Sindikalno organizirano tek 13 posto uposlenih Amerikanaca
Sindikati su pretrpjeli dosta štete i zbog negativnog imidža da su korumpirani, koji je stvoren tridesetih godina prošlog stoljeća; sla
Američki sindikati itekako osjećaju posljedice seljenja radnih mjesta u inozemstvo, kao i druge trendove globalne ekonomije. Sindikati u Americi gube članstvo, a time i politički utjecaj. Radnici koji prosvjeduju na ulicama nekada su bili uobičajeni prizor u Sjedinjenim Državama. Međutim, sindikati već desetljećima bilježe pad broja članova. Prije 50 godina 35 posto radnika bili su članovi sindikata, a danas manje od 13 posto. Ekonomist Jared Bernstein smatra da je sve slabiji utjecaj sindikata na političkoj i društvenoj sceni posljedica dugogodišnje bitke između sukobljenih strana - radništva i vlasnika, odnosno uprave. Poslovni sloj - vlasnici firmi ili čelnici u upravi - tvrdi da 'više ne mogu priuštiti visoke plaće članova sindikata, u globalnoj ekonomiji u kojoj se mora voditi računa o svakom trošku'. "Protivnici sindikata često kažu: 'ne možemo imati sindikate jer oni štete našoj konkurentnosti. Ne možemo se nadmetati u globalnoj ekonomiji ako imamo jake sindikate" - ovaku situaciju objašnjava Jared Bernstein. U globalnoj ekonomiji sindikati su marginalizirani - kaže David Bonior, sindikalni aktivist i bivši član Kongresa. Mnogi u Sjedinjenim Državama kažu da se presudni trenutak u sinikalnom pokretu dogodio 1982, godine kada su štrajkali savezni kontrolori leta. Tadašnji predsjednik Ronald Reagan otpustio je 11,359 kontrolora leta koji se nisu htjeli vratiti na posao. Nakon toga, kaže Jared Bernstein, za američku vladu je postalo prihvatljivo da zauzme otvoren anti-sindikalan stav. Radnički sindikati pretrpjeli su dosta štete i zbog negativnog imidža da su korumpirani, koji je stvoren tridesetih godina prošlog stoljeća. Njihovom slabljenju pridonio je priljevu imigranata na američko tržište radne snage. Sindikati inače, kao i mnoge druge udruge i organizacije, jako lobiraju za svoje ciljeve i raznim političkim kandidatima daju novac, kako bi stekli politički utjecaj. Međutim, mnogi u sindikalnom pokretu vjeruju da bi veći dio tog novca trebalo potrošiti na promotivne akcije u cilju povećanja broja članova - kaže David Bonior. "Među radnicima se vodi velika debata oko toga kako najbolje uporabiti sindikalne fondove" - smatra ovaj bivši član Zastupničkog doma. Ekonomisti i mnoge kompanije koje inovativno posluju ukazuju na stvaranje novog poslovnog modela u kojem radnici i uprava surađuju u podjeli vlasništva, profita i moći. Problem je, međutim, u tome što u Americi ima sve manje 'klasičnih' radnika, što dovodi i do slabljenja sposobnosti sindikata da pregovaraju u ime svojih članova.