5 причин, чому "імпортозаміщення" не врятує Росію - аргументи професора SciencePo
"Для того, щоб випрадався аргумент про користь від протекціонізму, необхідне виконання кількох умов".
Аргументи уряду Росії про те, що ізоляція країни призведе до укріплення її економіки та промисловості не витримують критики, але саме Про це йдеться в аналітичній статті професора економіки у Паризькому інституті політичних досліджень (SciencePo) Сергія Гурьєва "Деглобалізація Росії", аналітичного центру Carnegie Moscow. "Уряд Росії (прим. ГА ) звертається до аргументу про необхідність підтримки урядом галузей національної економіки, які майже стали конкурентноздатними на міжнародній арені (infant industry argument). Мовляв, державний протекціонізм дозволить певній галузі наздогнати, а потім і перегнати міжнародних конкурентів", - пояснює філософію російського "імпортозаміщення" Гурьєв. Втім, на думку експерта, "Для того, щоб випрадався аргумент про користь від протекціонізму, необхідне виконання кількох умов", - пише Гурьєв. 1. 2. 3. "Росія це велика країна, але її національний ринок, особливо з огляду на низькі ціни на нафту, більше не назвеш значним; в доларовому розрахунку, доля Росії у світовому ВВП становить лише 1.6 відсотка", - пише Гурьєв. 4. , а вартість її послуг для споживачів перевищить користь від протекціонізму для самих галузей, які підтримує держава. "Очевидно, що аргументи про користь протекціонізму не можуть просто начаклувати якісь реальні переваги від ізоляції. Росія потребує інвестицій. Росія потребує технологій і у сенсі технічних потужностей, у сенсі менеджерських практик. Росія потребує доступу до сучасних послуг, включно з фінансовими ринками. Росія потребує доступу до глобальних ринків. Хай би що не казав уряд, Росія - як і будь-яка інша сучасна економіка - не може процвітати в умовах автаркії", - пише експерт. При цьому, на думку Гурьєва, закритість російської економіки не означає, що вона приречена на колапс у близькому майбутньому. "Радянський Союз був дуже закритою економікою, але проіснував майже 80 років. Справжні втрати для економіки стануть відчутними у довготерміновій перспективі: Росія втрачатиме нагоди зростати та продовжить стагнацію", - пише професор економіки. 5. "СРСР отримав значну допомогу під час війни по програмі ленд-ліз. Індустріалізація у 1930-х роках не була би можливою без сучасного західного промислового обладнання. Нарешті, методи індустріалізації Сталіна мали катастрофічні економічні та соціальні наслідки: російське сільське господарство було знищено, що у свою чергу завадило індустріалізації, а внаслідок голоду та політичних репресій загинули мільйони людей", - пише експерт. При цьому Гурьєв відзначає, що саме ізоляція може певний час дозволяти владі Росії відволікати увагу громадян країни від стагнації в економіці "З 2014-го року, уряд Росії відкрив для себе, що його популярність не обов'язково залежить від стану економіки. Використовуючи всеохопну програму пропаганди та цензури, уряд зумів переконати громадськість, що економічні труднощі спричинені зовнішніми проблемами, або змовами. Новий соціальний контракт, в якому повага до державної влади заснована на пропаганді, а не на добробуті лише виграє від ізоляції. Чим менше торгівлі та інвестицій, чим менше контакту із Заходом, тим легше переконати громадськість, що саме Захід винен у проблемах Росії", - відзначає Гурьєв.