Pad vlade u Holandiji pokazuje kolike posljedice Afganistan može imati na domaću politiku
Koaliciona vlada holandskog premijera Jana Petera Balkenendea raspala se u subotu pošto dvije najveće stranke nisu uspjele da se dogovo
Koaliciona vlada holandskogpremijera Jana Petera Balkenendea raspala se u subotu pošto dvije najvećestranke nisu uspjele da se dogovore da li da holandski vojnici ostanu uAfganistanu i nakon isteka ove godine. Pad holandske vlade je otvorenaporuka NATO savezu koji traži dodatne snage za Afganistan i koji je odholandske vlade tražio da razmotri produženje misije njihovih vojnika, koji bise po ranijem planu trebali povući sa istekom ove godine. Holandjani imaju blizu dvijehiljade vojnika u Afganistanu, uglavnom u pokrajini Uruzgan, u centralnomdijelu zemlje. Holandjani su u Afganistanu od 2006. godine. U 2008. njihov mandat je produžendo kraja ove godine. NATO je zatražio da ostanu duže, ali se koalicijska vladaoko toga nije mogla složiti. I, holandski premijer, Jan Peter Balkenende jepodnio ostavku zajedno sa svojom vladom. To vjerovatno znači da se vojnicivraćaju kući. Nedavno istraživanje u Holandijije pokazalo da opada javna podrška misiji u Afganistanu. U Hagu, glavnom gradu,mišljenja su pomješana. "U jednu ruku, mislim datrebaju ostati, u drugu ruku mislim da bi trebali završiti tamo. Vidjeli smo nateleviziji da neki vojnici kažu da bi trebali završiti posao." Kaže RaijniWajik, stanovnik Haga. Dok stanovnica Haga, koja sepredstavil;a samo kao Lydia, kaže: "Holandski vojnici grade bolnice,škole, itd. To nije bila vojna misija. Prema tome, mislila sam da je jako dobroza Afganistan da ostanu, ali sada mislim da više ne trebaju ostati." Medju ključnim akterima u novojholandskoj vladi može biti Partija slobode. Oni vode kampanju pozivajući nanepovjerenje vladi i zalažu se protiv imigracije. Njihov lider, Geert Wildersobjašnjava zašto se vojnici trebaju vratiti kući: "Mislim da se našivojnici trebaju vratiti kući, ne zbog toga što sam protiv vojne akcije uAfganistanu, kao lijeve partije holandskog političkog spektra. Mi nismo protivtoga da se borimo protiv Talibana, za slobodu u Afganistanu, ali vjerujemo da suHolandjani učinili dovoljno." U NATO štabu u Briselu, kažu daće stati uz odluku nove holandske vlada, ma kakva ona bila. Oni bi voljeli daholandski vojnici ostanu, ali glasnogovornik James Appathurai podsjeća da su ukoaliciji za Afganistan 44 zemlje: "Solidarnost je veoma velikai sretni smo zbog toga. NATO nemože i neće itervenisati u unutarnje raspravepojedinih zemalja, mi to nećemo ni u ovom slučaju, ali sigurno je da želimoodržati timske napore." Ali Anatol Lieven, profesor zaizučavanje rata na Kraljevskom Koledžu u Londonu kaže da holandska odluka možeimati posljedica unutar Saveza: "To će sigurno poslatineohrabrujuću poruku Francuzima koji su još uvijek tamo, Kanadjanima,Britancima takodjer, mada što se samih Holandjana tiče njih je malo i njihovbroj lako mogu popuniti američki vojnici." Amerikanci, inače, imaju najviševojnika u Afganistanu, i predsjednik Barack Obama ove godine šalje dodatnih 30hiljada. Zajedno sa Britancima, Amerikanci su trenutno angažirani u najvećojvojnoj ofanzivi od invazije 2001. I dok povlačenje holandskihvojnika možda neće promjeniti balans vojne moći, pad vlade u Holandiji pokazujekolike posljedice Afganistan može imati na domaću politiku.