Sarajevski čelist - roman Stevena Gallowaya
Roman na izuzetan način povezuje živote četvero stanovnika glavnog grada Bosne i Hercegovine tijekom srbijanske opsade.
Mladi kanadskipisac Steven Galloway u svom novom romanu kaosredišnju temu koristi Sarajliju Vedrana Smailovića koji je dvadest dva danasvirao čelo na mjestu u Sarajevu gdje je su od srbijanske granate poginule 22osobe koje su čekale u redu za kruh. Romanpočinje tako da mladi čelist promatra kroz svoj prozor kako u minobacačkomnapadu pogibaju dvadest dvoje njegovih prijatelja i sugrađana. Kako bi pokušaoučiniti nešto novo i drugačije, nešto što bi nagovijestilo neki oblik nadeizmučenim Sarajlijama, mladić počinje svirati 22 dana za redom Albionijev na mjestu gdje su pale žrtve. Drugi likovi sarajevskog čelista sumlada snajperistica Strijela koja krade stvari s poginulih vojnika, Kenan kojipoduzima opasne izlete gradom u potrazi za vodu za svoju obitelj i Dragan, kojije na početku rata poslao ženu i sina izvan grada i ostao raditi u pekari. Strijela dobiva zadatak da čuva čelista i obavljajući tu dužnost dolazi usituaciju gdje mora odlučiti tko je ona i zašto ubija druge. Dragan vjeruje dase može zaštititi izolacijom, međutim, to se naglo mijenja kad susretneprijateljicu svoje žene kako pokušava preći ulicu izložena snajperskoj vatri.Kenanovi problemi su neprekidni strah i zajedljivi susjedi. Sve to dok čelist idalje svira Albionija. Ali za razliku od Vedrana Smailovića, pravog sarajevskog čelista koji jeinspirirao roman, autorov izmišljeni čelist predstavlja znatno više od simbola otpora - dok ga Strijelasluša, vraća se u prošlost, majka ju podiže iz kreveta uz smijeh iz jednogdrugog i sretnijeg vremena. Kad dolazi trenutak da Strijela treba ubitinapadača za kojeg zna da vreba čelista,uočava ga i vidi da nema kažiprst na obaraču, shvaćajući da i on uživa uglazbi, ali također shvaćajući dvije druge stvar – prvu, da ga ne želi ubiti idrugu, da mora. roman je izuzetna intenzitetakoji na mučan način preispituje kako rat može izmijeniti čovjekovudefiniciju humanosti, kako glazba utječe na našu emocionalnu izdržljivost, aponajviše to je djelo koje pokazuje kako naša predanost ritualima može sama posebi predstavljati oblik otpora. Što se događa s našom humanošću usred nasiljai mržnje? Kako možemo zadržati digniteti uljuđenost suočeni sa zločinima? Kako se možemo vratiti 'u normalu'. I doksu tijekom rata u Bosni i Hercegovinimediji redovito identificirali političare, vojnike i stanovništvo kaoBošnjake, Hrvate, Srbe ili muslimane, katolike i pravoslavce, Steven Galloway u ni za jedan od svojih likova nikad ne spominje nacionalnu ili vjerskuodrednicu. Po vlastitom priznanju, autor je to učinio namjerno, a glavne junakejednostavno opisuje kao Sarajlije, a njihove neprijatelje kao "ljude nabrdu". Recimo i to da pravi sarajevski čelist VedranSmailović danas živi u Irskoj. Knjigu Stevena Gallowaya objavila je u Sjedinjenim Državama izdavačka kuća Random House. Na njihovom websajtu pronašli smo i informaciju da su autorska prava za ovaj roman prodana i uBosni i Hercegovini te da će se i tamouskoro pojaviti u prijevodu.