Vladine poticajne mjere od 787 milijardi dolara još nisu potakle gospodarski rast
John Boehner: "Poticajne mjere trebale su potaknuti stvaranje radnih mjesta. To je bila središnja ideja tog plana. A na kraju, sve se s
Vlada iKongres Sjedinjenih Država su u veljači u američku ekonomiju 'ubrizgali'dodatnih 787 milijardi dolara iz državne blagajne, kako bi se Amerika izvuklaiz recesije. Pet mjeseci kasnije, ekonomski indikatori nisu baš najbolji i uKongresu su sve glasniji kritičari vladine politike, i to iz obje stranke. Sdruge strane, vlada naviješta da bi možda moglo doći i do još jednog paketapoticajnih mjera – financiranog novcem poreznih obveznika. Savjetnica predsjednika Baracka Obameza ekonomiju, Laura Tyson, smatra datreba početi raditi na drugom paketu ekonomskih mjera koje bi potaklegospodarski rast. No, te bi mjere - kaže LauraTyson – stupile na snagu jedino ako situacija to bude zahtijevala: "Buduće ekonomske trendove teškoje predvidjeti, a situacija bi se mogla i pogoršati. Kako se čini, nacionalnaje ekonomija slabija no što se to očekivalo. Zbog toga, ne bi bilo loše – usljedećih nekoliko mjeseci – početi razmišljati o tome treba li nam i drugipaket ekonomskih poticajnih mjera, i što on treba sadržavati." Laura Tyson ovo je izjavila na jednomstručnom skupu u Singapuru. UWashingtonu je njezina izjava dočekana s priličnim iznenađenjem, jer je samonekoliko dana ranije dopredsjednik Sjedinjenih Država Joe Biden izjavio da drugi zakonodavni paket ekonomskih poticajanije potreban. Biden je priznao da jevlada predsjednika Obame na izvjestan način podcijenila dubinu ekonomskihproblema te da nije očekivala da će stopa neuposlenosti biti tolikovisoka. Međutim, dopredsjednik Biden jerekao da je prvi zakonodavni paket ekonomskih poticaja – vrijedan 787 milijardidolara – bio ispravan potez. Podsjetimo, ovaj je paket sadržavao novce za tisućeinfrastrukturnih projekata, inicijative na polju energetike, izravnufinancijsku pomoć saveznim državama koje imaju proračunski manjak kao ismanjenje poreza za oko 95 posto građana. O paketu poticajnih mjera govorijedan od njegovih autora, član Zastupničkog doma, demokrat Steny Hoyer: "Mislimda nitko ne može reći da je zadovoljan njegovim dosadašnjim rezultatima. Ali,mi mislimo da su te mjere bile u potpunosti opravdane, bez njih se nije moglo.Sada je problem da se taj novac i namjenski potroši." No, za to trebaizvjesno vrijeme. Poznato je da treba proteći izvjesno razdoblje da novac kojise spominje u zakonu i stigne u nacionalnu ekonomiju, da se počne trošiti nanekom konkretnom projektu. Republikanci,koji su u oporbi, tvrde da je ova mjera bila u potpunosti pogrešna – a tvrdnjupotkrepljuju činjenicom da stopa neuposlenosti i dalje raste. Evo što o tomekaže čelnik republikanaca u Zastupničkom domu, John Boehner: "Poticajnemjere trebale su potaknuti stvaranje radnih mjesta. To je bila središnja idejatog plana. A na kraju sve se svelo ne na otvaranje radnih mjesta nego nadržavnu potrošnju." U veljači, kada suove mjere bile usvajane, predsjednik Obama je rekao da će one ili sačuvati ilipak otvoriti barem dva milijuna radnih mjesta. Teško je reći je li vladina politika uspješna ili ne – kaže Douglas Holtz-Eakin, direktor Uredaameričkog Kongresa za državni proračun: "Neznam što bi se događalo da taj zakon nije bio usvojen. Zbog toga, teško je utvrditi kakav je njegovkonačni rezultat." Douglas Holtz-Eakin kaže da sve većaneuposlenost u Americi pokazuje da savezna vlada u kratkom roku ne može mnogoučiniti kada je riječ o pokretanju anemične ekonomske aktivnosti u zemlji. Štose tiče mogućeg, drugog paketa ekonomskih poticaja, Douglas Holtz-Eaken kaže da to ne bi bila dobra ideja jer bi onAmeriku stavio u još veće dugove – a rezultat je prilično neizvjestan. Drugiekonomisti, međutim, upozoravaju da privatni sektor kao i građani općenitotroše sve manje, te da nacionalnu ekonomiju može pokrenuti jedino saveznavlada.