Після вступу наступного року до ЄС десяти нових членів, Україна зазнає економічних збитків на сотні мільйонів доларів. - 2003-12-03
Одним з головних завдань зовнішньої політики український уряд вважає нейтралізацію негативних наслідків розширення Європейського Союзу.
Розширення Європейського Союзу наступного року матиме для України негативіні наслідки. За оцінкою президента Центру Економічних і Політичних дослідженнь Анатолія Гриценка, матеріальні втрати становитимуть від 100 до 120 мільйонів доларів. Вони повязані із тим, що після приєднання десяти країн Східної Європи до ЄС, українські виробники втратять частину ринків збуту. Найбільше постраждають експортери українського металу. Віце-президент корпорації Інтерпайп Андрій Гончарук оцінює збитки галузі значно песимістичніше. Андрій Гончарук: «Що стосується металургійної продукції, лунають цифри на рівні 400-500 млн доларів. Фахівці працюють над шляхами, якими ці втрати можуть бути компенсовані». Український уряд наполягає, що Європа має відшкодувати збитки, яких зазнає економіка країни через розширення ЄС. Перший заступник міністра закордонних справ Олександр Чалий вважає одним з головних завдань у зовнішній політиці Києва на даний момент нейтралізацію можливих негативних наслідків для України через розширення ЄС. Експерт Інституту Світової еокноміки Олексій Плотников вважає таку вимогу цілком справедливою. Олексій Плотніков: «Звичайно Україна повинна вимагати компенсацій. Це нормальне явище в міжнародному праві. Після того, як відбудеться процес розширення ЄС». Анатолій Гриценко називає вимогу про матеріальну компенсацію збитків нереальною. Він вважає втрати невідворотними, але каже, що вони повернуться у майбутньому. Анатолій Гриценко: «Я думаю, у нас немає юридичних підстав вимагати компенсацій від ЄС. В перспективі ми виграємо від співпраці з ЄС». В якості компромісу, офіційний Київ пропонує застосувати до України тимчасові перехідні положення. Вони б зберегли доступ українським виробникам на ринки нинішніх країн-кандидатів у члени Євросоюзу. І ці пропозиції, за словами Олександра Чалого, підтримуються зокрема Польщею та Чехією. На думку першого заступника міністра, перехідний період повинен скласти 2-3 роки. За цей час українська промисловість адаптується до нових умов. Саме в цей період, вважає він, наслідки розширення ЄС будуть найбільш відчутними.