Kristof Kolumbo, junak i hulja
Kolumbov dan savezni je praznik posvećen čovjeku koji je 'otkrio' Ameriku. Zbog čega se onda “slavi” u samo u 33 od 50 saveznih država?
“Svi su goli, nemaju nikakvogznanja o oružju, svi su kukavni jer tisuću njih nije se usudilo pred nas, trikršćana. Stoga, podesni su zaupravljanje, da ih se na rad navikne, da šiju, da čine sve što će bitipotrebno, da sela grade, da ih se nauči da odjećom pokrivaju svoja tijela i današe običaje slijede.” Tako je KristofKolumbo zapisao u svoj dnevnik 16. prosinca 1492. godine, nakon susreta sgrupom Indijanaca na otoku Hispaniola. Prema jednoj školskoj pjesmici, ... i otkrioAmeriku. Ako američka djeca školu završepamteći samo jednu godinu, onda će to biti ta – 1492. godina. Oni koji su bili bolji učenici odverglat ćejoš i imena Kolumbova tri broda - Niña,Pinta i Santa Maria. S ta je tri broda Kolumbo napustio Španjolsku i, kako pjesmica dalje kaže –plovio po suncu, kiši i vjetru. Zadnjihgodina stari pomorac plovi nekim vrlo uzburkanim vodama. Naročito pred savezni praznik koji nosinjegovo ime, a slavi se svakog drugog ponedjeljka listopada. Savezni praznik, a “slavi” se u samo u 33 od50 saveznih država? A i u mnogima odnjih, uz parade i zabavu, obilježava se i prosvjedima? Oko Kolumba i njegovog “otkrića” Amerike dugo se već vodi polemika. Pulitzerovac Samuel Eliot Morison svojom jebiografijom Kristofa Kolumba – Admiral ofthe Ocean Sea – još 1942. godine upozorio da djeca u školama nasjevernoameričkom kontinentu krivo uče i da postoje i neke druge priličnouvjerljive i valjane teorije ako već ne i konkretni dokazi o tome tko je, odEvropljana, prvi stupio na tlo Amerike, od Vikinga Leifa Ericsona pa doportugalskih moreplovaca. G. 1996., profesor povijesti James Loewen u svojoj je knjizi The Lies My Teacher Told Me, upozorio ina neke druge aspekte cijele priče kao, primjerice, činjenicu da i udžbenici inastavnici još uvijek previše ističu Kolumbova djela, a ni riječi ne govore onjegovim nedjelima. Tko je i kada točno prvi do Amerike došao, kako, zašto... mnoga pitanjaostaju neodgovorena, a priča o Kolumbu u zadnje vrijeme još više tamni, podoptužbama za genocid nad domorodačkim narodima, za početak trgovine robovima,za donošenje, u obje Amerike, filozofije o dominaciji koja do danas ustraje,dominaciji nad drugim narodima, nad okolišem, nad drugim sustavima vjerovanja,dominaciji muškaraca nad ženama.... i to su samo neke od optužbi koje na računKolumba sve glasnije upućuju indijanski narodi, samo neke od optužbi od straneorganizacije Transform Columbus Day,koja i ove godine, kao što to čini već više godina, poziva na demonstracije usredištu Denvera gdje paradu, s velikim ponosom, održava talijansko-američkazajednica. Poziva na demonstracije podsloganom: Prije sto godina ovdje je svepočelo, na stotu obljetnicu – prekinimo! Kolumbov dan, kažu oni, slavi doktrinu otkrića – legalni proces kojim jeod indijanskih naroda oduzimana njihova zemlja, proces koji se i danasnastavlja, takvom čovjeku ne podižu se spomenici, njegovo se ime ne slavipraznikom i paradama. Nije teško razumijeti ni razlog za slavlje talijanske zajednice, a nirazlog za prosvjedovanje, indijanske. Jedni se Kolumbom ponose, dan je prilika za etničko slavlje, kao što jei u mnogim drugim američkim gradovima koji imaju brojne talijansko-američkezajednice; za druge, susret koji se odigrao 12. listopada 1492. godine donio jerazorne posljedice. Ali malo teže jerazumijeti - zašto Denver, daleko, daleko od obale, zašto ne neko od mjesta naatlantskoj obali Amerike, zar to ne bi bilo donekle logičnije iako se, istina,Kolumbo