CSM: U SAD, sve topliji osjećaji prema nuklearnim elektranama
Čak i jedan od osnivača organizacije 'Greenpeace' smatra da je nuklearna energija jedino realistično rješenje za buduće energetske potr
Lijek za 'ovisnost' Sjedinjenih Država o nafti – kako je to nazvao predsjednik Bush u prošlotjednom govoru o stanju nacije - krije se u – nuklearnoj energiji, piše bostonski "Christian Science Monitor". Diljem Amerike, nuklearna energija postaje sve popularnija, čak i neke skupine za zaštitu okoliša doživljavaju ju kao nužnost za održavanje američkog načina života. Jedno ispitivanje mišljenja javnosti, krajem prošle godine, pod pokroviteljstvom Međunarodne agencije za atomsku energiju, pokazalo je da u Sjedinjenim Državama 40 posto građana doživljava nuklearnu energiju sigurnom i podržava gradnju novih nuklearnih elektrana; 29 posto nema ništa protiv postojećih nuklearki, ali se protivi gradnji novih, a samo 20 posto smatra da su takve elektrane opasne i žele ih sve zatvoriti, piše bostonski dnevnik. To je ispitivanje – provedeno u 18 zemalja, što bogatih, što siromašnih – pokazalo da je nuklearna energija popularnija u Americi nego i u jednoj drugoj zemlji, s izuzetkom Južne Koreje. No, u toj istoj Americi nije naručena izgradnja niti jedne nove nuklearne elektrane još od 1978. godine. Čak u Francuskoj, koja je iznimno ovisna o nuklearnoj energiji, samo 25 posto stanovnika podržava gradnju novih elektrana na nuklearni pogon. Bez obzira na stavove javnosti, nuklearna energija ponovno oživljava diljem svijeta. 8 novih elektrana pušteno je u pogon prošle godine, a globalno je u pogonu 443 nuklearki. Predsjednik Bush je prošli tjedan predložio 'Naprednu energetsku inicijativu', koja uključuje veće investiranje u elektrane na ugljen - ali s 0 posto ispuštanja štetnih plinova -, u tehnologije iskorištavanja energije sunca i vjetra, te u čistu i sigurnu nuklearnu energiju, podsjeća "Christian Science Monitor". Čak i za Patricka Moorea – jednog od osnivača organizacije Greenpeace – nuklearna energija jedino je realistično rješenje za buduće energetske potrebe. 'Vjetrenjače i fotosolarni paneli ne mogu sami to riješiti,' kaže on. Ta dva izvora energije mogu biti prilično skupa, a, što je još važnije, ovise o faktorima vremena i klime: rade samo kad puše vjetar ili sije sunce. Ugljen može davati energiju non-stop, ali – kako piše Monitor – 1300 elektrana na ugljen u Sjedinjenim Državama izbacuje 10 posto svih svjetskih stakleničkih plinova. Želimo li ih stvarno još više? Ne želimo, odgovara bostonski list i dodaje: Amerikanci možda nisu ni svjesni kako njihove elektroopskrbne kompanije već planiraju čitav niz novih nuklearki – najmanje 12, a možda čak i 20 ih je već u fazi čvrstog planiranja. Do 2025, 30 tisuća megawata novih nuklearki bit će u pogonu, a još i više u gradnji. To bi moglo izbaciti iz uporabe 30 do 50 elektrana na ugljen.