Poraz terorizma - zajednički interes Washingtona i Moskve (23/10/01) - 2001-10-23
Američki tisak očekuje kompromis u vezi smanjenja nuklearnih arsenala i novog anti-rekatnog štita
U uvodnicima današnjih izdanja američkih listova, uz komentare o sve češćim pojavama bedrenice i borbi protiv terorizma, možemo pročitati analize američko-ruskih odnosa u danas vrlo izmijenjenim uvjetima, odnosno nakon početka američke kampanje protiv terorizma. Donosimo komentare , i . Uvodničar piše da uzevši u obzir rusku suradnju u globalnom ratu protiv terorizma, koja je mnoge iznenadila, odjednom i nije tako šokantno upitati se - kada će Rusija postati članica NATO saveza? Možda preuveličavamo, ali ne i previše – napominje uvodničar čikaškog dnevnika. “Moskva je više od bilo koje druge zemlje, osim Britanije, pomogla u jačanju kampanje protiv terorizma na afganistanskom teritoriju. Dopustila je američkim snagama da operiraju u Središnjoj Aziji, što je bez presedana. Na šangajskom summitu, ruski je predsjednik neuobičajeno snažno podržao američku vojnu akciju.” Kada je u pitanju islamski fundamentalizam, Amerika i Rusija imaju zajednički interes, smatra uvodničar . No, napominje on, Amerika i Rusija ne bi se sada trebale ograničiti samo na suradnju u borbi protiv terorizma. “Treba iskoristiti mogućnost za znakovito smanjenje nuklearnih arsenala – kako bi se svaki sveo možda na 1500 komada bojevih glava, u odnosu na sadašnjih više od šest tisuća bojevih glava” – predlaže uvodničar čikaškog lista. Za obje zemlje bilo bi i drugih koristi: predsjednik Bush mogao bi, uz to, dobiti priliku da bez većeg ruskog protivljenja modificira anti-balistički sporazum iz 1972, sklopljen sa Sovjetskim savezom. Predsjednik Putin – nakon što je odlučno stao na stranu anti-terorističke koalicije – nada se utišati međunarodne kritike u vezi s ruskim kršenjima ljudskih prava u pobunjenoj Čečeniji. Dnevnik analizira situaciju u vezi s obranom od balističkih raketa, odnosno sudbinu Sporazuma ABM iz 1972. godine. Nakon terorističkih napada 11. rujna, predsjednik Bush je u nekoliko navrata izjavio da oni ukazuju na potrebu izgradnje anti-raketnog štita. Uvodničar , u komentaru naslovljenom , ukazuje na činjenicu da Americi u ovom trenutku izravno ne prijete balističke rakete, već teroristi-samoubojice, od kojih možda i znatan broj živi na teritoriju Sjedinjenih Država. Nakon susreta Bush-Putin u Šangaju, izgleda da je na pomolu kompromis – piše . Prvo, i Amerika i Rusija smanjit će broj strateških nuklearnih glava – za što se najviše zalaže Moskva. Sjedinjene će Države vjerojatno zauzvrat dobiti mogućnost modificiranja Sporazuma ABM iz 1972, tako da će moći nastaviti s istraživanjima i testiranjima novog raketnog štita. Podsjetimo, tome se Rusija sve do prije mjesec-dva oštro protivila. Uvodničar dnevnika odaje priznanje predsjedniku Bushu za uspjeh summita u Šangaju, koji je okupio čelnike zemalja azijsko-pacifičkog bazena. Do sad su se godišnji summiti ove organizacije bavili uglavnom gospodarskim i trgovinskim pitanjima. Ovogodišnji je summit bio prvi takav skup koji se bavio problemom terorizma. “Predsjednik Bush uspješno je okupio svoje kolege u podršci američkoj kampanji protiv terorista. Međutim, zajedničko priopćenje – u osudi terorizma – odgovorne za napade u New Yorku i Washingtonu ne spominje poimence”, primjećuje uvodničar teksaškog dnevnika. Dodaje se da su čelnici Indonezije i Malezije – u kojima je dominantno stanovništvo islamske vjere – iskazali “prilično mlaku” podršku Americi. Malezijski je premijer uz to smatrao potrebnim informirati predsjednika Georgea Busha o – kako je rekao – “srdžbi i frustiranosti muslimana širom svijeta.” Američki je predsjednik – navodi uvodničar – kazao svom kolegi da je svjestan te činjenice. “Predsjednik Bush će, kako se čini, i dalje morati naglašavati i ponavljati svoju tvrdnju da Sjedinjene Države ne vode rat protiv islama. U susretima s nekima od svojih kolega, predsjednik Bush će morati ponoviti američko stajalište da se radi o sukobu civiliziranih država s teroristima koji za svoje potrebe zlorabe nauk islamske vjere” – zaključuje uvodničar .