Pozitivan skor u odnosu prema EU
Konkretni rezultati pregovora o vizama za ulazak državljana balkanskih zemalja u EU prostor biće vidljivi već za koji dan. Od prvog jan
Zapadni Balkan bilježi ove, još malo pa prošle godine, ipak pozitivan skor u procesu integracija sa Evropskom unijom. Sve zemlje imaju sada barem parafiranu neku vrstu ugovornih odnosa sa Briselom, a konkretni rezultati pregovora o vizama za ulazak u zemlje, članice Unije biće vidljivi već za koji dan. Od prvog januara 2008. godine vize će biti dostupnije, a za mnoge čak besplatne. Naime, u septembru ove godine je potpisan sporazum o viznim olakšicama i readmisiji, čime su utvrđeni uslovi kojima je građanima Bosne i Hercegovine, Srbije, Crne Gore, Makedonije i Albanije, olakšan način dolaska do viza, što bi trebalo da otvori evropska vrata za studente, poslovne ljude, turiste sa Balkana. Prilikom potpisivanja sporazuma bosanskohercegovački ministar sigurnosti Tarik Sadović i ministar unutrašnjih poslova Srbije Dragan Jocić su, da podsjetimo, izjavili: Evropski komesar za pravdu Franco Frattini je tada, prilikom potpisivanja sporazuma o viznim olakšicama, obećao i nastavak procesa te vrste: Kada su u pitanju, manje političke, a mnogo više konkretne odluke, tu je i evropska inicijativa da se uspostavi ”plava karta,“ zapravo mogućnost da i balkanski radnici okušaju sreću na evropskom tržištu rada. Riječ je o poslovima i radnim mjestima koja se, cifarski, mjere stotinama hiljada i koja bi u najskorije vrijeme, zahvaljujući evropskom ekonomskom rastu, mogli biti aktuelni. Riječ je, takođe, o kvalifikovanim radnicima kakvih, za takve potrebe, nema dovoljno na području Unije. Zbog toga bi se sklapali ugovori ograničenog trajanja sa ljudima, kvalifikovanim radnicima iz balkanskih zemalja, koji bi trajali upravo onoliko koliko bude trajala evropska potreba za dodatnom radnom snagom. Konačno, nakon mjeseci isčekivanja, političkih pregovora, Sporazume o stabilizaciji i pridruživanju parafirale su su Srbija, a potom i Bosna i Hercegovina, zatvarajući tako "balkanski paket" adresiran na Brisel. Manje skloni euforiji kažu da pravi posao - zaključenje spoprazuma - tek predstoji. U slučaju Srbije nezaobilazan uslov je puna saradnja sa Hagom, a reforma policije u bosanskohergovačkom. Potom bi trebala da uslijedi realizacija svega ostalog dogovrenog da bi se došlo do mogućnosti apliciranja za status kandidata. Status zemlje kandidata za prijem u članstvo Evropske unije, pored ostalog, znači i pravo na sve evropske, vrlo izdašne, fondove podrške. Uz sve unutarnje teškoće koje balkanske zemlje ”boluju” nije neostvarivo da naredna godina bude prostor i vrijeme za takvo nešto, naravno uz dosta rada na pospremanju vlastitih kuća i ponešto sreće. U ovoj godini ostaju ”neodrađene” i Brisel čekaju, kako je to nedavno naglasio i evropski komesar za proširenje Olli Rehn, tri krupne zadaće: rješavanje kosovskog pitanja, podrška demokratskim snagama u Srbiji i jačanje državnih institucija u Bosni i Hercegovini. To su tri ozbiljna izazova za Evropsku uniju koje će najneposrednije osjetiti Slovenija, zemlja koja će u prvoj polovini 2008. godine predsjedavati Unijom. Fokusirajući se na zadatke u svome balkanskom susjedstvu, Slovenci su svjesni da od kvaliteta posla kakav mu je povjeren ovisi, sa jedne strane, stabilnost balkanskog regiona i izvjesnost njegovih evropskih perspektiva, a sa druge, jedinstvo unutar granica Evropske unije.