SAD prodaju Poljskoj 250 tenkova
Biden thinks Russian invasion of Ukraine ‘will happen within the next several days’ 
Američki dužnosnici kažu da će Sjedinjene Države prodati Poljskoj 250 borbenih tenkova M1 Abrams kako bi poboljšali sigurnost zemlje usred eskalacije napetosti s Rusijom oko Ukrajine. WASHINGTON/WARSAW — Ministar obrane Lloyd Austin rekao je novinarima u petak u Varšavi da su on i državni tajnik Antony Blinken obavijestili Kongres o svojoj namjeri da prodaju vozila. "Vremenski okvir za isporuku ovih tenkova je trenutno u raspravi", rekao je Austin. Poljska je ovog ljeta najavila planove za kupnju tenkova od Sjedinjenih Država kao dio ugovora vrijednog otprilike 6 milijardi dolara, ali se prodaja odgađala. Austin je rekao da će nabavka od strane Poljske također pomoći u "osiguranju pravičnije podjele" obrambenih odgovornosti unutar NATO saveza. Austin je zahvalio Poljskoj što je ugostila dodatnih 4.700 američkih vojnika koji su spremni odgovoriti ako Rusija napadne Ukrajinu. U Poljskoj se nalazi između 9.000 i 10.000 američkih vojnika od dodatne naredbe predsjednika Joea Bidena za raspoređivanje ranije ovog mjeseca. Američki predsjednik Joe Biden trebao bi u petak razgovarati s transatlantskim čelnicima o krizi u Ukrajini. Bijela kuća je saopćila da će predsjednik obavijestiti čelnike o naporima SAD-a u vođenju odvraćanja i diplomacije. Biden je u četvrtak rekao da postoji “vrlo velika” vjerojatnost da će Rusija napasti Ukrajinu u sljedećih nekoliko dana. "Imamo razloga vjerovati da su uključeni u operaciju "lažne zastave" kako bi imali izgovor za ulazak", rekao je Biden novinarima u Bijeloj kući. “Svaka indikacija koju imamo pokazuje da su spremni ući u Ukrajinu, napasti Ukrajinu. "Mislim da će se to dogoditi u sljedećih nekoliko dana", rekao je. Biden je, međutim, rekao da i dalje vjeruje da je moguće pronaći diplomatsko rješenje koje bi ublažilo zabrinutost Rusije oko NATO-ovih projektila i vježbi vojne obuke u istočnoj Europi. Zapadni saveznici odbacuju glavni zahtjev Rusije da NATO isključi mogućnost davanja članstva Ukrajini i drugim bivšim sovjetskim republikama. Američki državni tajnik Antony Blinken kasnije je to ponovio, rekavši Vijeću sigurnosti UN-a da svijet može očekivati da će Rusija napasti Ukrajinu za nekoliko dana i da obavještajne informacije pokazuju da bi tome mogao prethoditi izmišljeni izgovor. "Ovo bi mogao biti nasilan događaj za koji će Rusija okriviti Ukrajinu, ili nečuvena optužba koju će Rusija iznijeti protiv ukrajinske vlade", rekao je Blinken. "Ne znamo točno u kakvom će to obliku biti." Glasnogovornik State Departmenta Ned Price rekao je da je Blinken "u svom današnjem izlaganju u Vijeću sigurnosti UN-a istaknuo da je, budući da vjerujemo da je jedini odgovoran način za rješavanje ove krize putem diplomacije i dijaloga, predložio sastanak s [ruskim] ministrom vanjskih poslova Lavrovom u Europi sljedeći tjedan." Price je rekao: “Rusi su odgovorili s predloženim datumima za kasni sljedeći tjedan, što mi prihvaćamo, pod uvjetom da nema daljnje ruske invazije na Ukrajinu. Ako napadnu u narednim danima, bit će jasno da nikada nisu bili ozbiljni po pitanju diplomacije. Nastavit ćemo koordinirati s našim saveznicima i partnerima i poticati daljnje angažmane s Rusijom kroz Vijeće NATO-Rusija i OSCE [Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju].” U međuvremenu, Moskva je protjerala drugog američkog diplomata iz američkog veleposlanstva u glavnom gradu Rusije. State Department je rekao da protjerivanje Barta Gormana, zamjenika šefa misije u Moskvi, "nije bilo ničim izazvano, a mi to smatramo eskalacijskim korakom i razmatramo naš odgovor". U Bruxellesu je ministar obrane Lloyd Austin rekao da Rusija nastavlja gomilati svoje snage duž ukrajinskih granica i da ne vidi nikakve naznake da Moskva šalje trupe kući, kako tvrdi. "Mi to ne vidimo", rekao je šef Pentagona na sastanku ministara obrane NATO-a. "Naprotiv, vidimo ih kako ih pridodaju na više od 150.000 vojnika koje su već rasporedili duž te granice... Čak ih vidimo kako pohranjuju svoje zalihe