Balkan i islamski terorizam II. dio
U drugom dijelu priloga o posebnom izvješću o islamskom terorizmu na Balkanu kojeg suza potrebe američkog Kongresa, izradili stručnjaci
U drugom dijelu priloga o posebnom izvješcu o islamskom terorizmu na Balkanu, kojeg su za potrebe americkog Kongresa, izradili strucnjaci Kongresnog istraivackog centra govorimo o Bosni i Hercegovini. U govorili smo o opcoj ocjeni da mnogi strucnjaci u ovom trenutku ne gledaju na Balkan kao na kljucnu regiju u kojoj se sklanjaju ili odakle se financiraju teroristi. Na pocetku izvješca o Bosni i Hercegovini istice se da su “...tijekom rata ocajni Bošnjaci, koji su dominirali BH vladom, bili suceljeni s medjunarodnim embragom na oruje te da su, pritisnuti od mnogo bolje naoruanih srpskih snaga, prihvatili pomoc Irana, kao i nekoliko tisuca islamskih radikala i placenika. Na kraju rata, prema Daytonskom mirovnom sporazumu, sve su strane vojne snage morale napustiti Bosnu i Hercegovinu...”- stoji u ocjeni kongresnog Istraivackog centra te se dodaje da je vecina to i ucinila, ali da su neki su islamski radikali ostali. Procjenjuje se da je rijec o nekoliko stotina bivših ratnika, koji su se oenili Bosankama i tako postali bosansko-hercegovacki dravljani. Ostali su dobili dravljanstvo nakon što su podmitili lokalne vlasti. Neki al-Qaidini operativci u BiH bili su povezani s bosanskim obavještajcima, što je ratna ostavština iz suradnje Bošnjaka s islamskim militantima. Iskustvo rata u Bosni i Hercegovini imalo je utjecaja i na teroristicke skupine diljem svijeta. Bin Laden i ostali pripadnici al-Qaide, spominjali su bosanski rat kao mjesto gdje je al-Qaida bila aktivna te kao vaan dogadaj za islamski slucaj. Cak su i video materijali, kojima su teroristi regrutirali nove clanove, ukljucivali snimke iz Bosne. Bošnjaci su, takodjer, primali pomoc tijekom, ali i nakon rata od islamskih humanitarnih organizacija od kojih su mnoge iz Saudijske Arabije. Neke od njih su sluile kao fasada za al-Qaidu koja ih je koristila za planiranje napada i u Bosni i drugdje. Prema mišljenju jednog neimenovanog promatraca, Saudijska Arabija je izgradila damije u kojima su pojedini strain ekstremisti, ali i bosnaski imami, nastavili s govorm mrenje prema Sjedinjenim Dravama i drugim zapadnim zemljama što moe pojacati nastojanja terorista da privuku što više prisataša. Prema navodima americke vlade, veleposlanstvo Sjedinjenih Drava u Sarajevu te americke vojne baze u Bosni bili su predmet nekoliko teroristickih prijetnji nakon 11.rujna 2001.godine. Kongresni istraivacki centar utvr]uje, na temelju navoda americke vlade, da je Bosna i Hercegovina napredovala u borbi protiv terorizma na vlastitom podrucju, ali da se susrece s istim problemima kao i ostale zemlje u regiji – siromaštvom, korupcijom i nerazvijenim dravnim institucijama “ Daytonski mirovni sporazum je podijelio Bosnu i Hercegovinu na dva entiteta, tako da drava ima slabašnu središnju vlast. Kriticari smatraju da takva struktura je osujetila nastojanja da se razviju ucinkovitije vladine institucije. Medjunarodnim nastojanjima da se ojaca središnja vlast otpor su pruili bosanski Srbi koji su cesto optuivali Bošnjake da su povezani s teroristima. U svibnju ove godine, šef policije bosanskih Srba, Dragomir Andan, izjavio je da su teroristi, koji su izveli bombaške napade na vlakove u Madridu, bili treniraniu navodnim al-Qaid?inim kampovima za obuku terorista u BiH. Medjutim, europska policija i bosanski dunosnici su izjavili da nisu vidjeli dokaze koji bi potkrijepili takve optube. Zanimljivo je to da je srpska policija iznjela ove optube upravo u vrijeme kada je medjunarodna zajednica pocela konkretnije raditi na kljucnom stavljanju entitetskih policijskih snaga pod kontrolu središnje vlasti s ciljem ucinkovitije borbe protiv organiziranog kriminala i terorizma. Entitetska policija je, inace, glavni potporanj vlasti srpskih dunosnika. Takodjer, treba naglasiti da je bosansko protivljenje terorizmu široko usprkos dubokoj etnickoj podijeli u zemlji. Sjedinjene Drave još uvijek imaju snanu podršku u Bosni i Hercegovini, osobito medju Bošnjacima radi toga jer su pomogle u dovodjenju mira i osiguravanja poslijeratne pomoci. Vecinski sekularno i europski orijentirano bošnjacko stanovništvo uzrok je razdora sa stranim islamskim ekstremistima i nastojanja islamista da regrutiraju Bošnjkake u svoje organizacije imala su tek ograniceni uspjeh.