iskrcao samo na jednom od karipskih otoka, daleko dolje? Denver, Kolorado, stoga što je u njemu, 1907. godine, prvi puta službeno proslavljen DanKolumba. Zahvaljujući čovjeku po imenuCasimiro Barela. Rođen na području današnjegNew Mexica, 1847. godine, Barela je bio pokretačka snaga iza uvođenjaKolumbovog dana. U Colorado je preselio 1867.,bavio se mnogim unosnim poslovima, bio i državni senatorgodinama. Na njegov poticaj, u mjestuPueblo podignut je spomenik Kristofu Kolumbu. Na svečanosti otkrivanja, 12. listopada 1905. godine, Barela je igovorio o Kolumbu kao “čovjeku skromna porijekla koji je toliko učinio u imecivilizacije i ljudskog napretka otkrivanjem Novoga svijeta, u kojemu danastoliki narodi žive slobodno i neovisno, u miru, veselju i slozi.” Rekao je Barela tada još i to da Kolumba,eto, svojataju i Talijani i Portugalci i Španjolci, ali da Kolumbo nije svojinasamo jedne zemlje nego pripada cijeloj latinskoj rasi. Barela je sasvim sigurnona umu imao praktičnu politiku, jer bilo je to desetljeće velikog priljevatalijanskih doseljenika u državu. G.1900. bilo ih je samo 517; već 14.375 do kraja tog desetljeća. Senator Barela dobijao je veliki broj novihbirača i u svom okrugu, Las Animas County, u Koloradu. Promicanje Kolumbovog dana bio je načinnjihovog ujedinjavanja, bez obzira kojeg oni bili porijekla. I 1907. godine, njegova ideja o stvaranjupraznika postala je zakon, a u glavnom gradu, Denveru, bila održana prvaparada. U New Yorku će to biti tekdvije godine kasnije, 1909. godine. No,tek 1937., predsjednik Franklin Delano Roosevelt proglašava 12. listopad DanomKolumba, nacionalnim praznikom. RichardNixon praznik premješta na drugi ponedjeljak listopada. U mnogim saveznim državama, međutim, praznik se ne slavi, svakako ne kaoDan Kolumba. Ne nužno na isti datum,ali umjesto Dana Kolumba, Južna Dakota, primjerice, ima Dan indijanskih naroda;praznik se ne slavi službeno u Minnesoti, u Nevadi, u nekim drugim saveznim državamajednostavno ga se ignorira. Dan Kolumbase osuđuje kao “slavlje rasizma i genocida.” Časopis Time pisao je u prosincu1999. godine: “U svojoj smrti, Kolumboje predmet ismijavanja. Vasco da Gamaje doplovio do Indije; Magellan plovio preko dva oceana; Cortés bio osvajačMeksika. Kolumbo nije čak bio u stanjuniti utemeljiti koloniju na Karibima. Oni koji su u novi svijet došli nakon Kolumba, oni su bili ti koji su odnjega napravili nešto poput vječnog paradoksa, simbol ponosa i rječkanja,simbol svoje potrage za identitetom. Građani Sjedinjenih Država počeli su mjestima davati ime Columbia iKolumbo je postao etnička ikona milijunima imigranata. Drugi su ga prozvali “civilizatorom,” ali toje mnoge razjarilo. Zar nije bioglasnik užasa i strahota za domorodačke kulture i stoga ‘najmrtviji od svihmrtvih bijelaca?’ Debata nastavlja...Kolumbo je bio svojeglav i zadrt i imao potpuno pogrešne ideje o pronalaženjuKine, s druge strane mora. Ali rekao jeda nikad neće biti zaboravljen i nije, ni nakon pet stotina godina.” Nakon pet stoljeća, Kolumbo ostaje tajanstvena i kontroverzna ličnost kojusu, tijekom povijesti, opisivali i kao najvećeg moreplovca i kao vizionara ikao genija i kao mistika i kao nacionalnog heroja, ali i kao neuspjelogupravljača, naivnog poduzetnika i kao okrutnog i pohlepnog imperijalista. Praznik koji njegovo ime nosi najmanje jeslavljeni praznik u Sjedinjenim Državama, svakako u državama s većim brojemindijanskog stanovništva. U tim državama,jedan drugi ritam odzvanja, star već 20.000 godina. Mnogi indijanski narodi, na oba američka kontinenta, i kažu: Nije Kolumbootkrio Ameriku nego mi – Kolumba!