Газпром може спіткати доля старого ковбоя – російський експерт 
Якщо ж Києву та Москві не вдасться знайти компроміс у питанні закачування газу, це, на переконання російського експерта, зіграє на руку українській стороні.
До початку опалювального сезону Україна планує закачати у підземні сховища 14-16 мільярдів кубів газу. За словами міністра енергетики та вугільної промисловості Едуарда Ставицького, цього досить для технічного та технологічного забезпечення безперебійних поставок палива до Європи. У «Газпромі» ж заявили, що для виконання зобов’язань «Нафтогазом», в українських підземках має бути не менше 19 мільярдів кубів газу. Наприкінці червня «Газпром» вирішив надати «Нафтогазу» аванс за транзит палива на півтора року вперед – це близько мільярда доларів. Після чого керівник російського монополіста Олексій Міллер заявив, що українська сторона авансів більше не отримає. Міллер наголосив також, що «Газпром» ніколи не зберігатиме газ в українських ПСГ. Закачування газу, необхідного для внутрішніх потреб, – це проблеми «Нафтогазу» і уряду, каже Радіо Свобода народний депутат від Партії регіонів . І об’ємів, про які говорив Ставицький, для цього достатньо. Що ж до палива, необхідного для забезпечення транзиту до ЄС, то це проблеми не лише України, а й «Газпрому», наголошує Кінах. «Це буде предметом переговорів, бо Україна і так дуже далеко пішла, – зазначає Кінах. – Ми вже використали кредити «Газпрому» до кінця 2014 року як плату за транзит природного газу. Ще далі поглиблювати нашу залежність від Росії за рахунок нових кредитів дуже ризиковано. Тому питання однозначно має складатися з двох складових: природний газ, який потрібен для споживання в Україні, і та частка, яка повинна бути закачана з метою надійного постачання до Європи». Закачування достатніх обсягів газу в українські ПСГ потрібно насамперед «Газпрому», наголошує Радіо Свобода аналітик російської дослідницької компанії RusEnergy . Оскільки без українських підземок російський монополіст не зможе виконати своїх зобов’язань перед європейськими споживачами. «Коли пан Міллер погрожує позбавити ці сховища закачування газу, це означає, що «Газпром», як старий американський ковбой, виймаючи пістолет, стріляє собі у ногу. Він сам шкодить своїй компанії, попереджаючи європейців, що можливі перебої з постачанням газу через те, що він не хотів зробити запас на зиму. Це призводить до того, що «Газпром» втрачає свої ринкові ніші у Європі», – вважає російський експерт. Зважаючи на фінансовий стан «Нафтогазу» та ситуацію в українській економіці загалом, від нинішнього візиту прем’єра Азарова до Росії не варто очікувати нині яких домовленостей, переконаний український експерт з енергетичних питань . «Навряд чи можна очікувати від нинішнього візиту чогось більшого, ніж свіжа засмага нашого прем’єр-міністра та можливості для нього перевести подих між привітаннями президента, виїзним засіданням Кабміну та аналогічним засіданням у Києві», – коментує Олександр Нарбут. Якщо ж Києву та Москві не вдасться знайти компроміс у питанні закачування газу, це, на переконання російського експерта Михайла Крутихіна, зіграє на руку українській стороні. «Я не виключаю, що Україна зможе укласти контракти з якимись європейськими компаніями на використання цих сховищ для зберігання запасного газу європейцями. Це збільшить українські шанси на інтеграцію у європейський економічний простір і ще більше віддалить Україну від Митного Союзу. Тут «Газпром» грає підривну роль для планів Москви щодо залучення України на свій бік», – відзначає Михайло Крутихін в інтерв’ю Радіо Свобода. Між тим Кабінет Міністрів звернувся до Верховної Ради із пропозицією внести зміни у закон про бюджет на цей рік щодо надання державних гарантій на позики «Нафтогазу». У кінці червня закінчився термін, коли українська компанія мала погасити борг у 2 мільярди доларів «Газпромбанку». Він погодився перенести термін погашення, але натомість хоче, щоб українська держава виступила поручителем. Експерти ж не виключають, що під час нинішніх переговорів російська сторона пропонуватиме українській нові кредити для закачування газу. Якщо ж українська сторона обере цей шлях, боргова яма «Нафтогазу» глибшатиме.