General na čelu CIA-e - rezultat 'borbe za vlast' u obavještajnoj zajednici?
James Bamford: "CIA je osnovana s ciljem da bude neovisna obavještajna služba koja će se baviti analitikom.  Ona ne može biti neovisna 
Središnja obavještajna agencija, CIA, uskoro bi mogla dobiti novog direktora - ako Senat Sjedinjenih Država potvrdi predsjednikovo imenovanje generala Michaela Haydena na tu dužnost. General Hayden u CIA-u dolazi nakon prilično burnog i nesređenog razdoblja koje je obilježilo 'šefovanje' njegova prethodnika Portera Gossa. Porter Goss je – kako pišu američki mediji – s dužnosti otišao zbog pritiska iz Bijele kuće, koja je njim, navodno, bila nezadovoljna. Odlazak Portera Gossa bio je iznenadan, a za njega – barem prvog dana nakon ostavke - nije bio naveden razlog. Predsjednik George Bush je na jutarnjem sastanku u Bijeloj kući izjavio da prihvaća ostavku direktora CIA-e Portera Gossa. Predsjednik je dodao da je Porter Goss dobro obavljao posao prvog čovjeka CIA-e. Bijela je kuća odbacila navode koji su se odmah čuli u medijima da je Porter Goss otpušten. Michael Hayden, general američkog ratnog zrakoplovstva bio je dugogodišnji direktor Agencije za nacionalnu sigurnost, a potom – od 2004. – zamjenik Johna Negropontea, čelnika svih 15 američkih obavještajnih agencija. Govoreći o nominaciji generala Michaela Haydena, John Negroponte je rekao da je Porter Goss 'u trenutku stupanja na dužnost bio svjestan da je njegova misija ograničena'. "Vjerujem da je i sam Porter Goss rekao da je on čovjek tranzicije, koji treba transformirati agenciju, iz tradicionalne u modernu obavještajnu ustanovu. Predsjednik smatra da je ovo dobar trenutak za promjenu prvog čovjeka u CIA-i, kako bi se stvari pokrenule naprijed i učvrstile reforme, kojima je na čelu bio upravo Porter Goss" - izjavio je John Negroponte. Međutim, prema većini izvora, Gossovo obnašanje dužnosti direktora CIA-e bilo je prilično burno. Nekoliko visokih dužnosnika Središnje obavještajne službe dalo ostavke ili otišlo u mirovinu nakon što su se sukobili sa Gossovim suradnicima koje je ovaj bivši kongresmen doveo iz Kongresa u CIA-u. Porter Goss je prije dolaska na čelu CIA-e bio predsjedatelj Odbora Zastupničkog doma za obavještajni rad. Tyler Drumheller, bivši direktor CIJINOg Odjela za Europu, opisuje sukobe između 'starih' ageneta i novodošlih 'Porterovih ljudi'. Mislim da su njegovi suradnici iz Kongresa imali neke vlastite interese koji su se znali sukobiti s interesom agencije. Također, neki od njih smatrali su da ljudi u CIA-i nisu dovoljno lojalni predsjedniku. Neke kritike bile su ocjenjene kao nelojalnost. To je dovelo do sukoba i odlaska skupine iskusnih ljudi" - kaže Tyler Drumheller. Tyler Drumheller, koji je radio s Porterom Gossom tri mjeseca prije nego li je i sam otišao u mirovinu, kaže da ga je iznenadio trenutak Gossovog odlaska: "Mjesecima se moglo osjetiti gomilanje negativnog raspoloženja prema Porteru Gossu. Očekivao sam da će otići, ali ne prije izbora za Kongres u studenome. U tom slučaju bio bi na čelu CIA-e nešto više od dvije godine što je svojevrsni okrugli broj. Isto tako, u tom slučaju Bijela kuća ne bi trebala proći kroz proces potvrde novog direktora u Senatu." Postupak potvrde generala Michaela Haydena u Senatu mogao bi biti također buran – kao što je bilo burno i šefovanje njegova prethodnika u CIA-i. 'Krivi čovjek, u krivom trenutku' - ovako je Haydenovo imenovanje prokomentirao republikanski kongresmen Peter Hoekstra. Prilikom Haydenova imenovanja predsjednik Bush upravo je naveo generalovo vojno-obavještajno iskustvo. No, na Capitol Hillu, u Kongresu Sjedinjenih Država, upravo je to – kako se čini – problematično. Naime, Središnja obavještajna služba je civilna agencija. Iako su na položaj direktora u prošlosti već bili postavljani vojnici, Kongres smatra da bi bilo bolje da je direktor civil. Čelnica demokratske manjine u Zastupničkom domu, Nancy Pelosi, je Haydenovu nominaciju prokomentirala ovako: "U tijeku je svojevrsna borba za vlast između ministarstva obrane i cjelokupne obavještajne zajednice. Ne znam zašto se u takvom trenutku za direktora CIA-e imenuje general." Članovi Kongresa zabrinuti su da bi imenovanje generala Haydena vojnom dijelu obavještajne