Odnosi Washingtona i Moskve - 'na čekanju'
Ruskom je predsjedniku Vladimiru Putinu preostalo tek nešto manje od dva mjeseca mandata dok predsjednik George Bush svoj drugi predsje
Većina stručnjaka za američko-ruske odnose slaže se da oni nisu dobri. Prošlu je godinu obilježila glasna retorika, pogotovo s ruske strane – u vezi nekoliko pitanja o kojima se Moskva i Washington ne slažu. Primjer oštre retorike je govor ruskog predsjednika Vladimira Putina u veljači prošle godine na međunarodnom skupu o europskoj sigurnosti u Munchenu, u kojem je ruski čelnik optužio Ameriku da pokušava uspostaviti globalnu dominaciju. Bivši savjetnik za nacionalnu sigurnost predsjednika Georgea Busha starijeg, Brent Scowcroft nije bio iznenađen oštrinom Putinovih riječi. Jedan od glavnih prijepora na relaciji Washington – Moskva je američki plan o postavljanju elemenata novog protu-raketnog štita u Poljskoj i Češkoj. U Poljskoj – ovisno o pristanku njezine vlade – postavilo bi se deset raketnih presretača, dok bi u Češkoj bilo otvoreno jedno radarsko postrojenje. Sjedinjene Države tvrde da ova vojna postrojenja ne bi služila za obranu od ruskog raketnog arsenala – kojeg zbog njegove masivnosti ionako ne bi mogla onesposobiti – već su tu za obranu od projektila koje bi prema Zapadu mogle lansirati zemlje poput Irana. Andrew Kuchins, stručnjak za Rusiju pri washingtonskom Centru za strateška i međunarodna istraživanja, kaže da se Moskva plaši ovakvog američkog plana zbog toga što on ujedinjuje dvije glavne prijetnje – raketnu obranu i širenje NATO saveza na istok. Moskva i Washington dogovorili su redovite sastanke eksperata za ovu temu, kako bi se pronašao kompromis. Drugi je problem- Kosovo, koje je od 1999. godine pod upravom Ujedinjenih naroda i NATO saveza. Sjedinjene Države i Europska unija podržavaju želju većinskog albanskog stanovništva da Kosovo postane neovisna država. Rusija podržava Srbiju, koja tvrdi da Kosovo treba ostati dio njezina državnog teritorija. Međunarodni pregovori o budućnosti Kosova nisu urodili plodom. Moskva je najavila da će u Vijeću sigurnosti uložiti veto protiv bilo kojeg prijedloga koji uključuje mogućnost državne neovisnosti. Bivši američki državni tajnik Lawrence Eagleburger, koji je prije tridesetak godina bio američki veleposlanik u Jugoslaviji, smatra da su ovdje suprotstavljena dva načela – s jedne strane nepovredivost državne suverenosti a s druge strane pravo naroda na samoopredjeljenje. Stručnjak za Rusiju Robert Legvold, koji predaje na newyorškom sveučilištu Columbija, kaže da Moskva veliku važnost pridaje poštivanju načela državne suverenosti. Zapadni stručnjaci ne očekuju da će u američko-ruskim odnosima doći do značajnih promjena u nadolazećim mjesecima, jer su mandati oba predsjednika, Busha i Putina, pri kraju. Rusi će novog predsjednika izabrati 2. ožujka, dok će Amerikanci svog izabrati 4. studenog. Niti ruski, a niti američki predsjednik ne mogu odslužiti više od dva uzastopna predsjednička mandata, tako da i Putin i Bush – po ustavima svojih država – moraju napustiti svoje položaje. Dok dvije zemlje očekuju nove predsjednike, odnosi Washingtona i Moskve također će biti u 'stanju čekanja'.