Kravlja sila u konjske snage?
Partnerstvo između sveučilišnih znanstvenika i jedne mljekarske farme rezultira - nazovimo to tako! - boljom kilometražom za kravlje gn
<!-- IMAGE --> Prije stotinu godina, konji i volovi osiguravali su veći dio mišićja potrebnog za prijevoz ljudi i dobara diljem Sjedinjenih Država. Danas se stoku vrlo rijetko koristi za vuču, ali njhova energija se koristi na nove načine - recimo, pretvorbom kravljeg izmeta u konjske snage. U prilogu Toma Banseja, više o jednom primjeru partnerstva između sveučilišnih znanstvenika i mljekarske farme koje rezultira - nazovimo to tako! - boljom kilometražom za kravlje gnojivo. Prije pet godina, farmer Darryl Vander Haak sklopkom je uključio prvi generator struje u saveznoj državi Washington koji je kao pogonsku energiju koristio izmet njegove mljekarske farme. Službeno, to se postrojenje zove - metanski digestor. S jedne strane ulazi izmet oko tisuću krava, a potom, nakon procesa kontrolirane razgradnje, s druge strane izlazi plin metan. Kad ne bi bila korištena u ovom digestoru, sirovina - ili pogonsko gorivo - završila bi u odlagalištu izmeta na nekom dijelu farme, formirajući svojevrsnu smrdljivu lagunu. Ovako, ona proizvodi bioplin koji, poput prirodnog plina, pogoni malu elektranu na samoj farmi. Višak struje ovaj farmer prodaje lokalnoj elektroditributivnoj kompaniji. U Europi, broj metanskih digestora raste brže nego u Americi zbog jedne vrlo važne razlike: struja je u Sjedinjenim Državama relativno jeftina. Farmer Vander Haak kaže da njegova prodaja energije ne donosi profit: "Radi se o traženju alternativnih načina proizvodnje energije. Ali, ovdje na sjeverozapadu, previše je jeftine energije hidrocentrala da bi se bilo konkurentno. Bilo bi lakše konkurirati kompanijama koje prodaju prirodni plin." Upravo zato je Vander Haak bio otvoren prema novim prijedlozima kad ga je kontaktirao Institut za studij vozila Sveučilišta Washington s ponudom da preuzmu dio njegovog metana. Eric Leonhardt, direktor Instituta za vozila, kaže da je dugo imao u glavi ideju o korištenju Vander Haakovog stada mliječnih krava kao izvora goriva za prijevoz: "Skovali smo i frazu za to: od kravlje sile do konjske snage! No, problem je što plin koji izlazi iz digestora sadrži ne samo metan - 60 posto - nego i ugljični dioksid, gotovo 40 posto. A, ima i tragove vodikovog sulfida." Te nečistoće vrlo brzo korodiraju dijelove motora. Pogon automobilskih motora na prirodni plin nije novost. Nije novost niti stvaranje goriva iz obnovljivih resursa. No, da automobili i kamioni mogu voziti na metan u Sjedinjenim je Državama još uvijek novitet. Od prošle godine, međutim, bioplinu se ponovno pridaje veća pažnja kako administracija predsjednika Obame promiče domaću obnovljivu energiju. Institut za vozila Sveučilišta Washington dobio je grant od pola milijuna dolara za poboljšanje procesa rafiniranja bioplina i za demonstriranje konkurentnosti tog goriva prema benzinu. Leonhardt kaže da mnogo toga ovisi o cijeni benzina - ona bi morala porasti na, recimo, dolar i pol po litri da bi potrošači imali razloga promijeniti svoje automobilsko gorivo. Za sada, prosječna cijena benzina u Sjedinjenim Državama značajno je niža čak i od samog praga ekonomičnosti - bez ugrađenog profita - što je oko 75 centi po litri.