Je li došlo vrijeme za geopolitičke promjene na Srednjem Istoku?
U analitičarskim krugovima se vode rasprave o eventualnim geo-političkim posljedicama gradjanskog rata u Siriji i stručnjaci kažu da bi mapa Srednjeg istoka mogla biti promijenjena po prvi puta u jednom stoljeću
Vrhunac Prvog Svjetskog Rata 1918. godine je signalizirao kraj Otomanske Imperije i precrtavanje mape područja Srednjeg Istoka. Čak i prije nego što je oružje zašutilo, Britanija i Francuska su se dogovorile da podijele područja pod Otomanskim carstvom, uključujući Siriju, Liban, Jordan i Palestinu. To je ključ razumijevanja modernog Srednjeg Istoka, kaže Michael Clarke, koji je na čelu Kraljevskog Instituta u Londonu, i dodaje: . To se najviše osjeća u Siriji. Zemlja bi se mogla podijeliti , kaže Robert Lowe iz centra za srednjeistočne studije pri Londonskoj Školi za ekonomiju. Gospodin Lowe po tom objašnjava: . Kada je Prvi Svjetski Rat okončan Versajskim sporazumom, Kurdi su podijeljeni izmedju Sirije, Turske , Irana i Iraka. Pad Saddama Husseina 2003. godine , iza čega je uslijedila Kurdska autonomija na sjeveru Iraka - ohrabrila je Kurde da počnu zahtijevati neovisnu državu. No, Irak je pokazao otpornost na to, kaže profesor Saad Jawad , takodjer sa Londonske Škole za ekonomiju i dodaje: . Ožiljci nedavnog gradjanskog rata u Libanu su još uvijek vidljivi u glavnom gradu Bejrutu. Postoje strahovi da bi i ova zemlja mogla biti podijeljena, nakon što je rat u Siriji zapalio stare libanske frakcije. Posljednjih mjeseci na desetine ljudi u Libanu je ubijeno u sukobima izmedju rivalskih milicija sunita i šiita. Snage koje su se pojavile usljed Arapskog proljeća mogle bi precrtati dijelove Srednjeg istoka, dodaje Clarke. Medjutim, gospodin Clarke zaključuje da su revolucije u arapskom svijetu još uvijek u ranoj fazi, pa stoga posljedice mogu ostati nepoznate još godinama.