Росія хоче приватизації в Білорусі
Москва розглядає приватизацію гігантів білоруської промисловості, як «розплату» за її фінансову підтримку Мінська.
Уряди Білорусі та Росії підписали контракт на будівництво першої білоруської атомної електростанції – за російським проектом та за російський кредит. Росія зобов’язалася виділити Білорусі на зведення АЕС 10 мільярдів доларів. Інші кредити з Москви та знижки у ціні на газ і нафту фактично витягли Білорусь із минулорічної фінансової кризи. За умовами одного з таких кредитів, формально наданого Мінську від Антикризового фонду ЄврАзЕС, Білорусь має проводити економічні реформи та приватизацію державного сектору економіки. Про це російський прем’єр  днями відверто нагадав білоруський владі. «Я вчинив би нечесно, якби не сказав: вважаю, що нашим білоруським друзям давно пора ухвалювати відповідні рішення, адже все одно від них нікуди не відкрутитися», – заявив російський прем’єр. Дмитро Медведєв серед іншого мав на увазі бажання Москви ще цього року створити компанію «Союзкалій», за участю «Білоруськалія» та «Уралкалія». Власник останнього російський олігарх Сулейман Керімов давно домагається приватизації білоруського виробника калійних добрив. Але переговори йдуть важко, бо «Білоруськалій» є головним постачальником валюти до білоруського бюджету. Президент  нібито і не проти приватизації цієї компанії, але вимагає за неї дуже великі гроші – 32 мільярди доларів. Минулого тижня Олександр Лукашенко вступив у заочну суперечку з Медведєвим щодо планів приватизації «Білоруськалія». «Я вважав і вважаю, що це перлина Білорусі, яка належить білоруському народові. Вона коштує 30-32 мільярда. Нижче ніяк. Хочете – будь ласка, ми вам продамо. Але не контрольний пакет акцій, щоб управління не втратити. 10, 20, 25 відсотків… Але платіть. 25 відсотків – це 8-9 мільярдів доларів. Таких покупців не зайшлося», – зазначив Лукашенко. Приватизацією «Білоруськалія» цікавилися також Індія, Китай, Німеччина, потенційні інвестори з інших держав, але марно. Ця компанія, як і більша частина економіки Білорусі, досі залишається в руках уряду. Лукашенко, який особисто вирішує долю державних підприємств, завжди був непоступливий щодо тиску Москви з приводу приватизації. Але в Росії вміють домагатися свого. Зокрема нещодавно «Газпром» викупив 100 відсотків акцій «Бєлтрансгазу», який Лукашенко теж тримав немов родинне срібло, але вимушений був продати. Щодо інших підприємств, то, як прогнозу московський політолог , Білорусь торгуватиметься з Росією. «Зараз керівництво Росії має проблеми з підтвердженням внутрішньої легітимності. Для Білорусі це означає, що Лукашенко знову витягнув щасливий квиток. Адже зараз Путіну потрібен зовнішній успіх. І Білорусі призначено бути країною, де такого успіху можна досягнути. Бо іншого засобу підвищення популярності, крім реалізації проекту Євразійського союзу, у Путіна немає. А приватизація білоруських підприємств російським капіталом залишиться на периферії двосторонніх відносин», – зауважує політолог. Тим часом голова уряду Білорусі  визнав, що до кінця вересня цього року буде реалізовано інший проект із росіянами, довкола якого розмови йдуть кілька років – щодо створення автомобільного холдингу за участю російського КАМАЗу та білоруського МАЗу. Тому попри риторику Олександра Лукашенка, Білорусь поступово таки віддає свою промисловість під російський контроль. ()