Presuda Milomiru Stakiću (7/8/03) - 2003-08-07
Bivši gradonačelnik Prijedora proglašen je krivim za ubojstvo, progone i druge zločine u svezi s etničkim čišćenjem. Poruka je jasna. 
Međunarodni tribunal za ratne zločine počinjene na teritoriju bivše Jugoslavije izrekao je presudu bosanskom Srbinu Milomiru Stakiću, bivšem šefu kriznog štaba u Prijedoru. On je proglašen krivim za ubojstvo, progone i druge zločine u svezi s etničkim čišćenjem u Prijedoru, 1992. godine. Više od tisuću i petsto stanovnika tog grada, pretežito bosanskih muslimana je ubijeno, a 20 tisuća deportirano dok je Stakić bio na čelu kriznog štaba. Iako su njegovi zločini teški, Stakić nije proglašen krivim za genocid, izjavio je sudac Medjunarodnog tribunala u Den Hagu Wolfgang Schomburg: "Unatoč sveobuhvatnog zločinačkog odnosa prema ne-Srbima u Prijedoru 1992. godine, koji je bez dvojbe dokazan, i iako to ne oduzima težinu zločinu, Tribunal nije utvrdio da se ovdje radilo o genocidu. Radilo se o teškom slučaju progona, likvidacije i deportacije." Kao čelnik kriznog štaba u Prijedoru, Stakić je bio nužni suučesnik u kampanji etničkog čišćenja. On je nosio uniformu i oružje. On je takodjer uspostavio tri zatočenička logora okružena minama, gdje su muslimanski civili redovito ubijani. Do danas, 32 muškarca i jedna žena osudjeni su u Medjunarodnom tribunalu u Den Hagu, dok se postupak vodi u još 43 slučaja. Najviši dužnosnik kojem se do sada sudilo u Medjunarodnom tribunalu je bivši srbijanski diktator Slobodan Milošević. On je optužen za poticanje desetogodišnjeg krvoprolića na Balkanu kao dio plana za stvaranje etnički čiste srpske države. Poruka je jasna. Počinitelji zločina biti će izvedeni pred lice pravde. Presuda Milomiru Stakiću potcrtava važnost uhićenja i drugih optuženih za užasne zločine na Balkanu, posebice Ratka Mladića, čelnika vojske bosanskih Srba, te Radovana Karadžića, čelnika bosanskih Srba tijekom rata. Obojica su optuženi za genocid, izmedju ostalih zločina protiv čovječnosti. Sjedinjene Države će nastaviti pružati pomoć kako bi prekršitelji medjunarodnih humanitarnih zakona odgovarali za svoja djela.