Експерти дали похмуру оцінку стану свободи слова в світі
Ситуацію обговорено на слуханні у Вашингтоні, учасники якого висловили особливе занепокоєння останніми тенденціями в Україні.
Ситуація зі свободою слова у світі погіршується. До такого висновку дійшли експерти та конгресмени, які зібрались обговорити стан свободи мас медіа на спеціальних слуханнях, організованих Гельсінською комісією при Конгресі США. Особливе занепокоєння викликають тенденції щодо придушення свободи слова у країнах колишнього Радянського Союзу. Туркменістан, Узбекистан і Білорусь, за даними Дому Свободи, є країнами, де журналісти найбільше піддаються утискам та обмежується свобода слова. Росія – наступна у цьому списку. Вбивства, переслідування, ув’язнення – це лише деякі з методів, які використовує влада цих країн з метою обмеження свободи слова. Старший програмний менеджер Дому Свободи Сем Петн: «Ми бачимо, що відсутність свободи слова, намагання здійснити тиск та обмежити право на вільне волевиявлення поширюються, як захворювання на рак. У країнах-членах ОБСЄ, особливо, у колишніх комуністичних країнах, колишнього Радянського Союзу спостерігаються негативні тенденції». Щодо України, то конгресмени висловлюють занепокоєння повідомленнями, які приходять останнім часом з України. Конгресмен-демократ Бенджамин Кардин: «Ми стурбовані деякими подіями в Україні, зокрема ставленням уряду до опозиції, обмеженням свободи преси. Ми стурбовані ситуацією з дотриманням прав людини. Україна, звичайно, незалежна держава, яка самостійно обирає собі керівництво. Ми лише сподіваємось, що новообраний уряд буде діяти у відповідності до принципів ОБСЄ». Його підтримує конгресмен-республіканець Кристофер Смит: «Нас турбує зближення з Росією. Україна розділена щодо поглядів на майбутнє. Ми дуже сподіваємось, що Україна зможе стати повноправним членом європейської спільноти, як їй і належить і, можливо, одного дня у Росії зрозуміють, що це також у їхніх інтересах. І ми нарешті зможемо позбутись невидимого кордону, який сьогодні неофіційно існує в Європі». Головний доповідач на слуханнях - новообраний представник ОБСЄ з питань мас медіа Дуня Міджатовіч - у свою чергу заявила, що головним завданням її офісу є відстеження усіх фактів порушень свободи слова та тиску на журналістів, а також спонукання урядів країн-членів ОБСЄ дотримуватись європейських демократичних стандартів у сфері ЗМІ. Щодо ситуації в Україні Дуня Міджатовіч каже: «Україна є країною, де розвивається демократія, і моделлю країни з гарними показниками щодо свободи мас медіа. Але останні повідомлення про згортання свободи слова були нами відмічені і ми будемо уважно стежити, як далі розвивається ситуація». Саме для цього Дуня Міджатовіч вже найближчим часом планує відвідати Україну і на місці розібратись з ситуацією та порушити усі питання щодо порушень свободи мас медіа, які викликають занепокоєння в ОБСЄ. Ведуча, головний редактор і керівник Української служби «Голосу Америки». На додаток до праці на «Голосі Америки», часто виступає як експерт із питань України, Східної Європи та свободи слова на пострадянському просторі. Статті Мирослави друкуються на шпальтах  таких світових видань, як Wall Street Journal, Washington Post, NPR, Journal of Democracy. Мирослава є співавтором науково-публіцистичної роботи «Розірваний нерв» про протестний рух в Україні 2000-2004 років. З освітою правника, здобутою у Львівському державному університеті, має великий досвід роботи в галузі журналістики та зв'язків із громадськістю. Працювала журналістом, редактором, продюсером, керівником медія-кампаній в Україні та США у низці політичних і медійних організацій, у тому числі RFE/RL, Інтерньюз, IRI, NDI. Серед іншого - Мирослава також була дослідником Університету Джорджа Вашингтона (2003) та володарем стипендії Рейгана-Фасела Національного фонду за демократію (2001). «За видатний внесок у розвиток журналістики, активну громадянську позицію та професійну майстерность» Мирослава Ґонґадзе нагороджена Орденом княгині Ольги. Інформувати, поєднувати й об’єднувати людей та ідеї, надихати – такою Мирослава бачить свою місію. У вільний від роботи час, якщо такий з’являється, захоплюється подорожами, мистецтвом, фотографією. Виховує доньок-близнюків Нану та Саломе.