na području ljudskih prava. Lukašensko se početkom ove godine opet strašno naljutio na Zapadte je u travnju izbacio iz zemlje deset američkih diplomata. Sada ih je u američkom veleposlanstvu uMinsku svega četiri." No, u drugoj polovici ove godine, AleksandarLukašenko je dao neke naznake da ga ipak zanimaju bolji odnosi s Europom iAmerikom. David Marples, stručnjak zabivši Sovjetski savez koji predaje na Sveučilištu Edmonton u Kanadi, zaključujeto po tome što je Lukašensko oslobodio sve političke zatvorenike, među njima ibivšeg predsjedničkog kandidata Aleksandra Kozulina. Ovo posljednje bio je glavni uvjet zapadnih država za poboljšanjeodnosa. "Puštanjem na slobodu Kozulina,oslobođeni su svi politički zatvorenici za koje se zauzeo Washington. To jevlada Sjedinjenih Država protumačila kao pozitivan znak. Amerika i Europska unija poručile su Minskuda se odnosi mogu poboljšati – ako izbori za parlament budu pošteni i slobodni. Na žalost, kako vidimo, to se nije dogodilo" - kaže Marples. Zamjenikglasnogovornika američke diplomacije Robert Wood nedavno je izjavio daSjedinjene Države žele nastavak dijaloga s vlastima u Minsku: "U odnosima s Bjelarusom postojeznačajne razlike, u to nema sumnje. Rekli smo da će izbori biti ključni za budućnost odnosa. Očito je da smo mi razočarani zbog toga štoizbori za parlament Bjelarusa nisu ispunili međunarodne kriterije. Dogovaramo se s našim saveznicima o koracimakoji bi doveli do napretka u odnosima s Bjelarusom." RobertLegvold sa sveučilišta Columbia kaže da bolje odnose s Minskom žele prvenstvenoeuropske zemlje. On dodaje da ćebudućnost odnosa Europske Unije, Sjedinjenih Država i Bjelarusa u velikoj mjeriovisiti o odnosima Bjelarusa i Rusije. Ako odnosi s Moskvom budu plodni, Lukašensko neće imati razloga da počneudovoljavati traženjima Zapada – kaže Robert Legvold. Međutim, ako odnosi Moskve i Minska ne budu dobri – ako buderazlika – odnosi sa Zapadom mogli bi se popraviti.