Залицяння Путіна до України завершилося забороною на «Рошен» (світова преса)
Pосійський патріарх весь час наголошував під час цих свят на відродженні «Русского мира»/
Швейцарська  вважає, що «залицяння Путіна до України» у ці дні свят – 1025-річчя Хрещення Русі та дня двох флотів у Севастополі – завершилися для глави Кремля не солодко, бо «київське керівництво до цього часу уникнуло чіткого позиціонування стосунків» з Москвою. Швейцарський оглядач Рудольф Герман вважає, що «все ж ознаки цього чіткого позиціонування збільшуються і вони повинні проявитися вже дуже скоро». Швейцарське видання зауважило, що для багатьох українців символічне значення свята Хрещення Русі відрізняється від того, що вкладали у це Кремль та РПЦ. Українці бачать в акті князя Володимира, насамперед, наближення Києва до Європи. А російський патріарх весь час наголошував під час цих свят на відродженні «Русского мира», куди зарахував росіян, українців і білорусів. Тому, як наголошує газета з Цюріха, в річницю православ’я у Києві відбувалося два паралельних, ідеологічно різних відзначення. Одне, українське, згідно із заповітом князя Володимира, яке є центральним тут, і друге – за ключової ролі Москви. При цьому «Русский мир» висувається як вимога Москви до українців – відкидати західні цінності та усувати Україну від європейського випливу. Російська  ще раз наголосила на холодності спільного святкування Володимиром Путіним та Віктором Януковичем днів двох флотів, що для українського президента, як пише газета, стало таким, коли він «однією фразою, вітання всіх лише з Днем флоту України, відібрав у російських моряків їхнє професійне свято». «Володимир Путін, – як зауважило видання з Москви,– привітав всіх із Днем ВМФ Росії та Днем флоту України». Газета підсумовує: «Дійсно, якби він (Путін) обмежився привітанням лише російських моряків, то це б було б рівнозначно початку вже якоїсь, у крайньому разі, «холодної війни». «Комерсант» також вважає, що «в пам’яті після вчорашнього дня залишиться не життєрадісне свято Нептуна, а ті самі вітальні слова Віктора Януковича». Газета «Комерсант» також повідомила, що після спільних російсько-українських свят Росспоживнагляд заборонив ввезення до Росії українського шоколаду, зокрема, з чотирьох українських фабрик «Рошен». Якраз у понеділок керівник Росспоживнагляду Геннадій Оніщенко наголосив з приводу цього: «на жаль, наші підозри справдилися, про що ми щиро шкодуємо», бо українських шоколад із фабрик «Рошен» виявився не тим, яким його хотіли бачити в Росії. За кордоном також обговорюють, як українці представляють свою історію. Відомий американський політолог українського походження, професор Олександр Мотиль, зауважує у своєму блозі на сторінках видання , що у нього, після відвідин модернізованої експозиції музею історії Києва, склалося враження про небажання правлячої Партії регіонів, щоб «українці мали свою власну історію, а з цим і свою власну ідентичність». Професор Мотиль розповідає про звучання у стінах музею російської мови, про уривчастість і фрагментарність експозиції, яка, на його думку, або ж недоговорює, або ж замовчує значення важливих, ключових для українців, історичних процесів на теренах Києва. Це стосується і князівської доби, й часів козацтва, й радянських часів, історії репресій, дисидентського руху. Це й не дивно, зауважує Олександр Мотиль, коли знаєш, що Міністерство культури та освіти в Києві очолюють люди, «покликані звільнити українську історію, культуру і мову від її вагомого історичного звучання та звести їх лише до зауважень на тлі якоїсь радянсько-російської оповідки».