Мустафа Джемілєв: у складі Росії перспектив для кримських татар ми не бачимо
Лідер кримських татар дав ексклюзивне інтерв’ю Російській службі «Голосу Америки».
Лідер кримських татар, голова Меджлісу кримсько-татарського народу з 1991 по 2013 роки Мустафа Джемілєв 3 червня зустрівся у Варшаві з президентом США Бараком Обамою і держсекретарем Джоном Керрі. Джемілєв перебував у столиці Польщі в зв’язку з врученням йому престижної «Премії Солідарності», заснованої польським Міністерством закордонних справ. Барак Обама і Джон Керрі були присутні на церемонії нагородження разом з іншими лідерами держав, зокрема, з обраним президентом України Петром Порошенком, який виступив з привітанням Мустафі Джемілєву і заявив, що Україна буде домагатися повернення Криму. Після церемонії Мустафа Джемілєв дав інтерв’ю Російській службі «Голосу Америки». Розкажіть, будь ласка, про що ви говорили з президентом США і держсекретарем? Вони окремо підходили до мене, щоб привітати з отриманням «Премії Солідарності». У цей час була можливість обмінятися думками щодо розвитку подій навколо Криму, перспектив звільнення території від окупації. Я висловлював стурбованість з приводу того, що тема Криму якось відходить на задній план у світлі загострення ситуації на сході України. Я висловив побоювання: чи не може це означати, що в порядку поступки, щоб Росія не просувалася на материкову частину України, Захід може піти на якісь компроміси щодо Криму? Це було б для нас великою трагедією, тому що в складі Росії перспектив для кримських татар ми не бачимо. І Обама, і Керрі запевнили, що нічого подібного не буде. Поки останній квадратний метр окупованої території не буде звільнений, санкції не будуть припинятися. Захід, у тому числі США, будуть вживати всіх заходів, щоб звільнити незаконно захоплені території. Також вони цікавилися, яке становище кримських татар, які там найбільш грубі порушення. Якщо говорити про порушення, що зараз найбільш турбує кримських татар? Загалом, у першу чергу, я сказав їм, що рівень демократії зовсім інший. Якщо ми за 23 роки звикли до якоїсь більш-менш свободи, то зараз ми повертаємося в режим, який дуже нагадує радянський, з яким ми боролися багато років. А в деяких аспектах встановлений нині режим в Криму навіть дещо гірший радянського. Це одне. По-друге, я говорив про те, що якщо територіальна цілісність України не буде дотримана, це буде грубим порушенням того меморандуму 1994 року, який підписували США і Британія разом з Росією в обмін на здачу нами ядерної зброї, що буде збережена наша територіальна цілісність і забезпечена наша безпека. Тоді не буде поваги до міжнародних угод, і це відкриває шлях для подальшого розповсюдження ядерної зброї. Вони з цим повністю погодилися – так, це загроза, це виклик всій світовій громадській думці. Звичайно, це не повинно залишитися безкарним. Коли вони говорили про те, що вони сприятимуть деокупації Криму, говорилося чи щось про конкретні кроки ? Чи це була більш поверхова дипломатична бесіда? Які заходи – в деталях ми не уточнювали. Ми просто говорили про необхідність прийняття комплексу заходів, кінцевою метою якого має бути звільнення окупованих територій. Звичайно, за великим рахунком, мова йшла про економічні санкції. Але і Обама, і Керрі були досить рішучі. Вони сказали, що цим зараз і займаються. Як вам здається, наскільки жорсткість режиму в Криму може бути пов’язано з подіями на сході України ? Вони взаємозалежні? Зараз з Криму поставляють туди бойовиків. Наскільки я зрозумів, механіка така – вони привозять на літаках бойовиків до Криму, це десь в районі Євпаторії, по-моєму. Там у них якийсь табір підготовки, а потім перекидають їх у східні регіони. Серед убитих в ході антитерористичної операції багато трупів людей, які прибули з Криму. А що стосується їхньої політики щодо кримських татар, то вони зараз повністю перейшли на радянські методи, намагаючись розділити кримських татар на «хороших», які лояльні, які не виражають нічого по відношенню до окупантів, і тих, хто свідомо не згоден з окупацією. Перших – тих з них, хто більш-менш активний – намагаються, скажімо, залучити до влади, водити на зустрічі з Путіним. А другий – комусь погрожують кримінальним переслідуванням, когось вже не пускають до Криму. Така політика. У недавньому інтерв’ю ви говорили про те, що існує загроза відібрання у кримських татар бізнесів і землі. Таке відбувається? Поки якогось відібрання землі немає. Але кажуть: ось ці землі треба буде звільнити, бо те-то вони збираються там будувати чи організовувати. Брешуть, звичайно – мабуть, ці землі сподобалися комусь. Але вони говорять про будівництво якихось важливих об’єктів. Натомість пропонують землі, які за якістю далеко поступаються. Але земельне питання зараз не таке гостре. Гостре – це атмосфера духоти, нав’язування російського паспорта, відмови в прийому на роботу, відмови в лікуванні, якщо у тебе немає російського паспорта. Одним словом, тиск. Дітям наказують писати заяви, що вони відмовляються від українського громадянства і хочуть бути російськими громадянами, інакше не будуть вчитися. В університетах те ж саме – кажуть « відраховуватимемо». Студенти стурбовані. Деякі думають перейти в якісь українські вузи. Ми зі свого боку шукаємо якісь шляхи, де буваємо, в різних країнах, щоб розмістити наших студентів в якихось інших країнах, щоб вони отримали освіту. А хтось, мабуть, буде приймати все-таки російське громадянство і бути російськими громадянами. Економічний стан теж значно погіршується. Основна стаття доходів Криму була туризм – 60 відсотків. Зараз туризму, можна сказати, немає. Крим і так був якоюсь мірою дотаційним, а зараз буде взагалі повністю дотаційним регіоном. І дотації будуть диференційовано робити. Найбільше людей гнітить обстановка невпевненості, морального терору. Багато людей намагаються не виходити на вулицю, щоб не зіткнутися з цими уродами, які називають себе козаками, «загонами самооборони». Всі в очікуванні чогось: хтось сподівається на краще, хтось готується до ще гіршого.