Budućnost NATO saveza (5/12/04) - 2004-12-04
Scheffer: NATO mora igrati snažniju globalnu političku ulogu i prilagoditi svoje vojne kapacitete modernim prijetnjama
Glavni tajnik NATO saveza Jaap de Hoop Schefer rekao je na 50. Općoj skupštini Međunarodnog Atlanskog vijeća u Rimu da Savez mora igrati veći političku ulogu te transformirati svoje vojne potencijale kako bi odgovorio novim prijetnjama. Glavni tajnik Sjeverno-atlanskog saveza Jaap de Hoop Scheffer rekao je skupštini od 350 delegata da NATO prolazi kroz punu vojnu i političku transformaciju. Prema njegovim riječima, NATO mora igrati snažniju globalnu političku ulogu te prilagoditi svoje vojne kapacitete modernim prijetnjama poput terorizma, krijumčarenja oružja masovnog uništavanja i zemalja izopćenih iz međunarodne zajednice. "Naša sigurnost danas uključuje potrebu da se odgovori na prijetnje koje se događaju daleko od naših domova. Ako ne reagiramo na njihovom izvoru te će prijetnje završiti na našim vratima. Ne samo u vidu ilegalnog useljavanja , trgovine ljudima ili terorizma nego i u obliku nestabilnosti koja će se neizbježno odraziti na nas u sve više međuzavisnom i globaliziranom svijetu," kazao je čelni čovjek NATO-a. NATO nije više euro-centrični savez i nastavit će s operacijama izvan svog područja kad to bude potrebno, rekao je Scheffer i dodao kako su postrojbe Sjeverno-atlanskog saveza razmještene u Afganistanu, pomorske snage djeluju u protu-terorističkim aktivnostima u Mediteranskom moru, a pomaže se i stabilnosti Iraka kroz uvježbavanje snaga sigurnosti. Glavni tajnik NATO saveza osvrnuo se i na situaciju u Ukrajini. "Situaciju ne treba ocijenjivati kao rivalitet između Istoka i Zapada već kao pitanje demokracije i poštivanja volje građana. Kakva god razilaženja da postoje među Ukrajincima, osjećaj pripadnosti jednoj zemlji je veoma važan, a nenasilno, demokratsko rješenje problema treba biti pronađeno uokviru teritorijalnog integriteta te zemlje," izjavio je. Gospodin Scheffer osvrnuo se i na europsko preuzimanje nadležnosti nad mirovnim snagama u Bosni i Heregovini. Za NATO savez, ocijenio je, mirovna misija u BiH bila je iznimno uspješna operacija koja je započela sa 60 tisuća vojnika i razdobljem nestabilnosti 1995. godine, a okončana je sa sedam tisuća vojnika. NATO će, rekao je, ipak nastaviti s nazočnošću u Bosni i Hercegovini kako bi se podržala reforma obrambenog sustava, pomoglo u hvatanju ratnih zločinaca i vodila borba protiv terorizma. Prema njegovom mišljenju prilike na Kosovu su i dalje nestabilne i NATO će ostati prisutan na tom području sa 17 tisuća vojnika dok se ne pronađe političko rješenje. Općoj skupštini Atlanskog vijeća nazočili su i predsjednici Hrvatske, Albanije i Makedonije, zemalja koje su kandidati za članstvo u Savezu. "U trenucima dok NATO sudjeluje u akcijama daleko od kuće, naša uključnost u Balkan je snažna i sve jača. Neke zemlje već su postale članice, a tri, čiji su predsjednici ovdje, rade zajedno s nama na uključivanju u Savez. Mi dijelimo cilj euro-atlanskih povezivanja," kazao je Scheffer. Američki ambasador Robert Hunter izjavio je da je se uloga saveza promijenila od zaustavljanja Sovjetskog Saveza i njegovih komunističkih saveznika u izgradnju sigurnosti demokracije u Europi i izvan njega. Da bi se to ostvarilo, rekao je ambasador Hunter, Atlansko vijeće mora igrati ključnu ulogu u obrazovanju nove generacije ljudi u 26 zemalja članica NATO saveza.