Poljaci podijeljeni glede naslijeđa Solidarnosti
Većina Poljaka cijeni pozitivne strane demokracije i tržišne ekonomije, ali je nespremna prihvatiti i 'crnu stranu' kapitalizma: nesigu
Dvadeset i pet godina nakon osnivanja radničkog sindikata Solidarnost i 15 godina nakon odbacivanja komunizma u Poljskoj, mišljenje poljske javnosti o značenju ovog događaja je još uvijek podijeljeno. Jaroslaw Anders nam prenosi rezultate nedavno održane javne ankete. Anketu je proveo poljski dnevnik ''. Pedeset i dva posto anketiranih izjavilo je da je sloboda govora najvažniji rezultat demokratskih promjena. Na drugom je mjestu po važnosti s 40 posto glasova, članstvo Poljske u NATO savezu i Europskoj uniji. Oko 37 posto anketiranih izjavilo je da je nezavisnost Poljske za njih najvažnija promjena, a 35 posto sudionika ankete istaklo je važnost slobode putovanja izvan zemlje. Samo je jedna četvrtina ispitanih smatrala da je uvođenje tržišne ekonomije važan ishod promjena političkog sustava. Na upit o tome koliki je utjecaj pad komunizma imao na njihove živote, 45 posto ispitanika nije se izjasnilo, 31 posto je reklo da im je sada gore, a samo 24 posto njih je ustvrdilo da im se životni standard povećao. Poznavatelji prilika u Poljskoj tvrde da su glavni razlozi ovakvog javnog mnijenja veliki broj nezaposlenih i gospodarska nestabilnost. Glasnogovornica Poljskog instituta za pitanja javnosti, Lena Kolarska, kaže da većina Poljaka cijeni dobrobiti tržišne ekonomije - kao što su veći izbor robe na tržištu i povećanje produktivnosti, ali da su u isto vrijeme nespremni prihvatiti i crnu stranu kapitalizma: nedostatak dugoročne sigurnosti u zapošljavanju i potrebu za brzim prilagodbama situaciji na tržištu. "Mislim da se veliki broj ljudi boji nezaposlenosti i da to vide kao najveći propust u radu sindikata Solidarnost. Slažu se da je vrijeme komunizma bilo razdoblje s ograničenom slobodom kretanja i putovanja. Ali, u isto vrijeme svjesni su da im je to razdoblje donijelo sigurnost zapošljavanja. Tada smo imali posao, kažu mi. Nismo imali toliko izbora u trgovinama, ali su sve naše osnovne potrebe bile zadovoljene." Aleksandar Smolar je predstavnik i on smatra da je glavni izvor nezadovoljstva izazvao šok nakon tržišnih reformi. Prema gospodinu Smolaru veliki je broj Poljaka razočaran ponašanjem političara i ekonomskih eksperata: "Razočaranje je rezultat skandala vezanih za korupciju političara i niskog mišljenja o političkom i sudskom sustavu zemlje. Ljudi osjećaju nepravdu sudova, nesigurnost prilika u društvu i veliki jaz između zasluga i dostignuća." No, došla je na vidjelo i pozitivna strana promjena u Poljskoj. I gospodin Smolar i gospođa Kolarska ističu da je mlada generacija puna optimizma i daleko bolje prilagođena prilikama u usporedbi sa starijim žiteljima ove zemlje. I dok možda još postoji podvojenost u mišljenju kako daleko je zemlja došla u demokratskoj pretvorbi, nema nikakve dvojbe da se nitko u Poljskoj ne želi vratiti centraliziranom gospodarstvu i jednopartijskom političkom sustavu.