Європейці втрачають терпіння в очікуванні реформ і миру на Донбасі – Монґроньє 
Париж та Берлін зацікавлені вивести ситуацію з глухого кута, адже влітку буде перегляд санкцій щодо Росії
Після минулого тижня, сповненого політичних потрясінь, міністр закордонних справ Німеччини  та його французький колега  мають у Києві про що поговорити – «на столі» три взаємопов’язані питання: політична криза, реформи та війна на Донбасі. Про це каже аналітик із французького Інституту Томаса Мора . Франція, Німеччина, загалом весь Євросоюз втрачають терпіння в очікуванні, з одного боку, миру на Донбасі. З іншого – перетворень всередині України. Натомість, перестрілки лунають щодня, а Київ із головою поринув до нової політичної кризи, каже Монґроньє. Тут європейці мають деякі важелі тиску на українську владу, хоча вони й обмежені агресією президента Путіна. «Вся допомога МВФ покладена в залежність від реформ, а ті, що вже були здійснені, хоч і надто повільно, побачили світ саме завдяки цьому фінансовому важелю. Але не все залежить від політичної ситуації: реформи також блокуються ситуацією на Донбасі та в Криму, і це не залежить від президента, прем’єра, або наявності чи відсутності парламентської більшості. Багато залежить від того, на що Путін, російська влада хочуть перетворити Донбас», – каже французький експерт. Німеччина, яка зберігає великий ентузіазм щодо врегулювання конфлікту на Донбасі, адже чи не всі дипломатичні ініціативи у цьому напрямку походять з Берліна. На це звертає увагу експерт із Німецької ради із закордонної політики . «Безумовно, політична й парламентська криза, яку ми наразі спостерігаємо в Україні, – це виклик всім тим зусиллям, які доклала Німеччина для модернізації, врегулювання конфлікту, реформ, боротьби з корупцією та змін тих засад, що там існували до 2014 року. Нині ми бачимо продовження цього активного посередництва й дипломатичної дії», – зазначає Давидчик. З огляду на можливі карколомні зміни у владі України, європейські урядовці намагаються зрозуміти: що саме відбувається й чого надалі чекати. «Однак, Париж та Берлін грають з вогнем, – каже експерт. – Хоча, зберігши проєвропейську коаліцію, Україна може отримати наступний транш допомоги від МВФ, але з іншого боку, що буде, якщо «більшість» у старому складі й надалі постійно розриватимуть чвари?» Самі ж дипломати кажуть, що підтримка України буде й надалі поєднана із тиском для здійснення реформ. «Ми хочемо допомогти Україні», – заявив перед вильотом із Берліна Франк-Вальтер Штайнмайєр. А його французький колега додав, що підтримуючи Київ, «вимагатимемо виконання реформ і виконання Мінських угод». «Це наше спільне послання, яке ми веземо до Києва», – зауважив Жан-Марк Еро. При цьому обидва дипломати висловили занепокоєння «турбулентністю в українській внутрішній політиці», що спостерігається останніми днями. Французький та німецький дипломати намагаються розблокувати ситуацію, в якій опинився політикум України та з’ясувати, що відбувається на сході, звідки надходять повідомлення про зростання кількості обстрілів, вважає експерт з Європейського політичного центру . «Із дипломатичної точки зору Франція та Німеччина, вочевидь, зацікавлені вивести ситуацію з глухого кута. Влітку буде перегляд санкцій щодо Росії, тож на тлі закликів із деяких країн ЄС щодо їхнього пом’якшення, (Штайнмайєр та Еро) намагаються здійснити деякі попередні оцінки, але чітко видно, що ситуація заблокована», – вважає Поль Іван. Брюссельський оглядач  переконаний, що французько-німецький дипломатичний дует приїхав до Києва на тлі побоювань, що українці своїми внутрішніми політичними чварами мимоволі допомагають Росії реалізувати свої плани: вкинути Україну в хаос, наблизити її до банкрутства та, зрештою, змусити її залишитися у своїй сфері впливу та маніпуляцій. Тим самим, всі європейські зусилля та, зокрема, великі дипломатичні інвестиції з боку Парижа та Берліна були б зведені нанівець. «На тлі цих тривожних міркувань обидва міністри закордонних справ спробують з’ясувати, що чиниться на шляху так званого «мінського процесу» та вдихнути нове життя в ідею реформування, яке останнім часом суттєво загальмувалося», – каже європейський оглядач.