У світі, включно з Україною, стало менше свободи преси – звіт 
Україна, втративши ще один бал, опинилася у списку на самій межі «частково вільних» держав.
За рівнем свободи преси за минулий рік Україна поділяє 131–133-є місця поруч із Замбією і Південним Суданом. Далі вже йдуть невільні країни. «Дім свободи» звертає увагу на політизовану видачу ліцензій на цифрове мовлення в Україні, в результаті чого низка незалежних станцій втратила ліцензії. Оглядачі також помітили, що українські державні ЗМІ надавали перевагу правлячій Партії регіонів під час виборів до Верховної Ради, а перед виборами зросли напади і тиск на журналістів. Україна йде авторитарним курсом, вважають у «Домі Свободи». Керівник проекту  наголошує, що це – загальна тенденція за минулий рік. «Негативні тенденції були у більшості регіонів світу. Рівень свободи преси у світі, середній показник, знизився до найнижчого рівня за майже десятиліття», – говорить дослідниця. Найгірше становище в світі зі свободою преси – у Північній Кореї і Туркменистані, поруч з ними опинилися Білорусь та Узбекистан. У цих державах незалежних ЗМІ або зовсім немає, або вони ледь-ледь можуть доносити слово до людей, а за незгоду нерідко кидають за ґрати і завдають тортур. Ліпше становище у Росії, але і її вважають «не вільною» державою, де влада, як мовиться у звіті, «повністю контролює» телебачення, радіо і друковану пресу. «Дім свободи» звертає уваги за нові спроби регулювати інтернет, що дає змогу новий закон, схвалений у листопаді. «З огляду на те, що інтернет є відносно вільним простором у Росії, безперечно, це нас занепокоїло», – каже Керін Дойч Карлекар. Натомість поліпшення помітили у роботі журналістів в Грузії («частково вільна»), де в приватні руки повернувся телеканал «Імеді», у Вірменії («не вільна»), де преса більш збалансовано висвітлювала парламентські вибори, і також в Афганістані («не вільна» країна), де стало менше цензури і насильства. Найкраще становище зі свободою слова традиційно у Західній Європі, з лідерами рейтингу Норвегією та Швецією, але й там є проблеми. Найбільші – у Греції, яку дослідники зарахували до «частково вільних» держав. Помітили також згортання демократії в Іспанії, що стало одним із наслідків європейської економічної кризи. Загалом через кризу зменшилася кількість видань і відбулися скорочення журналістів, що, на думку оглядачів, підриває можливості преси належно інформувати людей. «Дім свободи» проводить такий моніторинг з 1980 року, цього разу автори аналізували становище у 197 країнах і територіях.