Pravna bitka između savezne i lokalne vlasti u Arizoni oko kontrole ilegalnog useljavanja
Pravni stručnjaci komentiraju žalbu savezne vlade na lokalni zakon u Arizoni 
Predmet spora je lokalni zakon u Arizoni koji tamošnjoj policiji daje ovlast da provjerava imigracijski status – kod osoba za koje postoji opravdana sumnja da su, možda, ilegalno prešle meksičko-američku granicu Administracija predsjednika Baracka Obame prošli je tjedan uložila žalbu na jedan zakon koji je uvela savezna država Arizona, a koji se odnosi na kontrolu ilegalnog useljavanja. Pravna bitka između savezne i lokalne vlasti – koja očito predstoji – obnovit će nacionalnu raspru o ovlastima Washingtona u odnosu na 50 saveznih država, od kojih svaka ima vrlo široki mandat da upravlja na svom teritoriju. Predmet spora je lokalni zakon u Arizoni koji tamošnjoj policiji daje ovlast da provjerava imigracijski status – kod osoba za koje postoji opravdana sumnja da su, možda, ilegalno prešle meksičko-američku granicu. Ovaj lokalni zakon rezultat je dugogodišnjih frustracija u Arizoni, u kojoj prema procjenama ima oko 460 tisuća ilegalnih useljenika. Kako je za zaštitu državne granice, te imigracijsku politiku općenito, odgovorna savezna vlada, lokalne vlasti – ne samo u Arizoni, već i drugdje - negoduju što Washington ne obavlja svoj posao. Sada je američko Ministarstvo pravosuđa – kao predstavnik savezne vlade – odlučilo uložiti žalbu na ovaj lokalni zakon. Pred Amerikom je klasična ustavno-pravna debata o nadležnostima savezne i lokalne vlasti – kaže Richard Friedman, profesor ustavnog prava na Pravnom fakultetu Sveučilišta Michigan: "Riječ je o tipično američkom pravnom pitanju, o prirodi našeg ustava. Naime, saveznim državama Ustav daje načelno, opće pravo da reguliraju sve aspekte života na njihovom teritoriju. Kada se radi o nadležnostima savezne vlade, one imaju prednost – ali samo u nekoliko pitanja, koje Ustav točno određuje". A ta su pitanja – nacionalna obrana, vanjska politika te ubiranje poreza kojima se financira državna uprava na saveznoj razini. Na tim područjima, odluke Kongresa odnosno predsjednika države, imaju prednost u odnosu na lokalne vlasti. Sva druga područja javnog života – koja Ustavom nisu poimence delegirana u nadležnost savezne vlade – u nadležnosti su lokalnih vlasti, u 50 saveznih država. Ovakva je podjela vlasti u više navrata tijekom američke povijesti, bila predmet pravnih sporova. Richard Friedman kaže da većina pravnih stručnjaka smatra da je imigracija u nadležnosti saveznih vlasti: "Iznad savezne vlasti nije nitko, ali samo kada su u pitanju točno određene nadležnosti. Prema tome, ako je Kongres Sjedinjenih Država nadležan u vezi nekog pitanja, i o tome usvoji zakon, onda je taj zakon -zakon čitave nacije. I svi lokalni zakoni, ukoliko nisu s njim u skladu, su nevažeći. Politika useljavanja i imigracijski sustav već se dugo vremena smatraju predmetom saveznog zakonodavstva. Prema tome, u ovom je sporu glavno pitanje – da li je zakon iz Arizone u suprotnosti sa saveznim zakonom". Nekoliko organizacija koje prate poštivanje ljudskih prava također je uložilo žalbe protiv zakona iz Arizone, jer tvrde da će on dovesti do takozvanog rasnog profiliranja. Naime, tvrde ove udruge, za očekivati je da će policija vjerojatno zaustavljati i legitimirati jedino osobe koje 'liče' na ilegalne useljenike – na osnovi boje kože i drugih uglavnom tjelesnih karakteristika. Baš zbog takve diskriminacije zakon iz Arizone nije u skladu s američkim zakonodavstvom – tvrde ove organizacije. Međutim, guvernerka Arizone Jan Brewer smatra da žalba Ministarstva pravosuđa protiv njezine savezne države predstavlja – kako je rekla - 'kolosalno rasipanje novca'. Ona tvrdi da je njezina država moral nešto učiniti po pitanju ilegalnog useljavanja zbog toga što savezna vlada ne radi svoj posao – ne nadzire državne granice. Steve Vladeck, profesor Pravnog fakulteta Sveučilišta America u Washingtonu, kaže da je pristašama zakona iz Arizone jako drago što je Washington podnio žalbu na njega – jer sada će se to pitanje raspraviti na saveznom sudu a problematika će postati dio nacionalne debate: "Od kako je zakonodavno tijelo Arizone usvojilo taj zakon, jedan od ciljeva njegovih predlagača bio je isprovocirati reakciju Washingtona. Da savezna vlada uloži žalbu na taj zakon. Ovdje je glavno pitanje – imaju li savezne države pravo da provode takve mjere protiv imigranata koji nemaju isprava. Predlagači zakona iz Arizone željeli su da prisile saveznu vladu da se o tom pitanju izjasni". Slične zakone protiv ilegalnih useljenika razmatraju i neke druge savezne države. Jedna je anketa pokazala da više od 60 posto Amerikanaca podržava oštre mjere protiv stranaca koji su ilegalno ušli u zemlju, kakve je donijela Arizona. Prema većini procjena u Sjedinjenim Državama ima oko 12 milijuna ilegalnih useljenika. Analitičari američke političke scene očekuju da će pitanje ilegalne imigracije biti jedno od važnijih na izborima za Kongres koji se održavaju u studenom. Colby May iz konzervativnog think-tanka koji se zove Američki centar za pravo kaže da brojne savezne države prate što će se dogoditi u vezi savezne žalbe na zakon iz Arizone: "Sve dok savezna vlada ne čini ono što treba činiti, i što od nje traže građani – a to znači, kontrolira državnu granicu – dolazit će nam mnogo ilegalnih imigranata. A lokalne su vlasti odgovorne za financiranje obrazovanja i niza socijalnih službi – koje i ti imigranti koriste. Prema tome, savezne države su pod pritiskom da nešto učine kako bi se to pitanje riješilo". Sudsko rješavanje ovog pitanja trajat će vjerojatno nekoliko sljedećih mjeseci. Očekuje se da će se, u posljednjoj instanci, o njemu morati izjasniti i Vrhovni sud – konačni tumač američkog Ustava.