krvi." "Iz prve ruke znam da takve stvari ne radite bez razloga, a sigurno ih ne radite ako se spremate spakirati i otići kući", rekao je Austin. Američki dužnosnici kažu da je Moskva poslala još jedan 7.000 vojnika na granici s Ukrajinom posljednjih dana. Austin je dodao: "Nema razloga, naravno, da bi ikada do toga došlo. Baš kao što nema razloga da Rusija ponovo napadne Ukrajinu" nakon aneksije ukrajinskog poluotoka Krima 2014. godine. Kremlj tvrdi da povlači vojnike u blizini ukrajinske granice, ali je rekao da će za to trebati vremena. Austin je rekao da će, ako ruski predsjednik Vladimir Putin “izabere rat” umjesto diplomatskog rješenja ukrajinske krize, “gospodin Putin biti taj koji će snositi odgovornost za patnju i golemu žrtvu koja slijedi”. Austin je rekao da "mirni ishod koji poštuje suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine predstavlja najbolji ishod za Ukrajinu, dakako, ali i za Rusiju i ruski narod". Namjere Rusije mogle bi postati jasnije nakon što Sjedinjene Države i njihovi saveznici analiziraju dokument koji je Kremlj dostavio američkom veleposlaniku Johnu Sullivanu u Moskvi. To je pisani odgovor Rusije na nedavnu ponudu SAD-a i NATO-a da pregovaraju o raspoređivanju projektila i vježbama trupa u Europi, istovremeno odbacujući zahtjeve Rusije u vezi s mogućim članstvom Ukrajine u NATO-u. SAD također promatraju sukob između ruskih separatista i kijevskih snaga u regiji Donbas na istoku Ukrajine, gdje je u posljednjih osam godina ubijeno 14.000 ljudi. U četvrtak su ukrajinske snage i pobunjenici koje podržava Rusija razmijenili optužbe za pucanje preko linije prekida vatre. Austin je rekao da su izvješća o granatiranju “zasigurno zabrinjavajuća. Već smo neko vrijeme govorili da bi Rusi mogli učiniti nešto poput ovoga kako bi opravdali vojni sukob, tako da ćemo to vrlo pozorno pratiti." Tijekom granatiranja pogođena je učionica dječjeg vrtića u Stanytsia Luhanskoj, na proukrajinskom teritoriju u Donbasu. Separatisti u regiji Lugansk okrivili su ukrajinsku vladu za granatiranje, dodajući da su pobunjeničke snage uzvratile vatru, prenosi The Associated Press. Međutim, Ukrajina je osporila tu tvrdnju, rekavši da su separatisti granatirali njezine snage, ali oni nisu uzvratili. Ukrajinsko vojno zapovjedništvo priopćilo je kako su u granatiranju ranjena dva učitelja i prekinuta struja u pola grada, javljaju mediji. "Napadi na vrtiće i škole bili su tužna stvarnost za djecu u istočnoj Ukrajini tijekom posljednjih osam godina", rekao je UNICEF u priopćenju u petak rano. “Više od 750 škola ranjeno je od početka sukoba, ometen pristup obrazovanju za tisuće djece s obje strane kontaktne linije.” “Obrazovne ustanove trebale bi ostati siguran prostor u kojem djeca mogu biti zaštićena od prijetnji i kriza i utočište u kojem mogu učiti, igrati se i rasti do svog punog potencijala”, rekao je UNICEF. Yasar Halit Cevik, šef promatračke misije OSCE-a, rekao je Vijeću sigurnosti UN-a da je od srijede navečer do četvrtka bilo 500 eksplozija duž linije kontakta. Kazao je kako se činilo da su se napetosti tada smanjile, uz manje prijavljenih eksplozija. Američko veleposlanstvo u Ukrajini objavilo je u tvitu: "Agresor u Donbasu je jasan - Rusija". Glasnogovornik Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da je Rusija duboko zabrinuta zbog izbijanja nasilja. Ukrajinski ministar vanjskih poslova Dmytro Kuleba pozvao je na osudu onoga što je nazvao "teškim kršenjem sporazuma iz Minska od strane Rusije usred ionako napete sigurnosne situacije". Američko veleposlanstvo također je dalo slične komentare u drugom tweetu. Glavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg rekao je: "Zabrinuti smo što Rusija pokušava organizirati izgovor za oružani napad na Ukrajinu." Rekao je da "vrata NATO-a ostaju otvorena" za pregovore, ali zapadni savez ne može prihvatiti kada "velike sile zastrašuju, maltretiraju ili diktiraju druge". Pozvao je Rusiju da se "uključi u dobroj vjeri" oko ukrajinske krize. Neke informacije za ovo izvješće stigle su iz Associated Pressa, Agence France-Presse i Reutersa.