Može li nova srednja klasa promijeniti muslimanski svijet?
Može, kaže Vali Nasr, na ekonomskom, kulturnom i političkom planu. A na koji način je to moguće ovaj profesor objašnjava u svojoj novoj
Vali Nasr profesor je međunarodne politike na Sveučilištu Tufts. Kao Amerikanac iranskog podrijetla, njegovi stavovi o muslimanskom svijetu temeljeni su na opažanjima tijekom posjeta brojnim muslimanskim zemljama. "Kad sam putovao u te zemlje, primijetio sam različite trendove koji nisu imali veze s raspravama koje mi obično vodimo o muslimanskom svijetu: o ekstremizmu, diktaturi i vjeri. Naprotiv, ono što sam vidio bilo je vezano uz trgovinu i razvoj jedne nove srednje klase te njeno sudjelovanje u globalnoj ekonomiji," kaže profesor Vali Nasr. Ta nova srednja klasa, kaže on, sastoji se od poduzetnika, ulagača, raznih stručnjaka i potrošača. On kaže da je rast srednje klase očit u gradovima i zemljama koje su poduzele određene korake kako bi se otvorile globalnoj ekonomiji, poput Turske, Malezije, Indonezije i Dubaija. To podrazumijeva i veći utjecaj stavova srednje klase prema obitelji, prema trgovini, društvu, religiji i politici. Kad pogledate te zemlje, kaže Vali Nasr, vidjet ćete da u njima vlada veće blagostanje, i ozračje koje bi društvo učinilo puno pogodnijim za one vrste promjene koju bi zapadni svijet željeli vidjeti u muslimanskom svijetu, kaže on. U svojoj novoj knjizi “Forces of Fortune”- “Moći bogatstva,” profesor Nasr objašnjava na koji način mehanizam slobodnog tržišta mijenja sve aspekte života u društvu: "Kada postoji veliko slobodno tržište, ono stvara interesne grupe u ekonomskim odnosima unutar zemlje i u svijetu. Da bi ti ekonomski odnosi funkcionirali, moraju se promijeniti zakoni, kao i ozračje nadzora te odnos između vlade i društva. Mora se prihvatiti određeni stupanj otvorenosti. Osim toga, ne smije postojati proturječnih odnosa s ostatkom svijeta ako se s njim planira poslovati." Međutim, preobraziti društvo u ekonomiju slobodnog tržišta u muslimanskom svijetu nije lak proces. Nasr navodi primjer Pakistana: "Pakistan je težak slučaj, uglavnom zbog toliko ekstremizma i nestabilnosti u zemlji. To očito uvelike otežava započinjanje djelotvornog poslovanja. No, ne znači da to nije ostvarivo, niti da postoji drugi način za to. Drugim riječima, ako će Pakistan postati stabilna, uspješna demokracija, onda će morati imati jaku srednju klasu." Iran, kaže Nasr, je drugačiji slučaj. U toj zemlji već postoji uspješna poslovna klasa, no ona nije dovoljno snažna da bi promijenila društvo: "Srednja klasa u Iranu nije dovoljno velika da odredi smjer kojim bi zemlja morala poći. Kao posljedica toga, mnogi od sukoba koje vidimo unutar Irana, odražavaju borbu u kojoj srednja klasa, njene struje koje se zalažu za privatni sektor favoriziraju otvaranje ka Zapadu, odobravaju privatni sektor ekonomije, te manju vladinu kontrolu ekonomije. Te su struje sučeljene s onima koje žele zatvoreniju ekonomiju koju kontrolira vlada." Kako bi muslimanska srednja klasa bila uspješna, kaže Vali Nasr, sami pripadnici društva moraju imati želju i sposobnost da se otvore ekonomiji slobodnog tržišta. Jedini način da se stvori srednja klasa, kaže Vali Nasr, je putem stvaranja okružja za trgovinu i gospodarsku aktivnost. Srednja klasa ne može biti uvežena izvana, ona se mora stvoriti unutar samog društva, dodaje on. Upravo tu im Zapad može pomoći. "Kad god se događaju promjene, postoje pobjednici i gubitnici. Gubitnici će se uvijek opirati promjenama, bilo da su to birokrati, vladini dužnosnici ili oni koji izvlače korist iz starog sistema. Pobjednici pak uvijek zagovaraju promjene. Zapad može pomoći pobjednicima da pobjede, a gubitnicima da se pomire s novo-uvedenim promjenama." Promjena od privrede, koja je bila pod vladinom kontrolom do slobodnog i otvorenog tržišta, kaže profesor Vali Nasr, zahtijeva oštre zakone za zaštitu procesa od ‘starog sistema’ koji bi ga mogao korumpirati ili osujetiti. To će poduzetnicima omogućiti da osnuju uspješne tvrtke, koje će konačno dovesti do stabilnije ekonomije, otvorenijeg kulturnog i političkog okružja te preobrazbe cijelog društva.