Preminula Susan Sontag (29/12/04) - 2004-12-28
Jedna od najutjecajnijih američkih intelektualki pisala je o nizu tema – od pornografije i fotografije, pa do estetike šutnje i fašizma
Autorica Susan Sontag, jedna od najutjecajnijih američkih intelektualaca, umrla je danas od leukemije u Centru za liječenje raka Sloan Kettering u New Yorku u dobi od 71 godine. Pažnju javnosti zadobila je objavljivanjem "Bilješki o logoru" 1974, napisanih za časopis "Partisan Review". Dvije godine kasnije taj je napis uvršten u njenu prvu knjigu eseja "Protiv Interpretacije". Sontag je pisala o nizu različitih tema – od pornografije i fotografije, pa do estetike šutnje i fašizma. Susan Sontag rođena je 16. siječnja 1933. u New Yorku. Djetinjstvo je provela u Tucsonu u Arizonu. Majka joj je bila učiteljica i alkoholičarka, a otac – trgovac krznom, koji je umru u Kini od tuberkuloze tijekom japanske invazije. Kao studentica, pohađala je Sveučilište Kalifornije u Berkeleyu, Sveučilište Chicaga, te Harvard i Oxford. U dobi od 26godina, preselila je u New York, gdje je predavala filozofiju religije na Sveučilištu Columbia. Ubrzo po dolasku u New York, počela je objavljivati svoje provokativne eseje o Albertu Camusu, Simone Weil, Jean-Lucu Goddardu, Jasperu Johnsu i mnogim drugima. U svojim djelima nastojala je "ukloniti jaz između razuma i osjećaja." 1976. oboljela je od raka dojke. Iz tog iskustva izrastao je utjecajni esej "Bolest kao metafora", koji je kasnije pretvorila u knjigu "AIDS kao metafora." Susan Sontag bila je tijekom svoje karijere politički i društveno angažirana, iako se nije smatrala niti novinarkom, niti aktivisticom. Otvoreno se protivila ratu u Vijetnamu, a komunizam je jednom opisala kao "fašizam s ljudskim licem". 1992. je prva među američkim intelektualcima pozvala na odlučnu zapadnu i američku intervenciju u Bosni i Hercegovini, koja bi zaustavila opsadu Sarajeva. Nakon terorističkih napada na New York i Washington od 11. rujna 2001. našla se na udaru kritika, kada je u "New Yorkeru" napisala da se nije radilo o "kukavičkom napadu na civilizaciju", nego o "napadu na jedinu samoproglašenu svjetsku supersilu”, te da je napad “posljedica američkih savezništava i specifičnih poteza". Unatoč kritikama, sve do svoje smrti nastavila je pisati i objavljivati. Iza nje ostaje 17 knjiga prevedenih na 32 jezika.