Свободу зібрань в Україні обмежать законом?
Верховна рада України готується ухвалити закон, який може обмежити свободу зібрань.
Слідом за свободою слова, в Україні гряде обмеження свободи зібрань. Причому виглядає так, що вже у недалекому майбутньому, розганяючи кийками мирні демонстрації, влада діятиме цілком у рамках закону. Такий закон Верховна рада готується ухвалити наступного тижня. Законопроект, що отримав у народі назву «більше трьох не збиратися», формально називається «Про порядок організації і проведення мирних заходів». На його прийняття в другому читанні вже дав добро комітет Верховної ради з прав людини. Про це повідомила у четвер газета «Комерсант-Україна». Як пише видання, парламентський комітет зняв головні застереження, що їх висловлювали до документа правозахисники. Враховано, зокрема, критику вимоги заздалегідь – за 5 днів – повідомляти владу про намір провести збори. Правозахисники наполягали: така норма не відповідає демократичним стандартам, і, як приклад, наводили ситуацію з протестами проти вирублення дерев у Харкові. Мовляв, якби протестувальники чекали 5 днів, забудовники за цей час вирубали б парк під корінь. Отож законопроект підкоригували, внісши до другої редакції поняття «спонтанного мітингу». У разі виникнення приводу, який є важливим для суспільства і який неможливо передбачити завчасно, організаторам акції не обов’язково повідомляти владу заздалегідь. У парламентському комітеті кажуть: тепер перепон для прийняття закону нема. Але опоненти і далі сумніваються. Українська Гельсінська спілка у четвер оприлюднила експертний висновок, у якому назвала деякі положення закону не відповідними міжнародним стандартам. Правозахисники УГС вимагають, зокрема, чітко записати в законі норму, за якою відсутність повідомлення про мирні збори не може бути перепоною для їх проведення. Сумніви щодо того, як на практиці влада тлумачитиме норми нового закону і чи не призведе він до фактичної заборони мирних зібрань, висловили також кількадесят громадських організацій. Активісти вимагають відкласти голосування законопроекту, спершу провівши парламентські слухання про свободу зібрань в Україні. Дехто з незгодних навіть розпочав голодувати під стінами Верховної ради, протестуючи проти нового обмежувального закону. Побоювання правозахисників, як виглядає, небезпідставні. Аргументів тим, хто не схильний довіряти «демократичним інстинктам» нинішньої влади, підкинула заява міністра внітрішніх справ Анатолія Могильова. Головний міліціонер у четвер розповів журналістам про своє бачення того, як має проходити акція протесту. «Протестна акція не повинна порушувати нормальне життя інших людей. Якщо я прийду до вас у спальню з барабаном і почну барабанити проти того, що птахи сідають на мій балкон, – хіба це нормально?» – навів приклад міністр. Багатьом слова урядовця нагадали монолог Володимира Путіна в його розмові з лідером гурту ДДТ Юрієм Шевчуком. Російський прем’єр майже в тих самих висловах пояснював опонентові, чому у Росії розганяють «Марші незгодних». Чимало приводів для занепокоєння щодо ризику втрати свободи зібрань дали також перші 100 днів президента Януковича. Громадськість шокувало недопущення міліцією мирних студентів-протестувальників до Українського дому, де президент спілкувався з пресою, та витіснення «Беркутом» нечисельних пікетів опозиції з вулиць біля палацу Україна, де виступав глава держави. Нагадаємо: законопроект «Про порядок організації і проведення мирних заходів» був запропонований урядом Тимошенко і ухвалений у першому читанні 2 червня 2009 року. Тоді Партія регіонів перебувала в опозиції і виступала проти обмеження свободи мітингів. Розглянути цей законопроект у другому читанні Верховна рада планує 17 червня. Для довідки: Конституція України гарантує громадянам свободу зібрань. Як мовиться в статті 39 Основного закону, «Громадяни мають право збиратися мирно, без зброї й проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування. Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку – з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров’я населення або захисту прав і свобод інших людей».