Вибори-2015: низька явка та успіх влади
Тепер опоненти чинної влади навряд чи педалюватимуть тему дострокових парламентських виборів – політичний експерт.
За даними мережі «Опора», в середньому по Україні обрати своїх представників до органів місцевого самоврядування прийшло близько 47% виборців. Кількість порушень під час голосування там також не вважають високою. «Національні показники порушень є нормальні. Вони навіть нижчі, ніж на останніх парламентських виборах», – каже координатор мережі «Опора» . Низьку явку політичні експерти та опоненти влади пояснюють недосконалим виборчим законом, розчаруванням та апатією виборців, а також наголошують на низькій довірі виборців до влади. «Люди не прийшли саме тому, що відчувають: а нічого не змінилося! Адже у списках на вибори вони бачать тих самих чиновників і депутатів… Проблема не лише в тому, що нічого нового; проблема насамперед у тому, що старе продовжує працювати», – каже політолог . За даними екзит-полів, «Блок Петра Порошенка» або лояльні до влади політичні проекти – наприклад, «Наш край» – отримали представництва у більшості міських та обласних рад. Також в загальноукраїнському масштабі місцеві вибори можна назвати вдалими для «Батьківщини» та «Самопомочі». «Для влади ці вибори стали достатньо успішними, до того ж, її опоненти занадто розрізнені. Я не бачу перспективи об’єднання їхніх зусиль, бо вони занадто різні. Я не можу собі уявити, як «Батьківщина, «Опозиційний блок» і «Укроп» виступають єдиним фронтом», – каже політичний експерт . У західних областях сильні позиції у «Свободи», у східних – в «Опозиційного блоку». На Харківщині та Дніпропетровщині хороші результати в політичних проектів, пов’язаних із екс-головою Дніпропетровської облдержадміністрації Ігорем Коломойським – «Укропу» та «Відродження». На думку Євгена Магди, попередні результати місцевих виборів дають підстави вважати, що опоненти чинної влади навряд чи педалюватимуть тему . За його словами, «низька активність виборів це зайвий раз засвідчує». У більшості обласних центрів вибори мерів відбудуться в два тури. Чи не єдиним винятком став Харків, де чинний міський голова Геннадій Кернес, підтримуваний партією «Відродження», упевнено переміг вже у першому турі. Що ж до Києва, то найбільшою інтригою залишається те, із ким у другий тур вийде чинний міський голова Віталій Кличко. Адже, за даними екзит-полу, приблизно однакову кількість голосів набрали одразу четверо кандидатів – Володимир Бондаренко, Борислав Береза, Сергій Гусовський та Олександр Омельченко. З огляду на це політичні експерти припускають, що можуть виникнути проблеми з підрахунком голосів. Адже, як зазначає політтехнолог , може виникнути спокуса вивести у другий тур зручного для чинного мера опонента. У Дніпропетровську у другий тур вийшли кандидат від «Укропу» Борис Філатов та від «Опозиційного блоку» Олександр Вілкул. З огляду на порівняно незначний розрив у голосах, боротьба між ними обіцяє бути напруженою, а результати другого туру – малопрогнозовані. За словами народного депутата , «команда Порошенка напівприховано ставила на Вілкула, і це таке принципове Ватерлоо». В Одесі у другий тур вийшли чинний міський голова Геннадій Труханов та підтримуваний владою Саша Боровик. У Львові у другому турі змагатимуться чинний міський голова, лідер «Самопомочі» Андрій Садовий та свободівець, екс-віце-спікер Руслан Кошулинський. «Садовий не виграв у першому турі, і для нього особисто це тривожний дзвіночок. І тут влада свого досягла: він не показав себе повновладним господарем Львова», – зазначає Євген Магда. Другий тур виборів міських голів запланований ЦВК на 15 листопада. ​