Vrhovni sud SAD-a o ustavnom pravu na posjedovanje vatrenog oružja
Drugi amandman Ustava Sjedinjenih Država propisuje pravo na posjedovanje osobnog naoružanja – no već se desetljećima polemizira odnosi 
Osobna neovisnost i oslanjanje na vlastite snage su središnje ideje američkog ideala slobode. Ovaj je ideal utjecao i na autore Ustava Sjedinjenih Država, kao i – kroz stoljeća - na njegove tumače. Amerikanci imaju ustavno pravo posjedovanja osobnog naoružanja, što se smatra 'graničarskim naslijeđem' naseljenika u Novom svijetu, trapera i lovaca. Osobno oružje građana imalo je i važnu ulogu u američkom ratu za neovisnost od Britanije. Riječi su Benjamina Wittesa, direktora Programa za javno pravo u Institutu Brookings, ovdje u Washingtonu. Ralph Rossum, profesor političke filozofije na Koledžu Claremont McKenna u Californiji, kaže da su Amerikanci od početka svoje države bili vrlo sumnjičavi prema ideji stalne, regularne vojske. Ideja građanske milicije dio je Drugog amandmana na Ustav Sjedinjenih Država. Tekst ovog amandmana sadrži dvije postavke – jedna se odnosi na potrebu 'osnivanja dobro regulirane milicije', dok druga navodi 'pravo građana da posjeduju i nose oružje'. Stručnjaci ukazuju na dvosmislenost Drugog amandmana Ustava, zbog čega postoje dva suprotstavljena tumačenja – jedno se koncentrira na pravo pojedinca da posjeduje osobno naoružanje, a drugo na pravo savezne države da osniva vlastite postrojbe, koje su danas Nacionalna garda. Ova se debata rasplamsala pogotovo u posljednjih pedesetak godina. Međutim, Vrhovni sud je posljednji put raspravljao slučaj u vezi s Drugim amandmanom 1939. godine. Međutim, prije godinu dana odlučio je razmotriti tužbu protiv gradskih vlasti Washingtona, glavnog grada Sjedinjenih Država, koje zabranjuju građanima da u svojim domovima drže oružje – osim ako je prazno, zaključani ili rastavljeno. Vrhovni će sud uskoro razmotriti ustavnost ovog lokalnog zakona starog 32 godine. Eugene Volokh, profesor ustavnog prava na Sveučilištu Californije u Los Angelesu kaže da je prizivni savezni sud prije četiri godine presudio da je ovakva lokalna zabrana neustavna. Pristaše široko definiranih građanskih sloboda smatraju da u slobodnom društvu svaki pojedinac ima pravo da posjeduje osobno naoružanje, te da je to osobno pravo temelj i drugih sloboda koje Amerikanci tradicionalno uživaju. Protivnici te ideje smatraju da Drugi amandman Ustava propisuje obvezu građana da sudjeluju u aktivnostima svojih lokalnih građanskih milicija, odnosno Nacionalne garde. Eugene Volokh smatra da zastupnici ovog posljednjeg stava – da Ustav štiti pravo saveznih država, a ne pojedinaca – ignoriraju prava građana koje jamči Ustav. Presuda Vrhovnog suda u ovom slučaju očekuje se za nekoliko mjeseci. Ona će vjerojatno pojasniti jesu li u pravu zastupnici osobnog prava na posjedovanje oružja, ili pak pristaše ideje da je riječ o pravu kolektiviteta, odnosno savezne države da ima vlastitu građansku miliciju. Međutim Benjamin Wittes iz Instituta Brookings smatra da će ova presuda možda biti tek početak duže debate o ovom pitanju. Teško je predvidjeti kako će devet članova Vrhovnog suda odlučiti ovaj slučaj – pogotovo zato što nitko od njih za vrijeme svoje službe u Vrhovnom sudu nije razmatrao sličan predmet. Međutim, većina stručnjaka smatra da Vrhovni sud sasvim sigurno neće ukidati pravo koje se smatra dijelom američkog povijesnog naslijeđa, koje je temeljeno na ideji oslanjanja na vlastite snage i samo-obrane.