Україна і Росія не засвоїли уроків Марґарет Тетчер (європейська преса) 
На сході Європи, особливо, в Україні та Росії, «проігнорували» важливі змістовні сторони досвіду Тетчер у державному регулюванні ринків.
Ерік Берґлоф, головний економіст Європейського банку реконструкції та розвитку (ЄБРР), пише на сторінках  про головні уроки державного досвіду управління економікою британського прем’єра Марґарет Тетчер для Центральної та Східної Європи. Особливо, як зауважує Берґлоф, важливо було для держав на сході континенту критично засвоїти досвід Тетчер у галузі приватизації державних галузей економіки. Тут відзначено, що такі держави центральної Європи, як Чехія, Угорщина, Словаччина по різному втілювали в життя британський досвід приватизації державної економіки, але у цілому вирішили ці завдання на шляху до ЄС. Сама Тетчер, як йдеться тут, вважала проведення ринкових реформ у цих країнах важливими стимулами для їхнього подальшого вступу до європейської спільноти. Експерт ЄБРР вважає, що досвід Марґарет Тетчер стосовно зростання ролі приватного сектору та приватизації був дуже важливим і для країн Східної Європи, які були ще далекі від вступу до ЄС. Але там, як зауважує Берґлоф, ця «політика мала зовсім інші ефекти, коли призвела до захоплення місцевими потужними політичним гравцями головних активів та драматично збільшила нерівність у доходах та багатствах». «Перебуваючи в Росії та Україні у той час, – пише Берґлоф, –я часто був вражений несерйозністю та буквальною інтерпретацією поглядів Тетчер, при ігноруванні важливості самого їхнього змісту». Ці країни, на думку головного економіста ЄБРР, «не змогли реформувати державне управління», яке було поганою і зіпсутою спадщиною минулого. А за цим і головні помилки приватизації тут, яка мала бути «прозорою та змагальною», ринковою. «Роль держави повинна бути реконструйована і у деяких випадках навіть підсилена, що можна пояснити намаганнями її перешкодити монополіям та олігархам займати панівні позиції і таким чином сприяти рівності можливостей тут», – вказує Берґлоф на досвід Тетчер, важливий для Росії та України. Тетчер, на його думку, підтримувала таку роль держави і бачила у цьому важливе значення ЄБРР для країн Європи. «Тому й сьогодні далі на Схід Європи ви маєте олігархів і нерівність, а в центральній Європі ви маєте добродійну комбінацію демократії, функціонуючих ринків та сильних стимулів для економічного зростання», – каже Ерік Берґлоф про наслідки впровадження досвіду Тетчер у цих країнах. Польська  інформує про дискусію політичних експертів з питань розвитку України у минулий вівторок в американському National Endowment for Democracy (Державний фонд сприяння розвитку демократії) у Вашингтоні. Газета відзначає, що аналітики на цій зустрічі висловили сумніви щодо вірогідності підписання ЄС угоди з Україною в листопаді у столиці Литви. Колишній посол США в Україні Стівен Пайфер наголосив, що, «можливо, зараз ситуація в Україні не є найгірша, але напевно є гіршою, як була кілька років перед цим». Учасники дискусії зазначили, що президент Янукович сконцентрував у своїх руках фактично майже необмежену владу, як офіційну, так і неофіційну. Зміни до Конституції гарантували йому тотальний контроль у владі, контроль над найважливішими ЗМІ, над судами. Політолог із Університету Байлор (США) Сергій Куделя вважає, що помилуванням Юрія Луценка президент Янукович сподівається переконати ЄС до підписання угоди з Україною, тоді, як насправді демократичні реформи залишаються не здійсненими. Заступник голови National Endowment for Democracy Надія Дюк також вважає, що звільнення Луценка є крок влади у Києві для «переконання ЄС щодо підписання угоди», але президент Янукович «не виконав умов Брюсселя і ЄС незабаром про це оголосить». То й же Сергій Куделя, як інформує газета з Варшави, вважає, що у даній ситуації підписання ЄС угоди з Україною буде «подарунком для Януковича, котрий на наступних виборах виступить як ініціатор просування України до ЄС». Хоча Куделя також визнав, що звільнення Луценка сприяє підписанню такої угоди. Швейцарська  повідомляє про затримання українськими спецслужбами, за сприяння колег із Росії, групи хакерів у складі 20 осіб, котрі змогли за короткий час вкрасти, за допомогою зламання кодів приватних банківських рахунків, понад 240 мільйонів франків. Власники рахунків поскаржилися спецслужбам і ті затримали злочинців, якими керував 28-річний житель української Одеси. Також повідомляється, що хакерам загрожують у середньому по 6 років ув’язнення.