З опозиційними медіа розбираються через суди та міністерства
З наближенням виборів журналісти готуються до збільшення фінансового та фізичного тиску на тих, хто висловлюється проти влади.
«В Україні є 9 національних телеканалів, проте 8 з них замовчують однакові теми. ТВі – єдиний телеканал, який відкрито критикує владу. У нас рівень цензури зріс на 30%, а наступ на ТВі – це зачищення простору, через знищення плюралізму думок, так влада намагається вплинути на вибір людей», - сказала Голосу Америки, представник «Репортери без кордонів» Оксана Романюк. Міністр економічного розвитку Петро Порошенко скасував наказ про застосування санкції до ТВі, за яким телеканалу заборонялося проводити зовнішньоекономічну діяльність без спеціального дозволу міністерства. Про це повідомив керівник ТВі Микола Княжицький на своїй сторінці соціальної мережі Facebook. Причиною санкції був борг каналу у розмірі 2 тисяч доларів перед іноземною компанією. Утім, представники телеканалу переконують, що заборгованість була давно погашена, тому причин застосовувати санкцій не було. Пізніше, у коментарі Інтернет-виданню Українська Правда, Княжицький повідомив, що валютні рахунки телеканалу були арештовані, а невдовзі це рішення було оскаржене у Міністерстві економіки. Проте телеканал програв у суді апеляцію Державної податкової служби про відшкодування 9 мільйонів гривень заборгованості. Тому, за повідомленням Княжицького, телеканал сьогодні оголосив про збір коштів. «На жаль, рішення за позовом податкової ніхто не скасовував. Завтра починаємо збір коштів, щоб вже наситилися Янукович, його адміністрація, Хорошковський, Клименко, Манжосов», - написав на своїй сторінці Facebook Княжицький. «Ми вважаємо, що цей тиск безпосередньо прив’язаний до виборів. В ньому ми вбачаємо ознаки політичної волі. На ТВі тиснуть з п’яти сторін – це суди, податкова, Міністерство економіки», - сказала Романюк. Експерти говорять, що протягом останній двох років спостерігалося лише зростання тиску на ЗМІ, збільшення цензури та кількості нападів на журналістів. Журналісти говорять про відсутність альтернативи на ринку праці. Через те що український медіаринок зменшився, втративши роботу зараз - знайти іншу може бути складно, до того ж, ніхто не гарантує, що рівень цензури в іншому ЗМІ буде нижчим. Зацікавленість у тому, щоб контролювати інформаційний потік національних каналів, Романюк пояснює тим, що переважна кількість виборців – це аудиторія цих каналів і своє бачення того, що відбувається в країні, а відповідно і політичний вибір, люди будуть робити на основі побаченого на екрані. Як приклад ситуації, що склалася у медіа, говорять про пікет на підтримку телеканалу ТВі, який пройшов у середу біля Національної ради з питань телебачення та радіомовлення. Попри те, що зібралося близько 15-ти журналістів та ста глядачів, всього кілька телекамер знімали подію і збиралися повідомляти про неї. «Звісно, що журналісти працюють і усвідомлюють, що є цензура – це факт. Деякі можуть боротися з цим з середини, інші говорять, що у нас цензура, але потрібно працювати, а не за щось боротися. Але ми намагаємося зафіксувати та оприлюднити інформацію про факти цензури, щоб люди знали», - сказав Голосу Америки координатор прес-центру руху «Стоп Цензурі!» Артем Соколенко. Міжнародні представники в Україні неодноразово заявляли про те, що занепокоєні ситуацією, яка склалася з телеканалом ТВі та зростанням рівня цензури. Посол США в Україні Джон Теффт у середу виступаючи перед журналістами сказав: «Ми висловлюємо нашу стурбованість різними подіями (в Україні), наприклад, ми дуже слідкуємо за ситуацією з ТВі». Занепокоєння тиском на телеканал висловив і генеральний секретар Ради Європи Турбйорн Яґланд, який окрім дій проти ТВі, вказав і на спроби криміналізувати в Україні наклеп, що може ще більше погіршити ситуацію зі свободою слова. Мова іде про законопроект «Про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України» внесений депутатом від Партії регіонів Віталієм Журавським. Згідно з запропонованими змінами, передбачено, що поширення завідомо неправдивих відомостей, які підривають репутацію іншої особи, карається штрафом у розмірі від 500 до 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до одного року.