Srce na popravak?
Pokusi izvedeni na laboratorijskim miševima ukazuju da će jednog dana biti moguće popravljanje oštećenog ljudskog srca
Pokusi izvedeni na laboratorijskim miševima ukazuju da bi to jednog dana bio mogući način popravljanja oštećenog ljudskog srca Kad ljudi dožive srčani infarkt, srčani mišić, odnosno onaj njegov dio koji je ostao bez opskrbe krvlju, umre. No, što ako bismo mogli uzgojiti novi mišić da zamijeni ono umrlo tkivo? Za sada, to je čista maštarija. No pokusi izvedeni na laboratorijskim miševima ukazuju da bi to jednog dana bio mogući način popravljanja oštećenog ljudskog srca. Neki vodozemci mogu zamijeniti dijelove tijela, čak i nadoknaditi izgubljeni ekstremitet. No, ljudi, kao ni druge više životinje, nemaju sposobnost regeneracije, osim nekih izuzetaka: tkivo jetre, na primjer, ponovno će narasti nakon što je dio organa uklonjen kirurškim zahvatom. Ali to ne vrijedi za većinu drugih organa, uključujući srce. U novoj studiji, provedenoj u Medicinskom centru Southwestern Sveučilišta Texas, znanstvenici su odsjekli komadić srca kod majušnih, jednodnevnih miševa. Hesham Sadek objašnjava postupak: "Odsjekli smo vršak srca sve dok se nije vidjela klijetka. I, začuđujuće, životinje su preživile: krvnim ugruškom su zatvorile rupu, a za tri tjedna cijeli je vršak natrag narastao". I to narastao kao normalni, funkcionalni srčani mišić, a ne kao ožiljak! Miševi imaju sposobnost novog narastanja funkcionalnog srčanog tkiva samo u prvim tjednima života. Sadek kaže da je važno utvrditi kada točno miševi izgube sposobnost regeneracije srčanog tkiva kako bi se vidjelo koje se druge promjene zbivaju u tom trenutku:"Tako da bismo mogli identificirati potencijalne čimbenike koji su u tom trenutku bilo uključeni ili isključeni. Tada bismo te faktore mogli ili ponovno uključiti ili ih blokirati, tako da srce ponovno stekne sposobnost regeneracije". Ono što ohrabruje, kaže Sadek, to je da se srce – odnosno, u najmanju ruku, mišje srce – rađa sa sposobnošću regeneracije: "Ustanovili smo da srce to i samo može učiniti. Jednostavno, ono kasnije zaboravi kako to raditi ili to isključi iz nekog razloga. Pitanje je: možemo li ga podsjetiti da to ponovno radi?" I to ne samo na tjedan ili dva po rođenju, nego desetljećima kasnije, kada osoba doživi srčani infarkt. Hesham Sadek kaže da, kad bi se uspjelo razviti stvarnu terapiju iz ovog istraživačkog modela, onda bi to značilo da bi srce, umjesto da napravi ožiljak na mjestu infarkta, jednostavno pogođeno mjesto ispunilo funkcionalnim stanicama koje bi se normalno stezale i pumpale krv, čime bi čitavo srce povratilo svoj normalni rad.