Сенатор Риш: поставки зброї Україні дадуть їй перевагу на переговорах
На думку законодавця з Айдаго, санкції є єдиним дієвим інструментом Заходу.
Вашингтон – На думку високопоставленого члена комітету Сенату з міжнародних справ, російська анексія Криму в минулому році і підтримка Москвою сепаратистів в Україні, особливо на Донбасі, стали причиною погіршення відносин Росії і Заходу. Сенатор Джеймс Риш – один з тих американських законодавців, які закликають уряд США почати поставки летальної зброї українському уряду, вважаючи, що вони утримають Росію від подальшої підтримки сепаратистів на сході України. В інтерв’ю Грузинській службі «Голосу Америки» Риш заявив, що перехід до поставок іншого виду американських озброєнь Україні і збільшення обсягу поставок дадуть Києву додатковий вплив на майбутніх переговорах з сепаратистами або їх російськими прихильниками. «Українці не переможуть російську армію. Тут ніяких питань немає», – сказав« Голосу Америки» сенатор з Айдаго. Чим завершиться конфлікт в Україні? Задавши це питання самому собі, республіканський сенатор сказав: «Вона може завершитися військовою перемогою, що малоймовірно. Вона може завершитися тим, що Росія втратить інтерес і повернеться додому, що теж малоймовірно. Третій шлях – це досягнення угоди шляхом переговорів, і саме так подібні речі зазвичай закінчуються». «Думаю, що якщо США погодяться надати летальну допомогу Україні, є надія, що це дасть деяку перевагу українській стороні, коли справа дійде до переговорів з Росією. За словами сенатора Риша, народ України хоче зберегти незалежність і власну свободу. «Будучи американцями, ми прагнемо до того, щоб допомагати людям, які в цьому зацікавлені», – сказав сенатор Риш. Саме тому, за його словами, він виступає за збільшення поставок зброї Україною. Що стосується стримування агресивної політики Москви в Східній Україні, сенатор Риш вважає, що санкції є єдиним дієвим інструментом для Заходу. «Росія є великою економікою і внаслідок цього більшість росіян хочуть підтримувати гідну якість життя, а санкції на це впливають, – заявив Ріш. – Ймовірно, санкції – це все, що ви можете використовувати для цього. Очевидно, ні російська сторона, ні США не хочуть військової конфронтації один з одним. І та і інша сторона знає, що вона ні до чого доброго не приведе». Минулого тижня Росія засудила рішення ЄС зберегти санкції, щоб спробувати утримати Кремль від подальших кроків у Східній Україні. Прес-секретар російського президента Дмитро Пєсков назвав рішення європейських партнерів «деструктивним». При цьому він не повідомив, які можуть бути відповідні дії Росії, зазначивши лише, що його уряд «буде робити те, що відповідає її національним інтересам, в плані відповідних кроків». Представники колишнього і нинішнього керівництва Росії нещодавно посилили войовничий тон своїх висловлювань щодо НАТО, ЄС і США. На цьому тлі виділяється недавню заяву заступника міністра оборони Росії Анатолія Антонова, що Москва не шукає конфронтації з НАТО, а, навпаки, виступає «за розвиток співпраці». «Ми не збираємося ні на кого нападати», – заявив Антонов на брифінгу для іноземних військових аташе в Москві в минулу суботу. Колишній радник президента Володимира Путіна і Кремля, який проживає в Лондоні, Олександр Некрасов займає агресивнішу позицію. На цьому тижні Некрасов написав у Твіттері, що, за його відчуттями, після дій в Україні Росія повинна оголосити війну країнам Балтії та Польщі. Посол Росії в Данії Михайло Ванін заявив газеті Jyllands-Posten в суботу, що данські кораблі стануть цілями для російських ракет, якщо королівство приєднається до системи протиракетної оборони НАТО. Реакція міністра закордонних справ Данії Мартіна Лідегорда була негайною і різкою. Він заявив, що своїми висловлюваннями Ванін «переступив межу» і що його поведінка є неприйнятною для дипломата. Посол США в Данії Руфус Ґіффорд написав у Твіттері, що заяви Ваніна «не додають впевненості» і не сприяють досягненню миру і стабільності. Відомий вашингтонський експерт з питань Кремля Лілія Шевцова вважає, що криза в Україні та дії Росії, а також спекуляції з приводу недавнього «зникнення» Путіна з поля зору громадськості змусили деяких аналітиків засумніватися в міцності російської політичної системи і навіть почати міркувати про «добу після Путіна». У статті, опублікованій у березневому випуску журналу American Interest, Шевцова припускає, що остання «агонія» російської системи, судячи з усього, вже почалася. «Може статися, що неприємності чекають попереду не тільки Росію, але і решту світу», – резюмувала вона.