EU: Odluke o krizi u sredu
Proteklog vikenda započeo je završni plan EU za saniranje duga Grčke, ali i uspostavu mehanizma koji bi spriječio širenje krize 
Ili će se euro, ali i cijela EU iz krize izvući snažniji i otporniji na potrese, ili će kriza, noseći jednu za drugom evropsku ekonomiju u bankrot, pokopati sve što ima predznak evropski, takve su prognoze sa kojima je započeo užurban briselski vikend iza nas. Šanse za oba scenarija su gotovo podjednake- sa jedne strane, ambis dugova Grccke, dubok preko 250 milijardi eura, opasnost da je slijede Italija i Španija, a sa druge, nevoljkost Evropljana, ponajprije Nijemaca, da još dublje zavlače ruku u džep svojih poreskih obveznika. Teoriju na stranu, Grcima je do konačnog rješenja vech narednih dana potreban svjež novac za otplatu dugova, pa je odlučeno da se hitno 8 milijardi eura odvoji za to. Šta činiti? Zbiti redove, naći još novca za krizne fonndove, svi se slažu. Pod zbijanjem redova se podrazumjeva i izvjesna preinaka na Lisabonskom sporazumu, kako bi Unija više ličila na Uniju. Ali prije svega, što više svježeg novca, ovaj put za banke koje je Grčka zavila u crno. Suma je oko 100 milijardi eura, a pomogla bi bankama da osnaže svoje fondove. , kazao je predsjednik Evropskog savjeta Herman van Rompuj. "Mislim da je rekapitalizacija banaka apsolutno neophodna, na kakvo nešto Evropski parlament poziva duže od godinu dana i to treba učiniti i biće to potez u pravom smjeru. Važno je takodje i osnaženje anti-kriznog fonda, kao i davanje dodatnog novca Grčkoj. Nadam se da će barem o ova tri pitanja donijeti odluke na nastavku samita u srijedu. Ali to nije kraj priče. Još čekamo na uspostavu ekonomske i fiskalne Unije, zatim uspostavu stvarne ekonomske vlade u euro-zoni, kao i postavljanje na noge tržišta euro-obveznicama", kazao je šef grupe liberala u Evropskom parlamentu i bivši belgijski premijer, Gaj Verhoštat.