Napad u sjeni 11. rujna 2001. (20/3/03) - 2003-03-20
Bush: S ovim izazovom u koštac se hvataju naši vojnici, kako bi se izbjeglo da se s njim, kasnije, moraju hvatati u koštac naši policaj
Američki tisak iskazuje različita gledišta u vezi sinoć otpočete akcije protiv Iraka. Neke novine uvjerene su u skoru američku pobjedu i pišu o “pravednom cilju Sjedinjenih Država.” Druge pak, iskazuju podršku oružanim snagama, ali također i snažne sumnje u vezi samog rata te onog što će nakon njega uslijediti. Treće pak smeta činjenica što se iračka kriza nije riješila diplomatskim putem. Izbor iz američkog tiska pripremio Andrew Guthrie. Dnevnik , iz Iowe, sinoć otpočeti rat zove “predsjednikovim ratom.” “Niti jedan drugi rat u američkoj povijesti nije toliko ovisio o odlučnosti i upornosti jednog čovjeka. Kao što se divimo hrabrosti naših vojnika, priznanje moramo odati i predsjedniku, za njegove neumorne napore u ovoj krizi.” Dnevnik iz Kalifornije piše: “predsjednik je bacio kocku, Amerikanci su ponovno poslani u rat. No, ovo je drugačiji sukob”. “Ovaj put na rat nismo prisiljeni napadom iz vana. Ovaj rat pokrećemo svojevoljno – protiv režima koji se nije želio razoružati. Bez obzira na sumnje o ratu, koje imaju mnogi Amerikanci, u ovom su trenutku svi građani ujedinjeni u molitvi za naše vojnike i predsjednika države.” Dnevnik piše da “čak i oni koji su se protivili ratu, sada s predsjednikom dijele istu nadu – da se rat što brže završi, sa što manje žrtava.” U sličnom tonu piše i : “prvi su projektili ispaljeni na zaista prikladnu metu - na objekt gdje su se, kako se sumnja, nalazili irački čelnici. Tako treba i nastaviti, kako bi se na što je manju mjeru sveo broj civilnih žrtava. Uvodničar smatra da bi Amerika – za razliku od Zaljevskog rata 1991. godine - trebala u obzir uzeti interese kurdskog stanovništva koje živi na sjeveru Iraka. “Posljednjih 12 godina, irački Kurdi uživaju široku autonomiju, pod zaštitom Sjedinjenih Država. U susjednoj Turskoj, Kurde ugnjetavaju. “Turska je najavila da će ući u sjeverni dio Iraka, navodno da bi osigurala naftna polja, međutim pravi turski cilj je spriječiti neovisnost Kurdistana. “Washington bi trebao upozoriti Ankaru da ne pokušava zauzeti glavna kurdska središta, gradove Mosul i Kirkuk. Amerika ne smije ponovno izdati Kurde” – upozorava . ****** Uvodničari najutjecajnijih američkih dnevnika - Washington Posta, New York Timesa i Los Angeles Timesa komentiraju sinoćnji govor predsjednika Busha, kojim je najavljen početak vojnih operacija protiv Iraka. Uvodničar piše: “iako rat možda neće biti brz i razmjerno lak kao onaj prije 12 godina, on se mora uspješno okončati. “Saddam Hussein već dvadeset godina prijeti svojim susjedima i Americi, i to najuubojitijim sredstvima – oružjem za masovno uništavanje. On je opetovano kršio primirje postignuto nakon Zaljevskog rata, kao i rezolucije Ujedinjenih naroda o razoružanju. Pobjeda će osigurati postignuće tri cilja. Prvo – uklonit će se najveća prijetnja miru na Srednjem istoku. Drugo – uspostavit će se načelo da zemlje koje ne poštuju međunarodni poredak ne mogu imati arsenale biološkog, kemijskog i nuklearnog oružja. I treće – narod Iraka, koji već desetljećima trpi jednu od najgorijih diktatura na svijetu, bit će slobodan - piše uvodničar . U usporedbi sa Zaljevskim ratom iz 1991. godine, ovaj će biti i lakši i teži – piše uvodničar dnevnika . Lakši – zbog toga što američka vojska danas raspolaže znatno usavršenijim naoružanjem, poput iznimno preciznih projektila na navođenje. Uz to, iračka je vojska danas znatno slabija. No, tu se i rizici koji nisu