50 godina pilule koja je trebala 'promijeniti Ameriku'
Iako anti-baby pilulu danas koristi oko 12 milijuna Amerikanki, SAD imaju razmjerno visoku stopu trudnoće među tinejdžerima
Elaine Tyler May: Najidealističnije nade za pilulu bile su da će ona riješiti problem prenapućenosti i siromaštva, da će stvoriti sretne obitelji u kojima će parovi moći uživati u seksu bez straha o trudnoći, a da neudate žene neće više rađati prije braka. U svibnju 1960., Američka uprava za hranu i lijekove odobrila je prodaju prve pilule protiv začeća. Ovu najpopularniju vrstu kontracepcijskog sredstva u Sjedinjenim Državama danas koristi 12 milijuna Amerikanki. Rosanne Skirble govori o tome kako je ovo medicinsko otkriće oblikovalo američko društvo. Kad se pilula pojavila na američkom tržištu 1960. godine, u 30 saveznih država zakonski je bilo ograničeno reklamiranje i prodaja kontracepcijskih sredstava, a u dvije države to je bilo potpuno zabranjeno. Međutim, ti su zakoni proglašeni nevažećima za udane žene, odlukom američkog Vrhovnog suda 1965. godine, a 1972. odluka je proširena na sve žene. Povjesničarka sa Sveučilišta Minnesote, Elaine Tyler May, kaže da u doba ‘baby booma’ nakon Drugog svjetskog rata inicijativa za oralne kontraceptive za žene nije došao od farmaceutskih kompanija ili od vlade, već iz vizije dvaju žena: Margaret Sanger i Katharine McCormick. "Margaret Sanger imala je političko znanje i iskustvo te veze, a Katharine McCormick novac. Prvotne studije o ovom kontracepcijskom sredstvu financirala je isključivo Katharine McCormick" - kaže Elaine Tyler May. Margaret Sanger i Katherine McCormick smatrale su da bi kontracepcijsko sredstvo moglo emancipirati žene. Ekipa s kojom su tada radile, međutim, imala je neke dalekovidnije, utopijske snove o tom projektu: "Najidealističnije nade za pilulu bile su da će ona riješiti problem prenapućenosti i siromaštva, da će stvoriti sretne obitelji u kojima će parovi moći uživati u seksu bez strahovanja o neželjenoj trudnoći te da neudate žene neće više rađati prije braka" - kaže naša sugovornica. Postupno je postalo jasno da anti-bebi pilula nije rješenje za sve te društvene probleme. Pilula nije bila niti povod seksualnoj revoluciji šezdesetih godina. Umjesto toga, kako Elain Tyler May navodi u svojoj knjizi “Amerika i pilula: Povijest obećanja, rizika i oslobođenja”, žene su se oslobodile kao rezultat djelovanja feminističkog pokreta, a pilulu su koristile tek kao važno sredstvo preuzimanja kontrole nad svojim životima. Njome su potakle i farmaceutske kompanije kako bi pilulu učinile što sigurnijom. Popularnost pilule bio je i svojevrstan izazov Katoličkoj crkvi – naime, žene i parovi odlučili su rabiti pilulu usprkos neodobravanju Crkve, kaže Elaine Tyler May. No, današnja pilula ima malo zajedničkog s onom iz šezdesetih godina, dodaje Elaine Tyler May: "Tableta protiv začeća prije 50 godina sadržavala je veliku dozu - čak 10 miligrama hormona, dok danas sadrži vrlo mali djelić te količine. Stoga je puno sigurnija. Iako još uvijek postoje problemi i ona nije najsigurniji oblik zaštite protiv neželjene trudnoće, uklonjena su mnoga štetna djelovanja i nuspojave." Osim toga, žene u SAD još su uvijek sučeljene s preprekama oko punih prava reprodukcije. Iako im je danas na raspolaganju puno više kontracepcijskih sredstava, mnogim Amerikankama ona nisu dostupna. Zakoni nekih saveznih država sadrže posebne odrednice koje liječnicima i apotekarima dozvoljavaju da odbiju pružanje usluga za reprodukcijsko zdravlje, zbog njihovih osobnih uvjerenja. Povjesničarka Elaine Tyler May primjećuje da se Amerikanke, 50 godina nakon što su zadobile kontrolu nad vlastitim tijelom, još uvijek bore da to učine kako to same zaista žele. Ona kaže da bi to moglo objasniti zbog čega Sjedinjene Države imaju višu stopu tinejdžerske trudnoće od bilo koje druge razvijene zemlje u svijetu. Ove godine, po prvi put od 1991., ta je stopa ponovno u porastu.