SAD: Humanistika na udaru tehnološkog doba i budžetskih makaza
“Kad kažem diplomiraću klasične jezike, mnogi me pitaju: “A što sa tim? Sve što si naučio nije relevantno u ovom modernom svijetu."
Pronalaženje praktičnih primjena može pomoći humanistici da preživi pritiske novog tehnološkog razdoblja i dokaže da su etika, vrijednosti i kritička razmišljanja relevantna i u 21. stoljeću. “Humanistika” je izraz za akademske discipline u čijim se okvirima proučavaju jezici, književnost, umjetnost, povijest, kultura, filozofija, siologija, religiju.... Studij tih displina bio je u Sjedinjenim Američkim Državama najpopularniji 60-ih godina, bio je tada na svojem vrhuncu. Tokom idućih decenija našao se u oštrom padu. Danas prirodne znanosti, tehničke studije, matematika... privlače više pažnje i.... više dolara. To za mnoge američke koledže i univerzitete to znači mnogo manje studenata koji upisuju i studiraju humanistiku i te discipline su prve na udaru kada je nužno kresati troškove i sanirati visokoškolske budžete. Koliko je to zaista i opravadano? Tim Clark je student završne godine na koledžu Amherst, malom univerzitetu humanističkih znanosti u zapadnom dijelu savezne države Massachusetts. Studira latinski, grčki i arheologiju i kaže da je on sam, zahvaljujuci upravo tim, nije ono što je bio prije četiri godine, da se promijenio: Mnogi, dodaje Tim, ne vide koristi od studija humanistike: kaže Carolyn Martin, predsjednica Amherst Collegea - Na prijašnjoj funkciji, kao rektor univerziteta Wisconsin, gospođa Martin ističe da je osjećala pritisak da stalno mora braniti značaj studija humanistike na tom univerzitetu. Ove godine, kao članica je komisije pri Američkoj akdemiji za umjetnost i društvene nauke koja se bavi upravo tim problemom...... No, nije svatko tog mišljenja. U oktobru prošle godine guverner Floride je izjavio da bi novcem poreskih obveznika Floride trebalo podsticati tehničke nauke i studije, a ne “obrazovati one koji neće moći dobiti posao kao antropolozi.” Budući da vlade američkih saveznih država kontroliraju dvije trećine svih novčanih sredstava namijenjenih visokom obrazovanju, na javnim koledzima i univerzitetima, odnos tih vlada - prihvaćanje ili ignoriranje humanistike - može itekako uticati na budućnost humanističkih znanosti. Travis Riendl, glasnogovornik Nacionalne aoscijacije guvernera, asocijacije koja učestvuje u usklađivanju obrazovnih prioriteta saveznih drzava sa ekonomskim razvojem, ističe: Asocijacija, kaže gospodin Reindl, ne savjetuje vladama saveznih država da uskraćuju novčana sredstva, odnosno režu budžet, za studij humanistike: Da bi ostao relevantan i izbjegao rezanje budžeta, studij humanističkih znanosti, dodaje gospodin Reindl, mora se mijenjati: Richard Freeland, povjerenik za visoko obrazovanje u saveznoj državi, zagovara obimnije održavanje studija humanističkih znanosti kako bi studenti širili horizonte, širili spoznaje, način razmišljanja, kreativnost, analitičnost… Kao mogućnost, primjera radi, navodi: A i studenti humanističkih znanosti, kao glavnog studija, uvjeren je gospodin Freeland, mogli bi svoja znanja korisno koristiti u nekim drugim, više tehničkim, područjima. “ Pronalaženje praktičnih primjena, kaže visoki povjerenik Massachusettsa za visoko obrazovanje, može pomoći humanistici da preživi pritiske novog tehnološkog razdoblja i dokaže da su etika, vrijednosti i kritička razmišljanja relevantna i u 21. stoljeću.