postojali prije 12 godina. Akcija je tada bila ograničena na oslobađanje Kuvajta, a ne na promjenu režima u Bagdadu – što je cilj upravo početog rata. Ako se želi promijeniti režim, moraju se osvojiti gradovi – čega se vojska u pravilu nevoljko prihvaća. Mora se također preuzeti obveza upravljanja nad zauzetom zemljom, piše uvodničar . Osim toga, ovaj će rat biti teži zbog toga što Sjedinjene Države nemaju podršku impresivne međunarodne koalicije, kao što je bio slučaj 1991. godine. Predsjednik Bush u sinoćnjem je govoru rekao: “S ovim izazovom u koštac se hvataju naši vojnici, i to zato kako bi se izbjeglo da se s njim, kasnije, ne moraju hvatati u koštac naši policajci, vatrogasci i liječnici.” Upravo je ovo – smatra uvodničar – često neiskazana svrha ovog rata: “izbrisati uspomenu na 11. rujna iz naših srca.” Uz razoružanje Iraka, predsjednik Bush je u svojem govoru naglašavao i drugi cilj američke akcije – transformaciju te zemlje u slobodno društvo. “Svatko bi želio vidjeti ostvarenje tog cilja” – piše uvodničar newyorškog dnevnika. “Debata o budućnosti demokracije na Srednjem istoku treba početi što prije, no u ovom trenutku, danas, naše su misli s američkim vojnicima, našim sinovima i kćerima, koji upravo ulaze u iračku pustinju” – piše uvodničar . ****** popratio je jutros prve vojne operacije člankom pod naslovom “Prometna gužva u Bagdadu: Automobili bježe pred eksplozijama”. Nakon gotovo trideset godina života pod Saddamom Husseinom, stanovnici Bagdada su jutros – piše newyorški dnevnik – imali na umu samo jedno pitanje: Kada će rat? Tijekom dana, grad se pripremao za početak napada, vlada je ostavljala dojam da je u raspadu, a na ulicama su se osjetili strah i uznemirenost – piše . jutros javlja da je američka vlada dobila nove, potencijalno vrijedne, informacije o iračkim programima za razvoj biološkog i nuklearnog oružja. Podaci su, kako piše washingtonski dnevnik, dobavljeni od iračkih znanstvenika i obavještajnih agenata u inozemstvu, kojima se zaprijetilo da će nakon pada Bagdada snositi neugodne posljedice, ukoliko sada odbiju surađivati. Na temelju vrlo tajnog dodatka javnoj diplomatskoj inicijativi, američke i savezničke obavještajne službe pozvale su desetke iračkih operativaca u stranim prijestolnicama i upozorile ih da mogu – ili promijeniti stranu ili biti vraćeni u Bagdad i uživati u dobrodošlici nove iračke vlade. Među zemljama koje su pomogle u ovoj operaciji su Rumunjska, Mađarska, Australija i Švedska – piše . opisuje prizor iz jednog rodilišta u Bagdadu, u kojem je, uz dva bolničara, ostalo još samo nekoliko novorođenčadi. U proteklih nekoliko dana, većina žena koja je došla roditi u bolnicu tražila je carski rez, jer nije željela porađati pod zračnim udarima, a neke su čak tražile i lijekove za izazivanje trudova da bi rodile prije koalicijskog napada. Većina pacijentica napustila je bolnicu, a preostalo je samo nekoliko prerano rođenih beba, koje još uvijek ne smiju izići iz inkubatora – javlja . jutros piše da se, paralelno s ratom u Iraku, vodi podjednako važan rat percepcija. Kako piše ovaj bostonski dnevnik, nije svejedno hoće li akcija u Iraku biti doživljena kao oslobodilački rat, imperijalistička okupacija ili križarski rat protiv islama, jer će upravo takve percepcije u velikoj mjeri oblikovati globalnu sigurnost, međunarodne odnose i imidž Sjedinjenih Država u godinama koje dolaze. Na percepciju iračkog rata će – kažu stručnjaci – utjecati razne stvari - broj žrtava, moguće korištenje biološkog i kemijskog oružja, iračka nafta, dužina rata i reakcije iračkog naroda na američku invaziju.