Угода України із Shell: газова свобода чи екологічна загроза?
Екологи зауважують, що Shell та ТОВ «Надра Юзівська» підписали угоду всупереч протестам екологічних активістів та думок експертів.
Компанія Shell та ТОВ «Надра Юзівська» підписали у четвер угоду про розподіл продукції від видобутку сланцевого газу у Харківській та Донецькій областях. Видобуток сланцевого газу, на думку політиків, наблизить Україну до енергетичної незалежності, тоді як екологи говорять про загрозу екології та здоров’ю мешканців східних регіонів. Під час підписання угоди у Давосі були присутні президент України Віктор Янукович та прем’єр-міністр Нідерландів Марк Рютте. Янукович зазначив перед журналістами, що така угода є вигідною для України, принесе в країну інвестиції, нові робочі місця, а також призведе до зростання власного видобутку газу. Такої ж думки і директор ТОВ «Надра Юзівська» Сергій Головін, який заявив, що цей проект матиме позитивний вплив на економічний розвиток України. «В разі успіху, юзівський проект дозволить Україні значно збільшити видобуток власних енергоресурсів, що, в свою чергу, матиме позитивний вплив на економічний розвиток України та послужить на благо українського народу», – сказав Сергій Головін. Як повідомляє прес-служба представництва компанії Shell в Україні, угода підписана на строк 50 років. ТОВ «Надра Юзівська» та Shell мають по 50% часток участі кожна, коли оператором проекту буде компанія Shell, яка відповідатиме за всі роботи в рамках угоди. Найближчим часом компанія проводитиме геологічне дослідження Юзівської ділянки, яке включатиме і буріння 15 свердловин. В тому, що сланцевий газ міститиме «благо українського народу», сумніваються українські екологи. Понад рік в країні існує громадська кампанія «Сланцевому газу – ні!», яка розкриває екологічні наслідки від видобування сланцевого газу. За словами голови Всеукраїнської екологічної ліги Тетяни Тимочко, екологічних ризиків від видобутку сланцевого газу чимало. Це і загроза для існування природних ландшафтів, родючих ґрунтів, вилучення великих об’ємів води і загроза забруднення водоносних горизонтів підземних вод внаслідок порушення геологічного середовища тощо. В той час, коли економічна вигода у видобутку сланцевого газу для України досить сумнівна, каже експерт. «Значно більший потенціал для енергетичної незалежності України зосереджений в енергозбереженні та підвищенні енергоефективності економіки, у стимулюванні відновлювальної енергетики», – говорить Тетяна Тимочко. Екологи зауважують, що угоду підписали всупереч протестам екологічних активістів та думок експертів. «Окрім того, влада так і не наважилася провести громадські слухання, бо розуміє наскільки суперечливими є нинішні умови розробки сланцевого газу в Україні і не лише у питанні загроз для довкілля, а й щодо фінансово-економічних та соціальних аспектів», – впевнена експерт. Зі свого боку, в компанії Shell обіцяють провести комплексну оцінку потенційного впливу проекту на екологічне та соціальне середовище, а також на здоров’я населення до початку проведення робіт. До того ж обіцяють реалізувати Юзівський проект у відповідності до міжнародних стандартів охорони навколишнього середовища та соціальної відповідальності. Влада повинна думати не тільки про економічну незалежність держави, але й про численні проблеми із екологію, коли підписує такі угоди. В цьому збігаються думки українських політологів. Директор Інституту глобальних стратегій Вадим Карасьов зазначив, що по всьому світу до питання видобутку сланцевого газу ставляться дуже обережно. «Деякі проекти з розробки сланцевого газу були заморожені в Європі саме з екологічної точки зору. Немає ніякого подвигу в тому, що Shell піде шукати газ в густонаселених регіонах України. Владі треба не заграватися з темою енергетичної незалежності та не забувати про екологічну ситуацію”, – заявив Вадим Карасьов. «Те, що нам треба вирішувати цю проблему і шукати альтернативні джерела газу, це абсолютно зрозуміло. І це треба робити, треба реалізовувати такі проекти. Але максимально треба дбати про те, щоб не було негативних екологічних наслідків, які можуть бути», – підтверджує голова правління Центру прикладних політичних досліджень «Пента» Володимир Фесенко.