Hrvatska još uvijek bez zakona o zaštiti potrošača (6/5/02) - 2002-05-06
"U Europi ga nemaju jedino Bugarska, Srbija, BiH i Hrvatska. Albanija je donijela taj zakon prije četiri godine” - kaže Vesna Brčić Sti
Hrvatska bi uskoro trebala dobiti zakon koji će štititi kupce. Zakon koji po prvi put regulira zaštitu potrošača pri kupnji proizvoda i usluga očekuje se do kraja godine. U potpunosti usklađen sa standardima Europske Unije, test Zakona o zaštiti potrošača do kraja će ljeta na raspravu u parlament. Hrvatska je jedna od rijetkih evropskih zemalja koja još uvijek nije donijela zakon na kojeg se obvezala potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. “Od tranzicijski zemalja nemaju ga još Bugarska, Srbija i Bosna i Hercegovina. Mi smo na repu događaja, jedna Albanija je donijela taj zakon još prije četiri godine, a mi ga i dalje nemamo,” kaže za Glas Amerike Vesna Brčić Stipčević, predsjednica Hrvatske udruge za zastitu potrošača (HUZP). Za konačno donošenje zakona koji štiti prava potrošača zasluge ne pripadaju državi koja ga je propustila donijeti prošle godine. U sijecnju 2001. prva verzija zakona, koju je još 1998 izradila Udruga za zaštitu potrošača, prošla je raspravu u parlamentu ali je naknadno povučena zbog usklađivanja sa zakonima EU. Ministarstvo gospodarstva izradilo je novi tekst zakona po kojem će, ističu, hrvatski potrošači imati ista prava kao i u EU. "Neće imati nikad isti standard zaštite. Mi nemamo tu kulturu zaštite potrošača niti kod jedne niti kod druge strane, niti kod prodavača, niti kod kupaca", kaze Vesna Brčić Stipčević. Dodatni je problem, dodaje, što su u Hrvatskoj isporučitelji javnih i komunalnih usluga monopolisti. “Iako će problemi ostati, kaže predsjednica Udruge za zaštitu potrošača, “zakon će definirati čvrste standarde i dati smjernice prosječnom kupcu”. Zakon kupcu osigurava pravo na informiranost, sigurnost, izbor, prigovor, naknadu štete, zadovoljavanje osnovnih potrebe, zdrav okoliš i zaštitu od lažnih reklamnih kampanja. S druge strane po prvi su put zakonom definirane i obaveze prodavača. “Ponajprije odgovornost za proizvod koja se često prebacuje na proizvodjača. Potrošača se ne tiče odakle je nabavljen proizvod ili tko ga je proizveo. Ako je proizvod oštećen na bilo koji način, važno je da potrosac svoje pravo moze realizirati na “prvoj stepenici”, kod prodavača,” kaže Brćić-Sripčević. Ubuduće će i u hrvatskim trgovinama proizvod kojem istječe rok trajanja morati imati dodatno i jasno ispisan krajnji rok valjanosti, a prodavač će biti dužan zamijeniti neispravan proizvod. Za prodavače, proizvođače i uvoznike koji ga ne budu poštovali, zakon predvidja sankcije uključujući zabranu rada i visoke novčane kazne. Regulirane su akviziterska i prodaja putem interneta. Značajna je promjena što će usluge struje, vode i plina koje pružaju monopolisti u državnom vlasništvu kupac plaćati po stvarnoj potrošnji, a ne po zakupljenoj snazi. Hrvatskoj udruzi za zaštitu potrošača kupci se uglavnom žale na monopoliste i na cijene njihovih usluga. kojem je monopol u fiksnoj telefoniji produžen do kraja 2004., cijenu nacionalnog impulsa značajno je povećao krajem prošle godine. Od 15 do 20 posto veće cijene plina i struje najavili su INA i HEP. “Nas može spasiti jedino pojava konkurencije koja će monopolistima konkurirati i kvalitetom i cijenom, a kupac će moći birati. Ali, plašim se da u infrastrukturno skupim područjima na ovako malom tržištu nije za očekivati da će se javiti puno konkurenata,” kaže predsjednica HUZP-a. Novim zakonom država potrošačkim udrugama priznaje pravo na zastupanje kupaca i obvezuje se da će ih financirati sredstvima iz proračuna. Zbog dosadašnjeg odnosa prema potrošačkim udrugama Vesna Brčić Stipčević ne gaji iluzije o velikom novcu koji će se iz državnog budžeta sliti na njihove račune. Za 2002. godinu u kojoj je odlučila konačno donijeti zakon koji štiti potrošače Vlade je Hrvatskoj udruzi za zaštitu potrošača umjesto traženih 320 tisuća dodijelila svega 19 tisuća kuna! “To govori kako država prepoznaje rad gradjanske udruge i gradjanske inicijative, a prava potrošača spadaju u osnovna ljudska prava,” kaže predsjednica Udruge za zaštitu potrošača. Usporedbe radi, Udruga za razbijanje dosade prošle je godine od grada Zagreba dobila 90 tisuća kuna. Udruga Vesne Brčić Stipčević odbijena je s objašnjenjem da još nije donijet zakon o zaštiti potrošača.