Europska Unija traži da Hrvatska provede 'bolje i brže' reforme
Lada Stipić Niseteo: Ministar vanjskih poslova Luxembourga dobronamjerno je primijetio na kraju sastanka s hrvatskim izaslanstvom -'pre
Vijeće za provedbu SSP-a EU-Hravtska složilo se o potrebi 'boljih, bržih reformi'. Složili su se da se ne slažu u vezi s pitanjem da li Hrvatska ispunjava obaveze iz članka 60. SSP-a. Ovaj članak omogućuje državljanima EU kupovanje nekretnina u Hrvatskoj, bez diskriminacije. 'Mi mislimo da Hrvatska ne zadovoljava traženja' - rekao je u ime europske Komisije Pierre Mirel. 'Ispunjavamo' - tvrdi ministrica vanjskih poslova Kolinda Grabar Kitarović, što znači da se razgovori na ovu temu nastavljaju. U zajedničkom istupu nije bilo oštrih kritika kao u Unijinom viđenju situacije u Hrvatskoj. Zajedničko je priopćenje mješavina pohvala i hrabrenja i kritika, no bez one težine izrečene u Unijinim pozicijama na račun najtežih problema: pravosuđa, rada organa državne uprave, usporenog povratka izbjeglica i ponovno uskrslog problema - za kojeg smo vjerovali da se neće vratiti - medijskih sloboda, u ovom slučaju sloboda javnih elektronskih medija. Predstavnik europske Komisije nakratko je komentirao novu Unijinu strategiju. On tvrdi da sporija uvertira u pregovorima - tzv. screening ili analitički pregled usklađenosti hrvatskog zakonodavstva (i prakse) s Unijinim - znači da zemlja u pregovorima već od starta zna što je čeka i koje sve promjene mora provesti da bi bila spremna za članstvo u Uniji, kroz sustav preduvjeta ili benchmarkinga. Velika obaveza koja temeljem SSP-a visi na vratu Hrvatskoj jest restrukturiranje željezara i brodogradnje, te uvođenje reda u pravosuđe, javnu upravu i čitav paket zakona kojima se reguliraju, primjerice, direktna strana ulaganja. Europska je strana najavila ozbiljnije pomake u već tri godine starom obećanju - carinskim olakšicama Hrvatskoj u vidu ulaska u tzv. pan-europsku kumulaciju podrijetla roba, što zemlji daje mogućnost bescarinskog izvoza na tržište Unije proizvoda s uvezenim komponentama. Vijeće je pozdravilo uznapredovale pripreme za zonu dijagonalne kumulacije podrijetla između Unije, Hrvatske i Makedonije. Inicijatva bi uskoro trebala dati koristi - zaključili su partneri uz isticanje hrvatske želje da se priključi u novi, širi koncept, pan-europsko-mediteransku kumulaciju. Za kraj, opaska data u prolazu: ministar vanjskih poslova Luxembourga primijetio je dobronamjerno: 'prestanite filozofirati, počnite raditi, a i EU će trebati poslati dobre vibracije i pomoći Hrvatskoj na tom putu'.