Bez nacionalnosti i ljudskih prava
Borci za ljudska prava se pripremaju za obilježavanje devetog po redu Svjetskog dana izbjeglica 20. juna.
Ove godine fokus Svjetskog dana izbjeglica je na milijunima izbjeglih koji iz različitih razloga nemaju državljanstva. Nedavno predloženi zakon u američkom Kongresu bi ako prođe omogućio legalni status za 4000 građana bez državljanstva. Neki ljudi nemaju putovnice, imovine, niti pravo glasa. Izbjeglice bez državljanstva su kao duhovi, a upravo oni su tema konferencija Ujedinjenih naroda i nedavne rasprave u američkom Kongresu. Dan Glickman, predsjednik organizacije Međunarodne izbjeglice je komentirao: "Otprilike 12 milijuna ljudi diljem svijeta nemaju nacionalnost. To je egzistencijalna noćna mora." Senatori razmatraju stanje 4000 ilegalnih stanovnika Amerike bez državljanstva. Novi prijedlog zakona takozvani Akt za zaštitu izbjeglica 2010 bi dozvolio izbjeglicama plasiranje zahtjeva za legalni status, uz ubrzani proces. Glickman je spomenuo slučaj Tatiane Lesnikove koja 18 godina živi ilegalno u Sjedinjenim Državama. Rođena je u Sibiru, nakon čega se preselila u Ukrajinu, da bi na kraju stigla u Ameriku. Kada se Sovjetski savez raspao, ostala je bez državljanstva. Na pitanje što za nju znači biti bez državljanstva ona kaže: "Ne imati nacionalnosti znači ne postojati. Nemamo nikakva prava. Ja nemam nikakva prava." Lesnikova ima dva sina. Jednog je dovela sa sobom, a drugog ostavila u Ukrajini jer je bila sigurna da će se moći vratiti. , kaže Lesnikova. Stručnjaci tvrde da izbjeglice bez nacionalnosti nisu problem samo u Americi. Desetine zemalja su udomljavale izbjeglice, a najviše Afrika i Azija. Kako su države nastajale i nestajale velike grupe ljudi su ostavljane po strani. U nekim slučajevima nisu u mogućnosti da se vjenčaju, obrazuju niti posjeduju imovinu. Maureen Lynch je stručnjak na ovom polju: "Ne govorimo samo o posjedovanju imovine, auta, i takvih stvari. U pitanju može biti nešto jednostavno kao posjedovanje frižidera. U nekim zemljama se bez državljanstva ne može kupiti ni mobitel. " Lynch kaže da je ovo također pitanje i nacionalne i međunarodne sigurnosti: " Borci za prava izbjeglica kažu da bi zemlje trebale legalizirati statuse ovih ljudi, i izdati im dokumente kako bi mogli legalno raditi i putovati. Također potiču i Sjedinjene Države da potpišu međunarodne ugovore kojim bi se zaštitile izbjeglice bez nacionalnosti. Tatianu Lesnikovu je neposjedovanje dokumenata koštalo čestih iznenadnih pritvaranja. Ona je medicinska sestra, ali mora periodično produžavati radne papire. Zbog toga često propušta posao i biva otpuštena. Ali Lesnikova još uvijek želi biti Amerikanka: "Želim tu ostati jer je ovo jedina zemlje gdje možeš stati na noge sam bez ičije pomoći. " Ali mala pomoć bi Tatiani mogla pomoći na duge staze.