Корупція у вищих навчальних закладах. Окремі ВУЗи, в яких цю проблему вирішено, пропонують реальні механізми. Натомість на державному рівні з корупцією боряться шляхом заборони квітів на іспитах. - 2004-02-05
Окремі ВУЗи, в яких цю проблему вирішено, пропонують реальні механізми. Натомість на державному рівні з корупцією боряться шляхом забор
Після минулорічних вступних іспитів вчителька одного з відомих київських ліцеїв, заслужений педагог України розповіла мені в інтерв'ю про найкращу свою ученицю, медалістку і гордість випуску. До престижного Університету імені Шевченка пройшла не вона, а її однокласниця, в успіхах у навчанні зроду не помічена: просто у батьків зв'язки. «Тепер у дитини апатія, зневіра», - з болем скаржилася вчителька. Сьогодні Україна пишається небувалим числом студентів. Нині їх два з половиною мільйона, і якщо за радянських часів лише 20 відсотків випускників шкіл вступали до ВУЗів, то зараз отримувати вищу освіту йде 70 відсотків. Студентом ВУЗу може стати практично кожен бажаючий, варто внести три з половиною тисячі доларів, і ви на платному відділенні того ж таки Київського університету. Однак саме безплатне місце в державному ВУЗі, куди, в принципі, мають потрапляти за успіхи в навчанні, перетворилося на товар та предмет корупції. У Міністерстві освіти та науки кажуть, що корупція у ВУЗах – явище окреме та поодиноке. «Я би цю проблему назвав як “висипка на здоровому тілі”», говорить директор департаменту вищої освіти Міністерства Ярослав Болюбаш. Головне, на думку представника Міносвіти, поламати психологічний стереотип: ти не вступиш, якщо в тебе немає грошей. Цей стереотип, каже він, хибний. Ярослав Болюбаш: «От як донести до людей: не давайте нікому гроші, не шукайте тих, кому давати гроші. ВУЗ насамперед зацікавлений в тому, щоб прийняти мудру дитину!» Щоб запобігти хабарництву у ВУЗах, Міністерство запровадило «гарячу телефонну лінію», продовжує розпочатий торік експеримент із зовнішнього незалежного тестування, а також розпорядженням міністра освіти заборонило квіти на іспитах. А тим часом у Національному університеті Києво-Могилянська академія – одному з тих небагатьох українських ВУЗів, що має репутацію некорумпованого, куди студенти вступають за знаннями, немає заборони на квіти. Президент університету В'ячеслав Брюховецький сумнівається в дієвості цього заходу в «боротьбі з корупцією». В'ячеслав Брюховецький: «Це, по-моєму, бажання що-небудь робить, аби нічого не робить. Ну хіба ж в квітах проблема?» У Києво-Могилянській академії ще з 92 року запровадили, замість іспитів, вступне тестування, що унеможливило купівлю місць. Вранці абітурієнти складають тести, при них результати цих тестів обробляє машина, і ввечері вивішують списки тих, хто вступив. Як каже В'ячеслав Брюховецький, щоб поширити їх досвід на інші ВУЗи, потрібно лише бажання. В'ячеслав Брюховецький: «Колись ми робили нараду у себе в університеті, розповідали про ці тести, показали, подарували всім ректорам ці тести. І сказали: якщо хтось хоче, то ми самі приїдемо, проведемо тестування і видамо список найкращих студентів, будь-ласка, зголошуйтесь. Потім була вечеря, я почав питати: ви ж казали, що це так цікаво. Він каже – ну так, але якщо до мене глава облдержадміністрації подзвонить, що я буду робити?» Як вважає президент Академії, побороти корупцію у ВУЗах можна запровадженням незалежного вступного тестування, а також підняттям зарплатні викладачам, яка сьогодні не відповідає навіть середній по промисловості і становить у вищій школі 450 гривень.