Українські податки: сприяють чи заважають середньому класу?
Представники Державної податкової адміністрації стверджують, що ті сектори економіки, в яких ключові позиції посідає малий та середній бізнес, відчули зменшення податкового тиску.
В ухваленому цього року Податковому кодексі пільги у сплаті ПДВ та податку на прибуток отримали, зокрема, підприємства, що виробляють програмне забезпечення. Напередодні Євро-2012 зміни до законодавства зменшили податковий тиск на готельний бізнес, заявив у п’ятницю під час Податкового форуму заступник начальника управління податку на прибуток та податкових платежів Державної податкової адміністрації . Зміни, спрямовані на зниження фіскального пресу та виведення бізнесу з тіні, триватимуть, обіцяє Олег Ангелов. «Сталася непомітна, але досить суттєва зміна. Минулого року експорт ІТ-технологій із України перевищив мільярд доларів. Цей бізнес має серйозні перспективи, водночас він є маловитратним. Тому держава вирішила його підтримати. На додачу до чинних пільг для виробників програмної продукції зменшиться ставка податку на прибуток. Пільги для готельного бізнесу збережуться, але тепер вони стосуватимуться не лише тих компаній, в яких частка готельного бізнесу перевищує 75 відсотків», – обіцяє податківець. Серед інших змін, які відбуваються, Олег Ангелов згадав спрощення бухгалтерського та податкового обліку, зокрема для платників єдиного податку, зменшення часу та кількості податкових перевірок, а крім того – втрату податковою адміністрацією частини повноважень. Наприклад, віднині податківці не писатимуть нормативних актів і не готуватимуть законопроектів щодо свого відомства. Зі свого боку, підприємці суттєвого полегшення не відчули. Чимало представників малого та середнього бізнесу з різних регіонів у розмовах з Радіо Свобода говорять про те, що нині стоять перед вибором: або працювати без прибутків, або продати свій бізнес і змінити вид діяльності. Більшість із них просять не згадувати їхніх імен, оскільки бояться переслідування з боку податкових органів. Українська податкова система є дуже важкою, зокрема для так званого «середнього класу». Про це говорить і президент Асоціації правників України . Він пропонує конкретні кроки для стимулювання підприємництва та формування потужного середнього класу. «Є сенс лібералізувати, зокрема, податки на зарплату. Тінізація економіки в Україні становить 33 відсотки через те, що підприємці змушені йти в тінь, коли є загроза самому існуванню бізнесу. Для прикладу, в Грузії питання тінізації не стоїть, бо законодавство в них максимально лібералізоване, держава йде назустріч платнику податків, – наголошує правник. – Сподіваюся, колись ми знайдемо золоте співвідношення в оподаткуванні, і тягар буде зменшено. І ми наблизимося до таких країн, як Грузія. Наразі цього співвідношення в нас не знайдено, і в рейтингу Світового банку за простотою і легкістю оподаткування ми на одному з останніх місць». Про необхідність спрощення української податкової системи говорить і директор Міжнародного центру перспективних досліджень . Але, на його думку, вже зараз умови для українського малого бізнесу істотно покращилися. «У результаті поступових змін модель оподаткування середнього класу набула сформованого вигляду в Податковому кодексі, – каже він. – Інша річ, що практика не завжди збігається з законом, і демонструє певні проблеми. Можна сказати, що відносно середнього класу, середнього бізнесу українське оподаткування є індиферентним – тобто, воно не заважає розвитку». Експерт також вважає, що подальші реформи податкової системи мали б відокремити успішний малий бізнес як такий, і способи ухиляння від податків з використанням пільг малого бізнесу. За дослідженням Світового банку, Україна щодо простоти сплати податків та часу, який витрачає бізнесмен на спілкування з податківцями, на 174-му місці у світі. За кількістю податкових платежів в України одна з найгірших позицій у світі.