Razlike između američkih i evropskih popisa osumnjičenih (27/9/01) - 2001-09-27
Američka lista sadrži 27 imena osoba i organizacija, na evropskoj se spominje 167 imena
Ministri obrane članica NATO saveza istaknuli da se borba s terorizmom vodi na više frontova, vojna je komponenta tek jedan od elemenata. Suočavanje s opasnošću istaknulo je potrebu tijesne, koordinirane suradnje pravosudnih organa. Kolika je razlika između političke odluke o ujedinjavanju u globalnu antiterorističku koaliciju i prakse koja će takve odluke realizirati najbolje ukazuje usporedba popisa terorista i terorističkih organizacija učinjenih za potrebe Sjedinjenih Država i 15 članica Europske unije. Američka je lista objavljena prije nekoliko dana i sadrži 27 imena osoba i organizacija. Europljani su svoj popis sastavili na proljeće ove godine, kako bi proveli sankcije odmjerene talibanskome režimu u Afganistanu i na njoj se spominje 167 osoba, organizacija i institucija, od bin Ladena osobno, preko duhovnog lidera Talibana do diplomata, banaka i kompanija pod kontrolom režima u Kabulu. Usporedba dvaju popisa ukazala je na zabrinjavajući podatak – samo se pet osoba nalazi na obje! Osim bin Ladenovog, popisima su zajednička imena još četvorice njegovih najbližih suradnika. Policija Europske unije smatra razlike upozoravajućima. Ukoliko svijet želi zaista efikasnu antiterorističku koaliciju mora ići dalje od političkog slaganja – koalicija počinje djelovati tek kada nadležne institucije, u ovom slučaju pravosudni organi, izjednače liste. U Bruxellesu također upozoravaju da je i definicija terorizma različita, počevši od država Europske unije pa nadalje. Bez obzira na zakonske razlike, istražitelji rade svoj posao. Kako istrage napreduju, konstruira se teroristička mreža u čemu su izgleda najdalje otišli njemački istražni organi. Njima je uspjelo povezati konce bin Ladenove “baze”. Ona u Njemackoj djeluje vec šest godina, Njemačka organizaciji služi uglavnom kao država transfera članova na druge destinacije. Članovi, prema podacima njemačkih istražitelja, žive mirnim životom dok ih organizacija ne aktivira na zadatak kakav odgovara njihovom profilu i sposobnostima. Tako je i student urbanizma, M. Atta, završio u pilotskoj kabini otetog zrakoplova koji je potom udario u newyorški Svjetski trgovinski centar.