Maštruko: 'SAD ne mogu tražiti povrat imovine svojih državljana jer je to pitanje već riješeno'
Bivši savjetnik predsjednika RH za vanjsku politiku tvrdi da su prije više od pedeset godina Edvard Kardelj i američki ambasador u Jugo
"Sjedinjene Države prema međunarodnim ugovorima od Hrvatske ne mogu tražiti povrat imovine svojih državljana jer je to pitanje već riješeno" - tvrdi bivši savjetnik hrvatskog predsjednika Stjepana Mesića, Ivica Maštruko. Parafiranje ugovora s Austrijom koji bi Hrvatsku obvezao na obeštećenje austrijskih državljana za imovinu koju su im oduzele jugoslavenske vlasti u doba komunizma, digla je buru u hrvatskoj javnosti. Austrijski zahtjevi nisu i jedini. Na prošlotjednoj sjednici vlade, ministrica pravosuđa Vesna Škare Ožbolt iznijela je podatak da je od 1991. do danas u Hrvatsku stiglo 4.211 zahtjeva stranaca za povrat imovine oduzete u doba komunističke vlasti iz čak 35 zemalja. Prema prvim simulacijama, tvrdi ministrica, obetšećenje za toliki broj zahtjeva Hrvatsku bi koštalo oko 757 milijuna kuna. Od toga na zahtjeve državljana SAD-a, tvrdi ona, otpada 36,8 milijuna kuna. Ministrica nije navela koliko danas ima zahtjeva za povratom imovine iz SAD-a, no prema podacima njezinog ministarstva do konca 2003. ih je stiglo 179. Jesu li i SAD jedna u nizu zemalja s kojima je bivša Jugoslavija već sklapala međudržavne ugovore o obeštećenju njezinih državljana? Pitanje smo postavili Ivici Maštruku, koji je bio diplomat i u bivšoj jugoslavenskoj diplomaciji i u hrvatskoj, a do konca prošle godine bio je i savjetnik predsjednika Stjepana Mesića za vanjsku politiku. Ivica Maštruko je danas saborski zastupnik Hrvatske narodne stranke. : Prema mojim saznanjima, riječ je zapravo o dvije vrste sporazuma između RH i bivše Jugoslavije, a time i Hrvatske koja je, normalno, sljednik svih međunarodnih ugovora koje je potpisala Jugoslavija. Riječ je prvo, o pregovorima pedesetih godina između Kardelja i koliko se ja sjećam američkog ambasadora u Beogradu Allena tijekom kojih je isplaćena naknada za svu imovinu američkih Židova koja je nacionalizirana nakon Drugog svjetskog rata do pedesetih godina, i zatim dakako Sporazuma iz šezdestih godina prema kojem su likvidirani svi dugovi Jugoslavije prema američkim državljanima i tim ugovorima Amerika se izjasnila da zapravo nema više nikakvih potraživanja za američke državljane. Ukoliko želimo poštivati međunarodne ugovore, a to bi trebale i SAD, onda nema razloga za novi međunarodni sporazum. : Znači li to da su ovi zahtjevi koji dolaze iz SAD-a prema Hrvatskoj neutemeljeni? Naime i premijer Sanader i ministrica pravosuđa priznali su da postoje takvi zahtjevi? : Ne postoji zahtjev samo od SAD-a, nego i od još nekih zemalja. Međutim, pitanje je koliko će hrvatska vlada, odnosno hrvatski Sabor na prijedlog hrvatske vlade, poštivati da Hrvatska jest sljednik svih međunarodnih ugovora Jugoslavije i da to nisu samo ugovori koje su potpisali komunistički režimi poput Jugoslavije, nego i vlade država s kojima su ti sporazumi sklopljeni. : Zašto se po Vašem mišljenju sad ponovo otvara pitanje naknade? : Riječ je čini mi se o vrlo jednostavnoj stvari, a to je da ove države koje su sklapale međunarodne ugovore s bivšom Jugosavijom nisu imle ni argumenata ni snage da pokrenu reviziju tih ugovora. Nakon raspada Jugoslavije došlo je do osnivanja manjih država, manjih državica, a to je i slučaj s raspadom Čehoslovačke na Češku i Slovačku, gdje su snažnije, jače i moćne držve iskorsitile priliku da sad izvrše jedan određeni međunarodni pritisak na te novoformirane manje državice. : Što mislite o obraćanju naciji predsjednika države? Prenijeli su ga mnogi svjetski mediji, a ono je snažno utjecalo i na domaću javnost. Kakav je je Vaš stav o njegovu obraćanju, je li to uobičajeno, potrebno, korisno ili beskorisno? : Predsjednik Republike, kao što znate, kod nas ima znatno smanjenu nadležnosti i ovlaštenja. Međutim, jedna od njegovih nadležnosti jest i vanjska politika, pored vojske i slično. On je iskoristio svoju ustavnu mogućnost da u ovom slučaju reagira u onom području za koje ima ustavnu nadležnost, a to je vanjska politika. Moram reći iskreno da ne samo ja osobno nego i HNS, čiji sam član, ne samo da dajemo potporu predsjedniku Republike nego i dijelimo stavove koje je on u svojoj poslanici iznio.