zajednice moglo osigurati nelegitimnu prednost pred civilnim sektorom. James Bamford, neovisni stručnjak za obavještajne službe, objašnjava ovakav sukob ovlasti: "CIA je bila osnovana s ciljem da bude neovisna obavještajna služba koja će se baviti analitikom. Ona ne može biti neovisna ako joj je na čelu osoba – koja zbog svog vojnog čina - odgovara ministru obrane." Imenovanje Michaela Haydena za direktora Središnje obavještajne službe također je kontroverzno zbog toga što je upravo on – 2001. godine, nakon teroristčkih napada na New York i Washington – proveo tada još tajni vladin program elektronskog prisluškivanja telefonskih razgovora osoba koje se sumnjičilo za terorizam. Radilo se o telefonskim razgovorima ili elektronskog pošti koju su s inozemstvom izmjenjivali ljudi koji se nalaze na teritoriju Sjedinjenih Država - ili američki državljani ili stranci. Dio ovog elektronskog praćenja proveden je bez zakonom propisanog sudskog naloga. Michael Hayden je program nastojao obraniti ovim riječima: "Da smo ovo imali prije jedanaestog rujna, po mojoj profesionalnoj procjeni, bili bi u mogućnosti da otkrijemo neke od operativaca al-Qaide koji su oteli avione, a koji su živjeli u Sjedinjenim Državama." Kritičari ovog vladinog programa – koji je bio tajan sve dok ga prije oko godinu dana nije 'otkrio' dnevnik New York Times – tvrde da njime vlada krši ustavno pravo na privatnost. Senator Russ Feingold, demokrat iz savezne države Wisconsin, kazao je nedavno da će upravo zbog toga on vjerojatno glasati protiv nominacije Michaela Haydena za direktora CIA-e. "Hayden se očito slaže s predsjednikom i njegovim suradnicima u tvrdnji da predsjednik države ima takve ovlasti. Ja mislim da predsjednik nije iznad zakona. Svojevremeno sam glasao protiv predsjednikova kandidata za ministra pravosuđa jer mi nije izravno odgovorio na pitanje – 'je li predsjednik izvan zakona'. Bojim se da ću na sličan način glasati i u ovom slučaju" - rekao je senator Feingold. Iako ga hvale kao vrsna profesionalca, i neke republikance brine činjenica što je Hayden vojnik te što je – kao direktor Agencije za nacionalnu sigurnosti – proveo kontroverzni program prisluškivanja na teritoriju Sjedinjenih Država. Inače, Michael Hayden dolazi na čelu CIA-e u trenutku kada je utjecaj ove funkcije ponešto oslabljen. Do 2004., direktor CIA-e bio je i istovremeno i čelnik čitavog američkog obavještajnog sektora. No, nedavno je uvedena dužnost krovnog direktora obavještajnog sektora na koju je postavljen John Negroponte, bivši diplomat koji nikad nije radio u Središnjoj obavještajnog službi. Neki drže da je Haydenova prethodnika, Portera Gossa, razočaralo to što on nije dobio tu funkciju. Analitičari vjeruju da će predsjednikov kandidat za novog direktora CIA-e, Michael Hayden, naići na početne sumnje u CIA-i. Naime, bivši djelatnik CIA-e Tyler Drumheller, tvrdi da tajne operacije – što je glavni posao CIA-e - nisu jača strana generala Michaela Haydena: "Bilo bi bolje kada na čelu CIA-e ne bi bio vojni časnik. Glavno iskustvo generala Haydena je u elektronskom prisluškivanju, čime se bavi Agencija za nacionalnu sigurnost. On je također dobar administrator, vjerojatno bolji od Portera Gossa, no ne znam kako će CIA funkcionirati u operacijskom smislu." S svoje strane, general Michael Hayden izjavio je da je spreman za senatska svjedočenja u okviru postupka potvrde predsjednikova imenovanja: "Veselim se susretu s kongresnim čelnicima. Nadam se da ću na taj način bolje shvatiti i njihove argumente, te da ćemo dobro surađivati na poboljšanju naših obavještajnih službi. Ovo je vrlo važno pitanje i mora se riješiti na najbolji način." Želeći ublažiti zabrinutost djelatnika CIA-e, administracija pokušava privoljeti bivšeg zamjenika direktora operativnog odjela CIA-a, Stephena Kappesa – koji nije profesionalni vojnik - da se vrati iz mirovine i bude zamjenik generala Haydena. Stephen Kappes je posljednjih godina vodio sve tajne operacije CIA-e. Kao jedan od njegovih glavnih uspjeha navodi se dogovor s Libijom da odustane od programa izgradnje oružja za masovno uništavanje. Stephen Keppes i njegov zamjenik dali su ostavke u studenome 2004. godine, nakon navodnog sukoba s Porterom Gossom i njegovim ljudima.