Saul Bellow (1915-2005)
Bellow je bio jedan od najvećih američkih pisaca 20. stoljeća
Saul Bellow smatra se jednim od najvecih romanopisaca u Sjedinjenim Državama nakon Drugog svjetskog rata. Njegova jucerašnja smrt poslužila je našem novinaru Paulu Franchucku da se osvrne na život i djelo ovog nobelovca. Roditelji Saula Bellowa su emigrirali u kanadsku pokrajinu Quebec. Otac je bio iz Litve, a majka iz Latvije. Kad je Saulu bilo devet godina obitelj se preselila u Sjedinjene Države i smjestila u Chicagu. Buduci nobelovac proveo je veci dio svog života u ovom velikom vjetrovitom gradu na americkom Srednjem zapadu. U mnogim romanima Saul Bellow odražava mjesta, stanovnike i nacin života ovog grada. "Chicago je", jednom je rekao Bellow, "prirodni sastojak mojih prica". "Mislim da kad covjek dugo živi, dode do svojevrsnog dijaloga izmedu okoline i njegove duše. I taj se dijalog nastavlja. I vi uložite dio svog postojanja ovdje u to mjesto. Dakle, to vama nešto znaci. Nije to nužno ljubav. To je jednostavno jedna mocna povezanost. Ne znam uistinu što je to." Pronicav romanopisac i intelektualac, Saul Bellow je odlucio da uz pisanje bude i profesor. Nakratko je predavao na Sveucilitšima Princeton, New York i Minnesota. Najveci dio svoje profesorske karijere proveo je kao profesor engleskog jezika na Sveucilištu Chicaga. "Naravno uvijek postoje lošije knjige od onih boljih. I postoji uvijek više nenacitanih citatelja, negoli nacitanih. A što se profesora tice, mislim da su oni stekli lošu naviku da se postave izmedu citatelja i knjige, što kod citatelja izaziva osjecaj nesigurnosti i udaljava ga od knjige, vjerojatno nenamjerno, jer pisac želi doprijeti do što više citatelja. Medutim, sveucilišni profesor ima nacin da ucini neki tekst tajanstvenim, ezotericnim i teško razumljivim bez strucne ili akademske pomoci. Vjerujem da obican citatelj treba biti zašticen od pretjeranog ili pogrešnog tumacenja književnih djela" - izjavio je Saul Bellow. Medu njegovim najpoznatijim dijelima su "Herzog" – kronika jednog suvremenog Židova. "Humboldtov dar" za koji je dobio Pulitzerovu nagradu, a u kojem dovodi u pitanje ulogu umjetnosti i kulture u svakodnevnom životu. "Henderson, kralj kiše", roman u kojem na šaljiv nacin piše o ozbiljnim stvarima. Tu su još i romani "Covjek u išcekivanju", "Žrtva", "Doživljaji Augieja Marcha", "Planet gospodina Sammlera", "Dekanov prosinac" i "Ravelstein". Likovi u njegovim romanima cesto odražavaju autorove karakterne osobine. Citati djela Saula Bellowa znaci upoznavati ga kao osobu. To je i bila njegova namjera. "Iz iskustva znam da kad pocnete citati nekog pisca, citate njegove rijeci. Medutim, postoji nešto ispod tih rijeci što vam se uistinu obraca, Postoji nešto što dolazi iz pišcevih prsa, prije negoli iz njegova mozga ili vršaka prstiju. Cujete zvuk odredene osobe. A ta vas osoba ili privuce ili odbije. I uvjeren sam da ce se ponovno pojaviti duše poput moje, baš kao što sam i ja ponovno pojavljivanje neceg što je postojalo u prošlosti. Ako moje djelo preživi, bit ce to stoga jer pripadam jednoj vrsti duhovne obitelji. To je ono što pisca cini piscem." Saul Bellow prvi je pisac koji je tri puta osvojio uglednu americku književni nagradu National Book Award. Godine 1976. dobio je Nobelovu nagradu za književnost. Bellow se ženio pet puta i imao je troje djece. Posljednje dijete – kcer Noami – rodila se kada je imao 84 godine, iste godine kad je objavio i svoj posljednji roman Ravelstein. Umro je u dobi od 89 godina u svom domu u Massachussetsu prirodnom smrcu.