U sljedećih 10 godina, Rusija planira trošiti na vojsku 20 milijuna dolara dnevno
Pavel Felgenhauer: "Naoružanje i oprema nisu modernizirani iako je vojni proračun deset puta veći od onog iz 2000. godine."
Jevgenij Volk: "Rusija je od Sovjetskog saveza naslijedila velik vojno-industrijski potencijal koji se na žalost nije transformirao u mirnodopski sektor. Tako da vojna industrija i danas postoji kako bi jamčila radna mjesta. Zaposleni u njoj su izborna baza Vladimira Putina, pred glasanje za parlament i predsjednika države“. Rusija namjerava u sljedećih desetak godina na naoružanje potrošiti oko 730 milijardi dolara – najavio je nedavno premijer Vladimir Putin. U govoru parlamentarnim zastupnicima, Putin je rekao da Rusija mora biti jaka kako bi se oduprla prijetnjama izvana te da će zato od 2013. biti udvostručena proizvodnja raketnog naoružanja. Moskovski analitičari s kojima je razgovarala Anna Ardayeva kažu da je vladin cilj – održati ruski utjecaj u regiji te ojačati ulogu države na domaćem planu. 730 milijardi dolara u deset godina – to znači da će Rusija na modernizaciju svoje vojske trošiti oko 20 milijuna dolara dnevno. Planira se, među ostalim, nabava osam modernih podmornica naoružanih balističkim projektilima. Rusko ratno zrakoplovstvo dobit će 600 novih letjelica, a obnovit će se i protu-zračna obnova. Domaćom proizvodnjom i uvozom oružja, ruske će se oružane snage znatno osuvremeniti - moderna oprema i naoružanje bit će 2020. 70 posto ruskog arsenala. Neovisni vojni analitičar Pavel Felgenhauer kaže da je glavni prioritet modernizacija nuklearnog arsenala, ali postoje i druge potrebe: "Nakon toga dolazi zrakoplovstvo, protu-zračna obrana, kopnena vojska... Zapravo sve rodove treba obnoviti jer je samo 10 do 15 posto ruskog naoružanja moderno naoružanje“. Iako je ruski arsenal prilično zastario, Moskva dosta oružja izvozi. Pavel Felgenhauer kaže međutim da pada u oči činjenica da je arsenal i dalje zastario iako je ruski vojni proračun u odnosu na 2000. – deset puta veći: "Aktualni ministar obrane tvrdi da je bilo masovnih pronevjera. Uz to, ruska vojna industrija – koja je znatno manja nego u sovjetsko doba – reagirala je na rast vojnog budžeta rastom cijena. Proizvodi iste avione i iste rakete, jedino što su oni sada znatno skuplji“. Ruski premijer Vladimir Putin objasnio je povećanje vojnog proračuna potrebom da se zemlja odupre prijetnjama izvana. Međutim, analitičari tvrde da je pravi cilj – stvoriti dodatni biznis za vojnu industriju, neposredno pred izbore sljedeće godine. Jevgenij Volk iz Zaklade Jeljcin o tome kaže: "Rusija je od Sovjetskog saveza naslijedila velik vojno-industrijski potencijal koji se na žalost nije transformirao u mirnodopski sektor. Tako da vojna industrija i danas postoji kako bi jamčila radna mjesta. Zaposleni u njoj su izborna baza Vladimira Putina, pred glasanje za parlament i predsjednika države“. Nabava stranog oružja odvijala bi se u dvije faze. U prvoj, Moskva bi nabavila opremu i strane licence, a u drugoj bi uspostavila zajedničke projekte sa zapadnim proizvođačima oružja, tako da bi se zapadno oružje – prema toj zamisli - zapravo proizvodilo u Rusiji.