Bosna, dalje, s Visokim Predstavnikom, ili bez njega?
Niz zemalja, među njima i Srbija i Rusija, traže da se ukine Ured visokog povjerenika jer je , kako tvrde, došao čas da narodi BiH sami
USarajevu u srijedu i cetvrtak sastanak Vijeća za implementaciju mira, međunarodnogtijela u kojem su predstavnici 55 zemalja i organizacija. Tema ovog skupa jepolitička budućnost Bosne i Hercegovine. Andre de Nesnara je ovdje uWashingtonu razgovarao o radu tog tijela s dvojicom poznavatelja prilika uBosni i Hercegovini. Vijeće za implementaciju mira osnovano je 1995.,neposredno nakon potpisivanja Daytonskog sporazuma. Čine ga predstavnici 55 zemalja imeđunarodnih organizacija poput Međunarodnog monetarnog fonda i Crvenogkriža. Zadatak ove organizacije jenadgledati primjenu Daytonskog mirovnog sporazuma . Bosna i Hercegovina podijeljena je na dvaentiteta, a središnje vlasti u Sarajevu su iznimno slabe – tvrdestručnjaci. Srećko Latal, analitičar u sarajevskom uredu Međunarodne skupine zakrize, kaže da je cjelokupni politički sustav Bosne i Hercegovine spor ineefikasan: "Razlogtome je što sve tri vladajuće, nacionalne stranke – kao i druge stranke izvladajuće koalicije – koriste sve žešću retoriku, sve od izbora 2006. do danas. Zbog takve retorike, političari inzistirajuna maksimalističkim ciljevima, i zato je vrlo teško doći do kompromisa." Stvarnu političkuvlast u BiH ima i Ured visokog povjerenika, koji je osnovan u skladu sDaytonskim sporazumom. Njega imenujeVijeće za implementaciju mira. Aktualnivisoki povjerenik je austrijski diplomat ValentinInzko. Srećko Latal kaže da je prvotna svrha visokog povjerenika bilapraćenje i nadzor primjene mirovnog sporazuma iz Daytona: "1997., Ured visokog povjerenika dobio ješire upravne ovlasti, kako bi se ubrzala implementacija mirovnog sporazuma iprekinulo njegovo blokiranje od strane nacionalističkih vođa koje su bili navlasti neposredno nakon rata. Vremenomse Ured visokog povjerenika sve dublje angažirao u reformama, primjerice ureformi policije i obrane. Na žalost,posljednjih godina, međunarodna zajednica manje-više ignorira visokogpovjerenika i on je izgubio njezinu podršku." Ovaj analitičarkaže da niz zemalja, među njima i Srbija i Rusija, traže da se ukine Uredvisokog povjerenika – jer je , kako tvrde, došao čas da narodi BiH sami preuzmu odgovornost za svoju zemlju. Oovom pitanju se razgovara i na sastankuVijeća za implementaciju mira koje su upravo održava u Sarajevu.Stručnjak za Balkan Marko Hoare - s londonskog Sveučilišta Kingston -smatra da bi bilo vrlo loše kada bi se sada ukinuo Uredvisokog predstavnika: "UEuropskoj uniji postoje snažne struje koje žele pogodovati Beogradu iRusiji ione se zalažu za zatvaranje Ureda visokog predstavnika. Međutim, to bisamo dovelo do daljnje etničkepodjele te postupne dezintegracije zemlje." I Srećko Latal i Marko Hoare smatraju da je prerano dameđunarodna zajednica na taj način digne ruke od Bosne i Hercegovine. Oni misle da se ovlasti visokogpredstavnika moraju ili ojačati ili pak međunarodna zajednica treba pronaćineki drugi način da u Bosni i Hercegovini učvrsti svoju nazočnost i primjeniDaytonski sporazum.