Росія готує для України боснійську пастку? 
Подібно до Боснії, Україна мала б складатися з кількох слабко пов’язаних між собою частин.
Балканська країна, яка складається з Федерації Боснії та Герцеговини й Республіки Сербської, живе в мирі впродовж останніх двох десятиліть відтоді, як були укладені Дейтонські угоди в 1995 році після трирічної війни. Але Боснія отримала репутацію країни в стані постійної кризи, в якій жодна з частин не може вийти за свої етнічні кордони. У той час, як її сусіди приєдналися до НАТО, ЄС та інших західних структур чи мають намір це зробити, можливість ухвалювати такі рішення в Боснії просто заблокована через її складний федеративний устрій. Така модель вельми приваблює Москву, коли йдеться про майбутнє України, вважає головний редактор журналу «Росія в глобальній політиці» (Russia in Global Affairs) . «Ідеальним сценарієм для Росії буде боснійський, це вже обговорювалося багато разів. Схід України має здобути широку автономію, бути практично повністю самоврядним, але формально залишатися частиною політичного та правового поля України», – пояснює експерт. Керівник благодійного фонду «Майдан закордонних справ», дипломат  вважає, що для Кремля статус Сходу України не принциповий. Для Володимира Путіна принципово «закласти міну уповільненої дії» під політичну систему України. «Для Росії важливо не просто відколоти якусь частину території України, але і закласти певні міни уповільненої дії під усю політичну систему України. Через те це не обмежуватиметься лише намаганнями Росії здобути певний статус для Донецької та Луганської областей. Через те будуть вимоги децентралізації, федералізації, тобто створення такої політичної системи, яка б послаблювала Україну в цілому й дозволяла чинити на неї в майбутньому тиск», – вважає експерт. Москва ніколи публічно не пропонувала, щоб Україна стала такою вільною федерацією російськомовних східних регіонів та україномовних західних, як Боснія з її сербською частиною та боснійсько-хорватською. Саме боснійська модель запропонує альтернативу двом варіантам, які є для Росії неприйнятними. Перший – це план децентралізації президента Петра Порошенка, який передбачає передачу регіонам частини повноважень центральних органів влади. Кремль вважає, що цього не достатньо, щоб вирішити кризу. Інша опція – буквальний розпад України як держави, що Кремль також саме по собі не влаштовує. Але можуть існувати більш серйозні причини для привабливості боснійської моделі, яка може відповідати стратегічним інтересам Кремля. Лук’янов вважає, що дуже важливо, аби східні території, контрольовані сепаратистами, залишалися частиною України. «Мета Росії – отримати механізми, за допомогою яких у разі потреби чи надзвичайних обставин можна перешкоджати геополітичному руху України до членства в НАТО, який помилково чи ні Росія розглядає як екзистенційну загрозу», – вважає експерт. Якщо Україна наслідуватиме приклад Боснії, контрольований сепаратистами Схід, цілком імовірно, матиме тісніші відносини з Кремлем, ніж з Києвом. «Формально територіальна цілісність країни буде збережена, але статус Східної України буде подібним до Республіки Сербської у Боснії, вона матиме ближчі відносини з Росією, ніж з рештою України», –  , керівник Центру ліберальних стратегій у Софії у своїй статті для журналу Prospect. Це означатиме, що в реальності Україна буде розділеною, спроможною ухвалювати стратегічні рішення в царині зовнішньої та економічної політики лише за мовчазної згоди Кремля. Політичний аналітик  з Києва зауважує, що «червоною лінією» є те, чи погодиться офіційний Київ поступитися суверенітетом над частиною своєї території. Володимир Путін та його підставні особи в «ДНР» та «ЛНР» прагнуть значно більшого, ніж збільшеної автономії для окремих регіонів, зауважує експерт. Тим час, за словами Богдана Яременка, Кремль постійно жонглює вимогами, підходами, сценаріями, назвами для тих територій, на які він зазіхає, тому не варто надто зосереджуватися лише на одному сценарії розвитку подій.