Glavni događaji 2007.
Sukobi, nasilje, politička nestabilnost kao i planetarna ekološka kriza dominirali su svjetskim medijima. Nasilje u Iraku je dramatično
Nasilje diljem svijeta i planetarna ekološka situacija su među najvažnijim temama u 2007. godini. Rat u Iraku je još jednom bio najvažniji godišnji događaj za Amerikance. Početkom godine su, naime, u Irak stigla pojačanja od 30 tisuća američkih vojnika što je dovelo do smanjenja nasilja, ali ne i političke stabilizacije. General David Petraeus, zapovjednik američkih snaga u Iraku, nedavno je izjavio: "Vjerujem da je moguće postići naše ciljeve u Iraku, iako to neće biti ni brzo ni lako." U ovoj godini je došlo i do pokretanja nekoliko istraga - i u Iraku i unutar Amerike - zbog korištenja privatnih sigurnosnih kontraktora, koje mnogi smatraju plaćenicima. Do tih istraga dolazi nakon teškog incidenta u rujnu kada su kontraktori američke kompanije Blackwater ubili 17 iračkih civila. 2007. je donijela i značajne promjene na cijelom području Srednjeg istoka. Tako je na palestinskim područjima došlo do obračuna između pripadnika Hamasa i Fataha. Hamas sada kontrolira Pojas Gaze, a Fatah – Zapadnu obalu. Palestinski predsjednik Mahmoud Abbas i izraelski premijer Ehud Olmert, pridružili su se predsjedniku Bushu na konferenciji u američkoj saveznoj državi Maryland. Konferencija je rezultirala sporazumom koji je odredio smjernice za izraelsko-palestinske mirovne pregovore. Strah da bi Iran mogao postati nuklearna sila i dalje je velika briga mnogih zemalja svijeta. Unatoč nedavno objavljenom dokumentu američkih obavještajnih službi da je Iran odbacio razvoj nuklearnog oružja 2003. godine, predsjednik Bush kaže da je Iran i nadalje – opasan: "Mislim da ova obavještajna procjena jasno pokazuje da je Iran i dalje opasna prijetnja po mir!" Iranski predsjednik Mahmoud Ahmadinejad nazvao je američko izvješće 'pobjedom' za Iran, '...protiv svjetskih sila...' Kasnije je izjavio da su američki podaci 'pozitivan korak'. Za jednog od iranskih susjeda – Pakistan – više su unutrašnja nego inozemna zbivanja obilježila ovu godinu. Pakistanski vojnih vladar, predsjednik Pervez Musharraf, konačno se složio da napusti vojsku, ali njegova odluka u studenom da nametne izvanredne mjere u zemlji ojačala je sumnje u demokratsku budućnost Pakistana. U Burmi, još jednoj zemlji u kojoj se vapi za promjenama, vladajuća hunta je nametnula još strože mjere. Vojska je nasilno skršila prodemokratske prosvjede predvođene budističkim svećenicima. Ruski predsjednik Vladimir Putin i njegova stranka Ujedinjena Rusija, sučelili su se s vrlo slabom oporbom tijekom parlamentarnih izbora početkom prosinca, a predsjednik Putin je objavio da bi volio da njegov nasljednik bude aktualni ruski dopremijer Dimitry Medvedev koji je, nakon toga izjavio, kako bi on volio da predsjednik Putin bude – premijer. U Venecueli su glasači predsjedniku Hugu Chavezu nanijeli prvi izborni poraz u devet godina odbacujući na referendumu predložene ustavne promjene koje su trebale Chaveza ostaviti na vlasti i nakon okončanja drugog mandata. Nasilje u Sudanu je i dalje jedan od najvećih humanitarnih problema svjetske zajednice. Pokrajina Darfur je još pod stalnim oružanim napadima, a svi diplomatski napori da se nasilja okončaju završeni su – neuspjehom. U posljednje četiri godine u Darfuru je živote izgubilo najmanje 200 tisuća ljudi, na milijune je moralo napustiti svoje domove. Zabrinutosti glede ispuštanja ugljičnog dioksida u atmosferu, što doprinosi globalnom zatopljenju, dovele su do održavanja međunarodne konferencije u Baliju, kako bi se odredile smjernice i pravila koja će se odmaknuti od Kyoto protokola. Konferencija je rezultirala pozivom bogatim zemljama da smanje ispuštanje štetnih plinova za pet posto u odnosu na razinu iz 1990-tih godina.