Західні експерти вважають, що зближенню України з ЄС заважає не справа Тимошенко, а порушення демократії
«Питання не у Тимошенко персонально, це питання принципу дотримання демократії та верховенства права в Україні», – Ніко Ланґе.
20 жовтня Україна і Євросоюз оголосили про те, що узгодили основні параметри торгової частини Угоди про асоціацію. За словами комісара ЄС з питань торгівлі Карела Де Гухта, це дозволить ще до кінця року завершити технічні переговори щодо угоди про асоціацію, у тому числі про зону вільної торгівлі. Водночас європейські чиновники зазначають, що існують серйозні перепони, які можуть завадити інтергації України у Європу. Зокрема засудження та ув'язнення лідерів опозиції в Україні та порушення Києвом низки принципових європейських стандартів. Про перспективи євроінтеграції України говорили і у Вашингтоні під час круглого столу «Україна на шляху до зрілої державності». Західні експерти сумніваються, що без дотримання Україною європейських стандартів, країни ЄС ратифікують угоду з Україною. Директор програм Фундації Конрада Аденауера в Україні Ніко Ланґе заявив: «Для Європейського Союзу дуже важливо зрозуміти, чи європейські зобов’язання, які взяло на себе керівництво України – це лише риторика, чи щирий намір виконати ці зобов’язання на практиці. Тому питання не у Тимошенко персонально, це питання принципу дотримання демократії та верховенства права. Важко спрогнозувати, як розвиватиметься ситуація, але Європейський Союз на різних рівнях дав чітко зрозуміти, що ця перепона повинна бути усунена перед тим, як ми зможемо продовжити процес з договором». Керівник програми Росії та Євразії Королівського інституту міжнародних відносин у Лондоні Джеймс Шерр зазначив: «У Європейському Союзі є різні думки, але треба пам’ятати, що без спільної позиції в ЄС, навіть якщо угода про асоціацію буде підписана, її не ратифікують окремі держави ЄС. І угода про вільну торгівлю, на відміну від дивних заяв української сторони, не є окремою угодою, а частиною пакету договору про асоціацію. У ЄС триває дискусія про те, що можливо цей договір варто парафувати, хоча у даній ситуації, це сумнівно. Питання не в Тимошенко, вона є символом, ніхто не має ілюзій щодо Тимошенко, питання у демократії». Ведуча, головний редактор і керівник Української служби «Голосу Америки». На додаток до праці на «Голосі Америки», часто виступає як експерт із питань України, Східної Європи та свободи слова на пострадянському просторі. Статті Мирослави друкуються на шпальтах  таких світових видань, як Wall Street Journal, Washington Post, NPR, Journal of Democracy. Мирослава є співавтором науково-публіцистичної роботи «Розірваний нерв» про протестний рух в Україні 2000-2004 років. З освітою правника, здобутою у Львівському державному університеті, має великий досвід роботи в галузі журналістики та зв'язків із громадськістю. Працювала журналістом, редактором, продюсером, керівником медія-кампаній в Україні та США у низці політичних і медійних організацій, у тому числі RFE/RL, Інтерньюз, IRI, NDI. Серед іншого - Мирослава також була дослідником Університету Джорджа Вашингтона (2003) та володарем стипендії Рейгана-Фасела Національного фонду за демократію (2001). «За видатний внесок у розвиток журналістики, активну громадянську позицію та професійну майстерность» Мирослава Ґонґадзе нагороджена Орденом княгині Ольги. Інформувати, поєднувати й об’єднувати людей та ідеї, надихати – такою Мирослава бачить свою місію. У вільний від роботи час, якщо такий з’являється, захоплюється подорожами, мистецтвом, фотографією. Виховує доньок-близнюків Нану та Саломе.