Robotski novinski izvještač (4/4/02) - 2002-04-03
U MIT-ju, konstruiran ratni dopisnik na daljinsko upravljanje
Zamislite oglas slijedećeg sadržaja: "Traži se agresivni ratni dopisnik, vičan vođenju intervjua, u posjedu satelitskog telefona. Mora se moći kretati neprijateljskim, teško prohodnim teritorijem. Plaće nema. Prednost - posjedovanje solarnih energetskih panela." Za sada, takav je oglas samo plod mašte, ali ne zadugo. Frustriran, kako je to nazvao, manjkom čvrstih izvješća tijekom rata u Afganistanu, jedan znanstvenik Tehnološkog Instituta u Massachusettsu, slavnog MIT-ja, odlučio se na izgradnju novinskog izvjestitelja koji bi udovoljio točno gore spomenutim uvjetima. Robot, kontroliran daljinskim upravljačem, mogao bi novinarima pomoći u prikupljanju vijesti iz "vrućih" područja u svijetu, mogao bi biti objektivni svjedok bitki iz blizine, čak bi mogao provoditi intervjue. Tako barem tvrdi Chris Csikszentmihalyi, ravnatelj odjela za kompjutersku kulturu, pri MIT-jevom Laboratoriju za medije. Njegov izum, modeliran prema uzoru NASA-inog Mars Explorera, pomogao bi ratnim izvještačima da se sklone s linije vatre, ali i da premoste ograničenja kojima američka vojska ograničava reporterima dostup ratnim zbivanjima. Chris Csikszentmihalyi započeo je izradu svog robota nakon što je američka vojska započela akciju u Afganistanu i nakon što je vidio sive, zrnate snimke eksplozija bombi iz velike udaljenosti, jedine dostupne snimke iz borbe. Nazvan Afghan Explorer, njegov robot, veličine većeg psa, izgrađen je od dijelova koji su dostupni praktički svakom gorljivom hobistu. Robotove baterije, na sunčevu energiju, standardne su izrade, a motori koji ga pomiču po teško prohodnim terenima ustvari su mašine kopirnih strojeva. Kontrola nad Afghan Explorerom ostvaruje se pomoću satelitskog telefona. Za navigaciju, robot koristi sustav za globalno pozicioniranje, a svoju okolinu određuje koristeći brzinomjere, termometre i daljinomjere. S prednje strane, u gornjem dijelu, robot ima video konzolu sa po jednom malenom web kamerom sa svake strane, tako da se, uz malo mašte, može reći da ima "lice". Brzinom od 4 do 5 milja na sat, Afghan Explorer može dnevno prijeći do 35 milja. S antene mu leprša zastava sa simbolom mira, koja bi trebala svima pokazati da se ne radi o vojnom robotu. Kako će vojska reagirati na robotskog novinskog izvještača, još se ne zna. Neki se stručnjaci plaše da bi Pentagon mogao postaviti još veća ograničenja na novinare. Za sada, Afghan Explorer je još u komadima, u MIT-jevom laboratoriju za medije, premda se Csikszentmihalyi nada da će se naći u Afganistanu za oko 3 mjeseca. On kaže da će prvo kontrolirati robota iz svog laboratorija, ali, kasnije, postavit će kontrolni softver na Internet tako da bi ljudi iz čitavog svijeta mogli naizmjence upravljati robotskim izvještačem. Naravno, izumitelj Afghan Explorera, kako kaže, ne bi se uopće čudio da robot bude raznesen minom, ili oružjem u ruci nekog Afganistanca. Šaleći se kaže da bi i sam vjerojatno pucao na tu spravu da ju vidi kako se kotrlja prema njemu. No, upravo je dio upotrebljivosti ovog robota u tome što je zamjenjiv. "On u mnogočemu ne može zamijeniti čovjeka, ali u tome da bude raznesen minom, definitivno može," kaže Chris Csikszentmihalyi.