Дві церкви, один народ - 2001-06-27
Вірні своїм українським церквам, але не ворожі один до одного.
ВСТУП: СЕРЕД УКРАЇНСЬКОЇ ДІАСПОРИ НА ЗАХОДІ ПЛЕКАЮТЬ ТРАДИЦІЮ «СПІЛЬНОГО СВЯЧЕНОГО» В ТИЖНЯХ ПІСЛЯ ВОСКРЕСНОЇ НЕДІЛІ. ЯК ЧЛЕНИ СІМ’Ї СІДАЮТЬ ЗА СПІЛЬНИМ СТОЛОМ, ЩОБ - ІЗ ЗАКІНЧЕННЯМ ВЕЛИКОГО ПОСТУ - ПОДІЛИТИСЯ СВЯЧЕНИМ ЯЙЦЕМ ТА ІНШОЮ ПОСВЯЧЕНОЮ ЇЖЕЮ З ВЕЛИКОДНЬОГО КОШИКА, ТАК І ЦІЛІ ГРОМАДИ СХОДЯТЬСЯ, ЩОБ У ВЕЛИКОДНОМУ ДУСІ ВІДЧУТИ СЕБЕ ОДНІЄЮ РОДИНОЮ. В БАГАТЬОХ МІСЦЕВОСТЯХ – ВКЛЮЧНО З ВАШІНҐТОНОМ – ЦЯ ТРАДИЦІЯ НАБУЛА ЩЕ Й ЕКУМЕНІЧНОГО ХАРАКТЕРУ. ПРО ЦЕ – ЮРІЙ САЄВИЧ. ТЕКСТ: НА ОДНІЙ З ВУЛИЦЬ ВАШІНҐТОНСЬКОГО ПЕРЕДМІСТЯ, ВІДДАЛЕНІ НА ТРИ КІЛОМЕТРИ ОДИН ВІД ОДНОГО, СТОЯТЬ ПОБУДОВАНИЙ В ГУЦУЛЬСЬКОМУ СТИЛІ УКРАЇНСЬКИЙ КАТОЛИЦЬКИЙ СОБОР СВЯТОЇ ТРОЙЦІ І УКРАЇНСЬКИЙ ПРАВОСЛАВНИЙ СОБОР АНДРІЯ ПЕРВОЗВАННОГО. АНІ ЦЯ ВІДСТАНЬ, АНІ ПРИНАЛЕЖНІСТЬ ДО РІЗНИХ КОНФЕСІЙ ЇХ НЕ РОЗДІЛЮЮТЬ. ОТЕЦЬ СТЕФАН ЖЕНЧУХ ОСТАННІ СІМ РОКІВ Є НАСТОЯТЕЛЕМ ЦЕРКВИ СВЯТОГО АНДРІЯ. Отець Степан Женчух – настоятель церкви Святого Андрія: «Ми робимо спільне свячене на підставі того, щоб ми духовну і національну дружбу підкреслювали і власне підкреслювали собі приналежність до одної нації і до одного Господа Бога». ТРАДИЦІЯ СПІЛЬНОГО СПОЖИВАННЯ ВЕЛИКОДНОЇ ЇЖІ ЧЛЕНАМИ УКРАЇНСЬКИХ ПРАВОСЛАВНОЇ І ГРЕКО-КАТОЛИЦЬКОЇ ПАРАФІЙ СЯГАЄ ЧАСУ КОЛИ ОТЕЦЬ ТАРАС ЛОНЧИНА ОЧОЛИВ ПАРАФІЮ СВЯТОЇ ТРОЙЦІ. Отець Тарас Лончина – настоятель церкви Святої Тройці: «Ці спільні свячене вже яких двадцять років відбуваються. Дві парафії греко-католицька і українська православна церква сходимося разом щороку після Великодня спільно відзначити Христове воскресення і так по-братньому відбути це свято». ІНІЦІАТОРАМИ ТРАДИЦІЇ БУЛИ САМІ ВІРНІ. Отець Степан Женчух – настоятель церкви Святого Андрія: «Традиція мати спільне свячене разом з нашими братами католиками і православними це благословенна Богом ідея, яка вийшла де факто від наших парафіян і парафіян Святої Тройці». ЯК ПРАВИЛО СВЯТО ВІДБУВАЄТЬСЯ В ЦЕРКОВНІЙ ЗАЛІ СВЯТОГО АНДРІЯ. І ЦЕ НЕ ЄДИНИЙ ПРИКЛАД СПІВПРАЦІ ОБОХ ПАРАФІЙ. Отець Тарас Лончина – настоятель церкви Святої Тройці: «Бувають і тоді спільні водосвяття на Йордан і спільний Щедрий Вечір. Так що ми разом працюємо». ОСТАННІМИ РОКАМИ У ЖИТТІ ПРАВОСЛАВНОЇ ПАРАФІЇ СВЯТОГО АНДРІЯ ТА В СПІЛЬНОМУ СВЯЧЕНОМУ ДЕДАЛІ БІЛЬШУ УЧАСТЬ БЕРУТЬ ДИПЛОМАТИ ТА ІНШІ ПРАЦІВНИКИ ПОСОЛЬСТВА УКРАЇНИ У ВАШІНҐТОНІ З СВОЇМИ СІМ’ЯМИ. ІНТЕРШУМ: дитячий концерт САМЕ ЇХНІ ДІТИ ОКРАСИЛИ ЗІБРАННЯ, ВЛАШТУВАВШИ ЦІЛИЙ КОНЦЕРТ ВЕСНЯНОК-ГАГІЛОК, ПІСЕНЬ, ВІРШІВ І ХОРОВОДІВ. ІНТЕРШУМ: дитячий концерт ІНТЕРШУМ: фортепіано БУЛА Й КЛАСИЧНА МУЗИКА У ВИКОНАННІ НЕДАВНО ПРИБУЛОГО З УКРАЇНИ МОЛОДОГО ПІАНІСТА ОЛЕКСІЯ ПРИРОДНОГО. ІНТЕРШУМ – класична музика ПРИСУТНІ НА СПІЛЬНОМУ СВЯЧЕНОМУ ТЕПЛО ПРИВІТАЛИ ДОВГОЛІТНЬОГО ДІЯЧА ПАРАФІЇ СВЯТОГО АНДРІЯ ОТЦЯ ВІКТОРА КУЛІЯ З НАГОДИ ДЕСЯТОЇ РІЧНИЦІ ЙОГО ХІРОТОНІЇ В КИЄВІ З РУК СВЯТІШОГО ПАТРІЯРХА МСТИСЛАВА ПЕРШОГО. НАЙЗВОРУШЛИВІШОЮ ХВИЛИНОЮ ЗІБРАННЯ УКРАЇНЦІВ АМЕРИКАНСЬКОЇ СТОЛИЦІ БУЛО ПРЕДСТАВЛЕННЯ НЕСПОДІВАНОЇ ГОСТІ. Отець Тарас Лончина – настоятель церкви Святої Тройці: «Нам дуже приємно, що сьогодні до нас на наше спільне свячене завітала пані Мирослава Ґонґадзе». ВДОВА ПО ВБИТОМУ НЕЗАЛЕЖНОМУ ЖУРНАЛІСТОВІ ГЕОРГІЮ ҐОНҐАДЗЕ, НЕДАВНО ОДЕРЖАВШИ ПОЛІТИЧНИЙ ПРИТУЛОК В СПОЛУЧЕНИХ ШТАТАХ, ПРИБУЛА ДО ВАШІНҐТОНУ РАЗОМ З СВОЇМИ ДОНЕЧКАМИ. СПІЛЬНЕ СВЯЧЕНЕ ЗА УЧАСТЮ ПАРАФІЯН ГРЕКО-КАТОЛИЦЬКОГО СОБОРУ СВЯТОЇ ТРОЙЦІ І ПРАВОСЛАВНОГО СОБОРУ СВЯТОГО АНДРІЯ ВЖЕ ЗАКРІПИЛОСЬ ЯК ТРАДИЦІЯ В ЦЕРКОВНОМУ ЖИТТІ ВАШІНҐТОНСЬКОЇ УКРАЇНСЬКОЇ ГРОМАДИ, БО, ЯК КАЖУТЬ НАСТОЯТЕЛІ ОБОХ ЦЕРКОВ ОТЕЦЬ ТАРАС ЛОНЧИНА І ОТЕЦЬ СТЕФАН ЖЕНЧУХ. Отець Тарас Лончина – настоятель церкви Святої Тройці: «Користь велика, бо ми тоді чуємось з’єднані, ми чуємося сильні, сильні в Христі і сильні в народному дусі». Отець Степан Женчух – настоятель церкви Святого Андрія: «Всебічна користь. Перше за те, що ми маємо приємність спілкуватись з людьми з посольства, з людьми з католицької парафії, щоб задемонструвати, що історичні різниці, чи відмінне номера в історії не є перешкодою того, що ми є християни і щоб ми Господа завжди прославляли в традиції української нації».