Ivo Josipović: 'Nitko tko je pravedan neće biti kažnjen'
Prije svog obraćanja Glavnoj skupštini UN-a, predsjednik RH govori o kažnjavanju ratnih zločina i hrvatsko-američkim odnosima
Predsjednik RH o srbijanskoj optužnici protiv Šeksa, Vekića, Glavaša i Merčepa: "Tu je riječ o optužnici iz arsenala bivšeg tužiteljstva JNA, dakle još iz devedesetih godina. Već smo imali sličnih slučajeva. Mislim da je način kako se prije riješio problem takvih optužnica upravo omogućen dobrom suradnjom i boljim odnosima." : Gospodine Josipoviću, upućuju vam se brojna priznanja za napore koje ulažete u normalizaciju odnosa u regiji. Kako će se na ta vaša nastojanja odraziti srbijanska optužnica za ratne zločine protiv Vladimira Šeksa, Vekića, Glavaša i Merčepa? : Tu je riječ o optužnici iz arsenala bivšeg tužiteljstva JNA, dakle još iz devedesetih godina. Već smo imali sličnih slučajeva. Mislim da je način kako se prije riješio problem takvih optužnica upravo omogućen dobrom suradnjom i boljim odnosima. Vjerujem da će i ovaj slučaj biti riješen proceduralno na isti način i da nitko tko je pravedan neće biti kažnjen. : U hrvatskim se medijima zadnja dva dana različito tumači Vaša izjava da – kako se navodi – niste sigurni da su se u Haagu našli pravi ljudi. Možete li, gospodine Predsjedniče, pojasniti što ste ustvari rekli? : Mogu. Ja osobno, a mislim i mnogi ljudi su imali i imaju i dalje velika očekivanja prema Haagu i prema domaćem pravosuđu. Haag je pokrenuo 161 optužnicu, međutim, evo, svjedoci smo toga da se u većini država ti postupci često, od strane žrtava, ne dočekuju s aplauzom. E sad, kad pogledamo što se događalo, mogli smo vidjeti da su u jednom većem broju slučajeva bili optuženi ljudi za koje je sam Haški sud rekao da su nevini. Dakle, sud tog nivoa, tog ranga, trebao bi biti puno – kako bih rekao – striktniji u optuživanju, puno precizniji. Ja sam vidio određene stručne zamjerke. Bilo je, evo, general Čermak je takva osoba koja je optužena – Haški sud je rekao da je kriva osoba pred sudom. Prema tome, mislim da su tu izjavu neki, koji vole malo uzburkati situaciju, dočekali s veseljem, ali mislim da je svima jasno o čemu se radi. : Što mislite, gospodine Josipoviću, o apelu kojim je 17 hrvatskih organizacija civilnog društva nedavno tražilo od Vlade, Sabora i političkih stranaka da u izbornoj kampanji odustanu od politizacije ratnih i poslijeratnih stradanja? : Mislim da je to apsolutno opravdan zahvat uz jednu malu ogradu: važna politička odluka u Hrvatskoj bila je da se prestane s opstrukcijom pravosuđa kada je riječ o suradnji s Haškim sudom i suđenjima za ratne zločine bez obzira tko je počinitelj, a tko je žrtva. Ono što ja od politike očekujem je, dakle, da se ne miješa u sudske postupke, ali da promovira ideju odgovornosti svakoga bez obzira na kojoj je poziciji bio u vrijeme zločina. : Američko-hrvatski odnosi... gdje, gospodine predsjedniče, vidite neiskorištena područja suradnje, bilo u ekonomiji, politici i drugdje? : Mislim da je upravo ekonomija područje gdje se može napraviti puno više. Naši politički odnosi su odlični, bez obzira na razliku u veličini i značaju. Sjedinjene Države su prva sila svijeta, a – ako tako mogu reći - Hrvatska je jedna mala, manja europska zemlja, ali, rekao bih, zanimljiva sa svakog stanovišta. Mislim da je najvažnije područje, koje treba malo odlučnije otvoriti, upravo gospodarstvo. U Hrvatskoj postoji prostora za investicije, naravno; u SAD se uvijek nađe kapitala. A, s druge strane, Hrvatska ima što ponuditi u smislu educiranja radne snage, nekih vještina, znanja, prirodnih bogatstava... Ali, opet, naravno, i s jedne i s druge strane mora biti obostrani interes za takvu suradnju. Dolazimo u vrijeme, vjerojatno nakon izbora, bez obzira tko će dobiti na izborima, kada će se gro politike koncentrirati upravo na gospodarska pitanja. : Kako ste se Vi, gospodine Josipoviću, i Hrvatska odredili prema palestinskoj namjeri da od Ujedinjenih Naroda traži priznavanje palestinske države? : Vidjet ćemo točno kakav je zahtjev, ali ono što je principijelno i što treba istaći jest to da je riječ o dva legitimna očekivanja: s jedne strane, Palestinci legitimno očekuju svoju državu, s pravom je očekuju; s druge strane, Izraelci, koji su toliko godina bili u okružju nesigurnosti, s pravom očekuju uvjete i okolnosti te nove države koja bi im jamčila sigurnost. Ono što je dobro u svemu tome jest da mislim da oko toga postoji načelna suglasnost o dvije države, izraelskoj i palestinskoj, ali ostaje još da se pregovara o ovim drugim legitimnim očekivanjima – jamstvu za sigurnost, granicama i svim tim drugim još otvorenim pitanjima. Zapravo će to pitanje biti moguće riješiti samo pregovorima Palestinaca i Izraelaca i to je ključ problema. Evo, i danas je predsjednik Obama rekao da pitanja sigurnosti, pitanja državnosti, pitanja odnosa se ne mogu riješiti pukom rezolucijom ili odlukom nego da treba stvoriti suštinske uvjete. Hrvatska podržava palestinsku želju da se osnuje palestinska država, ali, isto tako, Hrvatska podržava legitimno očekivanje Izraela da okolnosti nastanka te države budu takve da se Izraelu jamči sigurnost. : I, za kraj, možete li nam samo ukratko otkriti glavne poante Vašeg predstojećeg govora u Ujedinjenim Narodima? : Evo, upravo će moj govor biti koncentriran na ove najvažnije teme, dakle, na sigurnost u svijetu, pitanja održivog razvoja, i, specifično, naravno da će biti govora o nekim kriznim žarištima u svijetu, - odnosno, nadamo se, sve manje kriznim poput Južnog Sudana, novoj članici, danas su po prvi put bili na Općoj skupštini -, pa i do razgovora, odnosno izjašnjavanja, na ovaj način kako sam to rekao, o izraelsko-palestinskom dogovoru. : Gospodine Predsjedniče, zahvaljujemo na razgovoru.