Американські експерти про українські парламентські вибори
Присутність опозиції, якою б вона не була, це, безумовно, позитив і це нормальна ситуація в будь-якій демократії.
Новообрану Раду вже назвали найбільш прозахідним парламентом України з часів незалежності. Однак деякі американські експерти радять з ярликами не поспішати. Вони вказують, що показниками має бути те, як вирішуватимуться внутрішні та зовнішні проблеми України, включно з необхідними реформами. Одним з таких експертів є професор Каліфорнійського університету Пол Даньєрі. Він каже: «Усі радіють, що результатом виборів став найбільш прозахідний парламент в історії України. Всі щасливі, однак така реакція досить поверхнева. Чесно кажучи, на Заході, ми тут маємо звичку називати все або білим, або чорним. І ми оцінюємо ситуацію з точки зору, чи орієнтовані ці сили на Захід. Показником має бути інше. Я думаю, що в цьому випадку, прийшли до влади партії, які в першу чергу по-новому дивляться на шляхи вирішення внутрішніх проблем і на відносини з Росією. Проєвропейський партії – явище не нове в Україні. Янукович заявляв про свої проєвропейські позиції. А от партії, що не загрузли в корупції – це нове явище. А чи побачимо ми некорумпований парламент – з цими висновками доведеться почекати». Як і з висновками про те, що проходження в парламент представників від «Опозиційного блоку» – це абсолютне зло, яке загрожує виходу України з кризи, каже професор Тафтського Університету Оксана Шевель. Не треба так панікувати, радить вона: «Електорат, який підтримував Януковича, він же нікуди не подівся. Цим людям за когось треба було голосувати. Ситуація для них склалася таким чином, що крім «Опозиційного блоку», фактично колишньої Партії регіонів, другої партії просто немає. Повиннен пройти якийсь час, щоб виникли партії, які б підтримали представники південного сходу. Тобто сам факт, що пройшов «Опозиційний блок» і набирає з незалежними кандидатами, які в нього швидше за все увійдуть, 100-110 крісел – це зовсім не поразка європейського курсу або Євромайдану. Це нормальний хід подій. Я в цьому не бачу ніякої трагедії. Сам факт присутності опозиції, якою б вона не була, це, безумовно, позитив і це нормальна ситуація в будь-якій демократії – є влада, і є опозиція». Так чи інакше, опозиційні сили не здатні збити Україну з проєвропейського курсу, каже професор Шевель. «Уже той факт, що така кількість проєвропейських партій пройшла в парламент, зробить проєвропейський курс України стабільнішим. Якщо, наприклад, сформувалася коаліція, а потім з неї хтось вийшов – 10, 15, 30 депутатів – не розпадається сама коаліція, і не розпадається проєвропейський напрямок». Коаліція має бути сформована в максимально короткі строки, тільки тоді можна буде проводити необхідні реформи. Принципи формування повинні бути дуже прості, каже політолог: «Яценюк сказав, що Конституція України і договір з Євросоюзом, який Україна підписала, повинні бути тими основами, на які повинні погодитися всі партії. Щодо того, котрі реформи повинні бути прийняті в першу чергу – сказати складно. Реформи нам потрібні у всіх сферах суспільного життя. Яку провести першої – судову чи економічну – сказати складно. Головне, щоб люди, які будуть займатися цими реформами, були професіоналами. Не можна допустити довгої коаліціади». Узурпації влади в руках однієї політичної сили Пол Даньєрі не боїться, хоча очікує формування широкої коаліції, необхідної для проведення непопулярних реформ: «Партія Порошенка в Раді повинна сформувати коаліцію з іншими політичними силами, а також незалежними парламентарями. Таким чином, влада не буде концентрована. Хоча іронія в тому, що заради проведення радикальних реформ, необхідних для просування країни вперед, багато підтримують концентрацію влади в руках Порошенка. Проведення таких реформ, каже професор Тафтського університету Шевель, передбачає прийняття непопулярних рішень, і до цього суспільство має бути готове. Зокрема йдеться про підняття ціни на газ. Однак, механізми пом’якшення цього болісного процесу існують: «Це буде складно в будь-якому випадку. Однак, ймовірність того, що суспільство сприйме цю реформу нормально, є, якщо йому роз’яснять. Чому це необхідно? Крім того, якщо суспільство буде бачити, що і політична еліта, як вони, затягує пояси. Якщо ж вони будуть бачити в новинах, що хтось прикупив черговий замок або дорогу машину, вивів гроші в офшори, а нам потрібно платити останню копійку з пенсії, зарплати чи стипендії, це звичайно проблемою. А практично процес – є напрацювання в Світовому банку, в інших фінансових установах. Мають бути дотації, повинна бути адресна допомога конкретним людям». І саме на державний апарат лягає обов’язок чітко визначити тих громадян України, які потребуватимуть допомоги. Ведуча, репортер і редактор української служби "Голосу Америки". Перед тим, як приєднатися до команди "Голосу Америки" у 2003 році, працювала юристом в одній із київських юридичних фірм. Також координувала діяльність шведської гуманітарної організації, яка займається реабілітацією хворих українських дітей. Здобула магістерський диплом з міжнародного публічного права Київського інституту міжнародних відносин. Член театральної групи «Експеримент» у Вашингтоні. Захоплюється йогою.