Nove nade za oboljele od raka
Znanstvenici rade na novim, ciljanim lijekovima za rak za koje se nadaju da će biti znatno efikasniji od postojećih
Američki Nacionalni institut za istraživanje raka organizacija je koja koordinira istraživanja raka u čitavim Sjedinjenim Državama. Godišnji proračun, u visini od preko 4 milijarde dolara, financira i istraživačke i terapijske centre diljem zemlje, kao i pomaže u istraživanjima u oko 20 zemalja svijeta. Dijagnoza raka više nije smrtna osuda kao što je bila nekad. Mnogi znanstvenici predviđaju da će se već u ovom desetljeću, ili slijedećem, rak početi smatrati kroničnom bolešću s kojom se može živjeti ... uz odgovarajuću terapiju, poput dijabetesa danas. A evo i zašto: zahvaljujući napretku biologije i genetike, današnji su znanstvenici oboružani novim saznanjima o molekularnim abnormalnostima u stanicama raka. Razvijaju se strategije za ometanje raka u svim njegovim stadijima, za sprečavanje nastupa raka, eliminiranje već u najranijim stadijima, te interveniranje i moduliranje najtežih posljedica raka kada se on već razvije. Takva su istraživanja rezultirala novom generacijom vrlo specifičnih lijekova, od kojih se neki već dokazuju kao vrlo efikasni. Umjesto tradicionalne kemoterapije koja je napadala stanice koje su se najbrže dijelile, bez obzira na njihovo podrijetlo, funkciju ili zdravlje, novi lijekovi imaju za cilj popravljanje specifičnih molekularnih problema. "U prošlosti, lijekovi su bili ciljani, ali ne tako precizno kao danas. Znanstveno govoreći, nismo imali tako dobro razlučene mete terapijskog djelovanja kao što ih imamo danas," kaže dr. Karen Antman, koja vodi istraživanja u sjedištu Nacionalnog instituta za istraživanje raka, u Bethesdi, kraj Washingtona. "U posljednjem desetljeću, broj lijekova koji su u procesu istraživanja značajno je porastao. Bolje ih razumijemo, pa je i djelovanje lijekova mnogo bolje: imamo puno više aktivnih lijekova s puno manje popratnih pojava," objašnjava naša sugovornica. U ranim kliničkim testiranjima, neka su cjepiva protiv raka nadmašila očekivanja pruživši nove, premda ograničene, dokaze da cjepivo može pomoći u ratu protiv nekih vrsta raka. Neke se studije cjepiva, koja su eliminirala rak kod laboratorijskih životinja napavši proteine povezane srakom, sada konačno testiraju i na ljudima. "Većina ljudi vrlo dobro zna za cjepiva protiv zaraznih bolesti, a postoje zarazne bolesti koje su povezane s rakom. Najbolji primjer za to je hepatitis B koji izaziva rak jetre, jedan od najbrojnijih vrsta raka u zemljama u razvoju," kaže dr. Antman. Uporaba duhana diljem svijeta rezultira najvećim brojem smrti od raka. Unatoč ogromnih napora uloženih u zdravstveno prosvjećivanje, pušenje postaje sve proširenije u zemljama u razvoju. "Drugi uzroci raka nisu još potpuno istraženi, ali izgleda da su u velikoj mjeri povezani s navikama. Recimo, vrste raka koje su povezane sa zaraznim bolestima mnogo su češće u zemljama u razvoju nego u industrijaliziranim zemljama. Primjer za to je rak grlića maternice. U mnogim zemljama u razvoju, to je glavni uzrok smrti među svim zloćudnim tumorima. A, upravo u slučaju tog raka, rano otkrivanje ciljanim 'screeningom' populacije daje najbolje rezultate: PAP testovi su razlog zašto rak grlića maternice više nije među najvećim problemima u industrijaliziranim zemljama," priča. Kada bi zdravstvenim djelatnicima diljem svijeta bili dostupni jednostavni načini prevencije raka grlića maternice, godišnje bi bile spašene stotine tisuća života. Institut za rak i njegovi partneri provode testiranja cjepiva upravo s tim ciljem. Na koncu, i kartografiranje ljudskog genoma izravno koristi istraživanjima raka. "Projekt određivanja ljudskog genoma nam je u osnovi pružio pokazatelje. Sada postoji prijedlog za istraživanje genoma raka, gdje bismo, kada već identificiramo gene povezane s raznim vrstama raka, mogli sekvencionirati gene povezane s rakom dojke, zatim gene povezane s rakom pluća itd. U relativno kratko vrijeme – recimo, desetak godina! – znali bismo sve gene povezane s raznim vrstama raka i mogli bismo mnogo točnije odrediti koja se vrsta raka razvila kod bolesnika i koji bi lijek bio najprikladniji. To bi bila medicina točno po mjeri pojedinca. Za sada to još ne možemo raditi," kaže dr. Antman. Institut je službeno započeo svoj projekt genoma raka i znanstvena saznanja o genetskim promjenama u stanicama raka i tumorskom rastu vrlo se brzo umnožavaju. No, optimizam izazvan otkrićem genomske osnove raka umanjuje činjenica da istodobno dok u nekim zapadnim zemljama stope smrtnosti od raka počinju opadati, rak postaje sve veći ubojica u siromašnijim populacijama.