Boucher: 'Želimo da drugi poštuju naše suvereno pravo' (2/7/03) - 2003-07-01
Obustava američke vojne pomoći za 35 država ukazuje na ozbiljnost s kojom se Bijela kuća i Kongres hvataju u koštac s problemom pravne 
Vlada Sjedinjenih Država, po preporuci Kongresa, jučer je obustavila vojnu pomoć za 35 država koje nisu bile voljne izuzeti američke vojnike koji služe na teritoriju tih zemalja od jurisdikcije Međunarodnog kaznenog suda. Među tim državama je i Hrvatska. Uz nju tu je i šest europskih zemalja koje će uskoro postati članice NATO saveza. Dužnosnici Državnog tajništva kažu da u ovom trenutku količina pomoći koja je obustavljena nije velika, ukupno nešto više od 50 milijuna dolara. Većina vojne pomoći iz ovogodišnjeg proračuna već je naime podijeljena. Međutim, obustava vojne pomoći za 35 država pokazuje ozbiljnost s kojom se Bijela kuća i Kongres hvataju u koštac s ovim problemom. Predsjednik George Bush je prije više od godinu dana povukao potpis s takozvanog Rimskog sporazuma, kojim je osnovan Međunarodni kazneni sud. Američka vlada smatra da bi ovaj sud – čiji je cilj suditi optuežnima za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti – mogao postati instrument politički motiviranih procesa protiv američkih vojnika koji služe u međunarodnim mirovnim misijama, ali i drugim misijama širom svijeta. Jučer, prvog srpnja, istekao je rok za potpisivanje bilateralnog sporazuma s Amerikom. Diplomatske napore Sjedinjenih Država, da sa što više zemalja potpiše ovakav sporazum, oštro su kritizirali europski saveznici, koji tvrde da ovakvo američko ponašanje slabi međunarodni kazneni sud. Međutim, glasnogovornik Državnog tajništva Richard Boucher je ponovio stajalište Washingtona – “Sjedinjenim Državama nije namjera oslabiti primjenu Rimskog sporazuma. Sjedinjene Države jedini žele zaštititi vlastita prava.” "Ne pokušavamo ograničiti prava drugih država, koje su odlučile potpisati i primjeniti sporazum o Međunarodnom kaznenom sudu. Mi međutim tražimo da se – kao što mi poštujemo tuđa prava - poštuje i naše suvereno pravo da ne pristupimo tom sporazumu. Važno je da se prizna mogućnost da neka zemlja može odlučiti da ne postane članicom tog tijela. I sukladno s tim, da naši građani ne dolaze pod nadležnost sporazuma kojem Amerika nije potpisnica" - rekao je Richard Boucher. 35 država kojima je od jučer obustavljena vojna pomoć su zemlje koje nisu željele potpisati bilateralni sporazum o članku 98. – točki Rimskog sporazuma koja inače predviđa mogućnost izuzimanja vojnika određene zemlje od sudske nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda. Od primjene američkog zakona o obustavi vojne pomoći izuzete su saveznice iz NATO-a, te neki drugi strateški važni partneri Sjedinjenih Država. Uz to, predsjednik Bush je produžio rok za potpisivanje bilateralnog sporazuma za 16 država, iz razloga nacionalne sigurnosti. Preostalo je 35 zemalja, među njima i šest koje će sljedeće godine ući u NATO. Diplomati Državnog tajništva kažu da je najveći dio vojne pomoći za tih šest država već podijeljen, tako da se obustava – ove godine - odnosi na razmjerno malu svotu novca.