Milijun legalnih useljenika godišnje - za Ameriku preskupo? (29/7/04) - 2004-07-28
Jedno istraživanje pokazuje da visoka stopa imigracije negativno utječe na plaće; produbljuje razlike između siromašnih i bogatih, pove
U Sjedinjene Države godišnje legalno useli oko milijun stranaca. Oni Ameriku čine etnički raznovrsnijom, ali ju i dosta koštaju - mnogo više no što se do sada pretpostavljalo! Amerikanci su useljeništvo uvijek sagledavali pomalo romantično, kao dio zajedničke prošlosti - piše dnevnik Christian Science Monitor. Imigranti Americi, prema tom uobičajenom stavu, donose jedino pozitivne stvari – svoju ambiciju, talent, volju da se teško radi... Tipični imigrant se zbog toga često zamišlja kao netko poput Alberta Einsteina ili pak košarkaša Yaoa Minga. U stvarnosti, tipični je useljenik - nepismeni seljak iz Meksika. Najnovije ekonomsko istraživanje pokazuje da visoka stopa imigracije ima negativan utjecaj barem u tri područja. Imigracija negativno utječe na plaće starosjeditelja. Ona također produbljuje razlike između siromašnih i bogatih, a i povećava državne troškove – jer useljenike često treba obrazovati, pomoći im u plaćanju stanarine, pronalaženja posla i slično. Jedan ekonomist s Harvarda izračunao je da je imigracija u posljednjih dvadeset godina smanjila prosječnu godišnju plaću američkog muškarca za 1700 dolara. Negativan je trend najizraženiji kada je riječ u radničkim zanimanjima, kao i raznim uslužnim djelatnostima – jer se upravo u tim područjima Amerikanci najviše natječu sa strancima. Useljenici, naravno, pobjeđuju – jer su voljni raditi za manje novca. Dok imigracija ima negativne posljedice kada su u pitanju slabije plaćeni Amerikanci, ona – u načelu – pogoduje poduzetnicima, i uopće bogatijem sloju, čime se još dodatno produbljuju razlike između bogatijih i siromašnijih Amerikanaca. Zbog imigracije, tvorničke radnike često ne treba visoko platiti, a jeftiniji su i vrtlari, kućne pomoćnice, dadilje – ljudi koji rade u bolje stojećim kućama, a u pravilu su stranci. Velik dio troška visoke imigracijske stope snosi država. Prema jednoj procjeni, troškovi obrazovanja, socijalne pomoći, zdravstvene zaštite za useljenike koštali su saveznu vladu krajem devedesetih više od 20 milijardi dolara – i to nakon što se oduzme iznos koji su useljenici uplatili na ime poreza! Jedna druga studija pokazuje da je cijena visoke stope useljevanja veća od 50 milijardi dolara godišnje. “Netko gubi, a netko dobija” – ovako ove podatke komentira jedan američki ekonomist. On misli da svakako dobivaju zemlje iz kojih useljenici dolaze u Ameriku – useljenici svojim rođacima šalju dio svoje američke plaće, što je mnogim siromašnim zemlja vrlo važan izvor prihoda.