Nacionalni muzej borbe za građanska prava u Memphisu
Prošlo je 40 godina od kada je ubijen najveći američki borac za građanska prava Martin Luther King Jr. Usmrćen je hicem u motelu u Memp
Nepune četiri godine kasnije, 1968.-e godine, King je usmrćen metkom u motelu Lorraine u Memphisu u južnoj saveznoj državi Tennessee. Oko 20 godina kasnije, ovaj je motel postao Nacionalni muzej borbe za građanska prava. Soba u kojoj je King bio odsjeo sačuvana je u stanju u kakvom je bila za vrijeme njegovog boravka. Direktorica muzeja Beverly Robertson kaže da njegovi eksponati odražavaju povijest američkog pokreta za građanska prava. "Pokrivamo vrijeme od kada su robovi stigli na obale Sjedinjenih Država u 16.-om stoljeću pa do građanskog rata u 19.-om. Obrađena je rasna diskriminacija prema Amerikancima afričkog podrijetla, kao u primjerima kad im se nije dozvoljavao ulaz na prednja vrata, niti sjedala u prednjem dijelu autobusa, te korištenje istih mašina za vodu koju su koristili bijelci. No, izloženi su i eksponati koji govore o ukinuću segregacije u školama", kaže Robertson. Elaine Turner bila je jedna od aktivistica pokreta za građanska prava u Memphisu tijekom 60-ih godina. Sudjelovala je u demonstracijama te vrste i odlazila na mjesta gdje je pristup Afro-Amerikancima bio zabranjen. "Išla sam gdjegod nam u Memphisu nije bilo dozvoljeno: u restorane, kina, crkve. No, ponekad bi me prijetnje koje su nam bile upućivane ustrašile", kaže Turner te dodaje da su se njihova djela isplatila jer su pomogla eliminiranju segregacije u Memphisu: "Najteži dio bitke nije njena pravna strana, već promjena stava. To je još uvijek proces koji traje". Robertson misli da je američki pokret za ljudska prava utjecao na borbe za ljudska prava drugdje u svijetu: "Među njima postoje velike sličnosti, bilo da se radi o kineskim studentima na trgu Tiananmen ili borbi Nelsona Mandele u Južnoj Africi da zemlju istrgne iz okova apartheida". Jedan dio muzeja posvećen je indijskom duhovnom i političkom vođi Mahatmi Gandiju koji društvene i političke promjene u svojoj zemlji uspio postići nenasilnim putem. I Martin Luther King je do ukidanja rasne segregacije nastojao doći na miran način. “Njegova filozofija nenasilja rezultirala je upravo iz njegovog posjeta Gandiju,” dodaje Beverly Robertson. Svake godine muzej dodjeljuje nagrade za slobodu. Ona će ove godine biti uručena bivšoj košarkaškoj zvijezdi Magicu Johnsonu koji se bavi pomaganjem obiteljima s financijskim teškoćama. Osim njega, nagradu će primiti i povjesničar građanskih prava John Hope Franklin te predsjednica Liberije Ellen Johnson-Sirleaf.