Немає ознак, що Путін відмовився від агресії проти України (світова преса) 
Для Кремля пріоритетом залишається обмеження руху України до європейських інституцій та загалом інституцій Заходу.
Газета  пише про те, як Захід може протистояти Росії в Україні. Після анексії Криму багато хто думав, що Путін готується до широкомасштабного військового вторгнення на Східну Україну з тим, аби зупинити вихід України з кремлівської сфери впливу в напрямку до ЄС та НАТО. Погроза сильніших санкцій з боку Заходу, можливо, зміни плани Путіна, зазначає видання. Його танки зупинились в кількох кілометрах від кордону. Сьогодні риторика російського президента дещо м’якіша і ця зміна стала відчутною після обрання нового президента України Петра Порошенка. І хоча Путін формально не визнав Порошенка новим главою держави, але не трактує його як попередню тимчасову владу, яку таврували як «фашистів», – пише Financial Times. Представники України та Росії мали деякі прямі контакти і цього тижня Путін попросив парламент відкликати мандат на застосування збройних сил в Україні. «На перший погляд ці сигнали заохочують, але правильним було б ставитись з підозрою до підходу кремлівського очільника», – пише газета, додаючи, що США праві, коли мають скепсис щодо мотивів Путіна. Немає ознак, що він відмовляється від своїх вимог щодо України – щоб вона не йшла до НАТО та ЄС і щоб стала федеративною державою, що дало б Кремлеві більший вплив над сходом України. «Наступний крок Путіна важко передбачити», – зазначає газета. Можливо, справи зайшли задалеко і тепер потрібна якась домовленість з Порошенком, який оприлюднив план більш децентралізованої держави і що може бути прийнятним для Путіна оскільки посилить права російськомовної меншини України. Але США мають рацію, коли говорять про можливість посилення тиску на Росію якщо нові ініціативи Києва не призведуть до послаблення напруги і не відвернуть економічного тиску Росії на Україну. Видання  пише про те, що Рада федерації Росії відкликала мандат у президента Путіна на використання збройних сил в Україні. Але, зазначає видання, все виглядає не так позитивно, адже згідно російських газет, за Путіним зберігається право на використання війська. Таке право було надане президенту Росії у 2009 році і воно не має часових обмежень. Тому, незважаючи на відкликання мандату цього тижня, статус кво залишився. Російський уряд все ще може відкрито надіслати війська в Україну без потреби просити дозвіл парламенту знову. На думку видання, є ознаки того, що Росія навіть стала більш войовничою останнім часом, не дивлячись не миролюбну риторику. Росія підтягнула більше військ до кордону з Україною, а США стверджують, що російські спецназівці прибули для допомоги зброєю та вишколу проросійських сепаратистів. Ну, і сепаратисти також збили український вертоліт із 9 членами екіпажу на борту. І хоча це може бути справою якоїсь непідконтрольної Кремлю групи, однак озброєння для подібних нападів надійшло з Росії. Аналітичне видання  вважає, що для Кремля пріоритетом залишається обмеження руху України до європейських інституцій та загалом інституцій Заходу. Коли Україна підпише Угоду про асоціацію з зоною вільною торгівлі з ЄС 27 червня, Росія ймовірно відповість торговельними обмеженнями, але навряд чи зайде аж так далеко, щоб надіслати війська в Україну чи повністю перервати канали зв’язку з владою в Києві. На думку видання, довготривалою метою Росії є збереження України як нейтральної буферної держави. Намагання української влади інтегрувати країну до західних інституцій кидають виклик баченню Кремля майбутнього України. Видання нагадує про плани президента Порошенка щодо децентралізації, а також про газові переговори між Києвом та Москвою. У цих питаннях, а також у темі інтеграції України із Заходом, Кремль хоче зберегти важелі впливу на Україну. Як наслідок, Росія не дасть добро на роззброєння чи виведення сепаратиських угруповань на сході України, допоки Київ не зробить якісь кроки в тих питаннях, до яких має інтерес Росія.