«Дім Свободи»: В Україні найбільше падіння свободи в Інтернеті за останні 5 років серед 65 країн 
Правозахисна організація Freedom House оприлюднила щорічну доповідь «Свобода в мережі»
Згідно з оприлюдненою у понеділок доповіддю правозахисної організації «Дім Свободи» (Freedom House), Україна очолила список країн, в яких відбулося найбільше згортання свободи в Інтернеті за останні п’ять років. З 2012-го по 2016-ий рік (останнє дослідження охопило період до травня 2016-го року, але врахувало деякі події, які сталися пізніше – Т.В.), Україна перемістилася з категорії «вільних» до категорії «частково вільних» країн. Автори дослідження пояснюють цю тенденцію тим, що під час інформаційної війни з Кремлем «влада заарештовувала кількох користувачів соціальних медіа, які відступили від урядової лінії; у той же час кібератаки, які походили з Росії, дестабілізували критичну інфраструктуру в країні». «За останній рік спостерігається негативна тенденція в Україні і в Росії. Їх об’єднує посилення тиску за заклики до екстремізму та сепаратизму в мережі. В Україні ми бачили перші арешти користувачів, які закликали до досягнення політичних цілей у дуже ненасильницький спосіб, але вони були ув’язнені за законом про екстремізм. «У Росії відбуваються подібні речі. Ми бачили присудження першого максимального терміну за законом про боротьбу з екстремізмом за ненасильницькі політичні висловлювання. В Росії є ціла низка законів, які обмежують приватність і свободу слова в країні. … До того ж цього року було прийнято цілу низку антитерористичних законів, відомих як закони Ярової, які теж підривають конфіденційність спілкування російських користувачів,» – сказав в інтерв`ю «Голосу Америки» менеджер дослідження «Свобода в Мережі» «Дому Свободу» Адріан Шабаз. Всього дослідження охопило ситуацію в 65 країнах, де мешкає 88% усіх користувачів Інтернету в світі. Зі всіх 65 країн 34 країни мали негативну тенденцію. Найбільше ситуація за останній рік погіршилася в Уганді, Бангладеш, Камбоджі, Еквадорі та Лівії. Загалом за останні 6 років свобода в мережі згортається, пишуть автори дослідження. Серед нових тенденцій – цензура та обмеження користування такими медійними платформами як Facebook, Twitter, WhatsApp, Telegram, а також додатками для аудіокомунікації – Skype, FaceTime. Це робиться як з метою обмежити свободу слова, так і для того, щоб захистити місцеві телекомунікаційні компанії від конкуренції. Також за цей час все більше користувачів соціальних мереж потрапляють у в’язницю через контент своїх постів чи навіть просто через те, що вони поділилися чужим постом чи просто його уподобали. З липня 2015 року, поліція в 38 країнах заарештувала громадян за їх діяльність в соціальних медіа. «Це не екстремізм чи тероризм, це політичні, соціальні та релігійні висловлювання. І деякі з цих людей отримують дуже жорстке покарання. В Тайланді громадянина засудили до 30 років ув’язнення за критику монархії на Facebook. Дві третини всіх користувачів Інтернету живуть в країнах, де критика уряду, критика правлячої родини чи монархії є об’єктом цензури», - говорить Шабаз. Так, в Саудівській Аравії громадянин був засуджений до 10 років ув’язнення та 2 000 ударів батогом за «поширення атеїзму» в Twitter. Солдати в Об’єднаних Арабських Еміратах були заарештовані через те, що вони записали та поширили кліп на популярну пісню, танцюючи у військовій формі. В Росії інженер Андрій Бубєєв був заарештований через те, що він перепостив матеріал, який ідентифікує Крим як українську територію в VKontakte, хоча його побачило всього 12 його контактів. Найбільше права користування соціальними медіа обмежені в Китаї, Ірані та Сирії. За «поширення чуток» в соціальних мережах (а як правило - критики) громадяни Китаю отримують семирічні терміни ув’язнення, а деякі представники релігійних меншин потрапили у тюрму лише через те, що дивилися релігійне відео на своїх мобільних телефонах. Туреччина, де ситуація погіршувалася і раніше, сповзла з категорії «частково вільних» у «не вільні» після невдалого перевороту у липні 2016-го року. У 15 країнах було зафіксовано повне блокування доступу до Інтернету та мобільних сервісів з боку уряду за останній рік. Ще однією тенденцією, яка вказує на погіршення свободи слова в Інтернеті, кажуть в «Домі Свободи», є те, що поширилася тематика постів, які викликають негативну реакцію влади. Серед них - захист прав людей нетрадиційної сексуальної орієнтації, а також різноманітні петиції. Чимало уваги влада в авторитарних країнах почала приділяти малюнкам в жанрі політичної сатири. У 14 з 65 країнах спроби посилити національну безпеку мали негативний ефект на свободу слова та приватність. Так у Сполучених Штатах суд наказав компанії Apple розблокувати смартфон, який належав терористу, що здійснив атаку в Сан-Бернардіно. Компанія відмовилася це робити, але пізніше урядові експерти змогли отримати доступ до цих даних без допомоги Apple. У Франції після терористичних атак було подовжено дію надзвичайного стану, який дозволяє моніторинг та арешт підозрюваних правоохоронцями з дуже обмеженим судовим наглядом. У Німеччині був прийнятий закон, який зобов’язує провайдерів зберігати дані користувачів до 10 тижнів. В Росії антитерористичний закон, ухвалений в червні 2016-го року, вимагає від всіх «організаторів інформації в мережі» надавати ФСБ засоби розшифровки будь-якої інформації, яку вони передають, а також зберігати усю інформацію, якою поділилися користувачі, протягом 3-х років. «Шлях, яким терористичні організації та загалом екстремісти можуть маніпулювати соціальні мережі з власними цілями, викликає велике занепокоєння, - говорить дослідник «Дому Свободи» Адріан Шафаз. – Але, я думаю, що міжнародне співтовариство має знайти позитивні шляхи з цим боротися. А ми бачимо прийняття дуже широких законів із боротьби з тероризмом та екстремізмом, які, я думаю, йдуть занадто далеко в іншому напрямку. Ми бачимо навіть криміналізацію ненасильницьких політичних висловлювань в багатьох країнах». У 14-х країнах зафіксовані незначні покращення, включно зі Сполученими Штатами, де був ухвалений закон, який обмежує збір телекомунікаційних метаданих провайдерами та встановлює деякі інші обмеження на порушення приватності користувачів. Серед позитивного розвитку – успішні кампанії з метою захисту свободи, прав людини, боротьби з корупцією в окремих країнах, а також – координація зусиль рятувальників та активістів під час стихійних лих та військових конфліктів за допомогою соціальних медіа.