Majer: Bez obzira ko bude predsednik neće biti promene u politici prema Balkanu
Američka predizborna kampanja ušla je u završnu fazu. O toj temi i o mogućoj politici nove američke adminstracije prema Balkanu i Srbij
"Ovo su jedinstveni predsednički izbori, koji seodvijaju na različitim frontovima. Imamo republikanskog kandidata,koji pokušava da se istovremeno ogradi i od republikanskog predsednikai od demokrate Baraka Obame, prvog ozbiljnog afro-američkogpredsedničkog kandidata. Lično ne verujem anketama javnog mnjenja, kojeuglavnom daju prednost Obami i mislim da će ovo biti veoma tesna trka. Što se tiče spoljne politike nove administracije prema Balkanu, mislimda - bez obzira ko pobedi - neće biti većih promena u politici premaSrbiji i regionu, niti će ta pitanja biti visoko na listi prioriteta. Prioriteti će biti Irak, Avganistan, Pakistan, Iran, itd.. Ako bi došlodo nekih nepredvidjenih situacija, recimo, na Kosovu ili u Bosni,mislim da će nova administracija izbegavati da se ponovo angažuje u tomregionu i prepustiti ta pitanja EU. To posebno važi za situaciju uBosni, gde se u poslednje vreme dovodi u pitanje federalno i dejtonskouredjenje te države". "Usvetlu novonastalog antagonizma izmedju SAD i Rusije, koji narvno nijedosegao srazmere hladnog rata, mislim da će pitanja Srbije, Kosova iBosne možda postati predmet novog interesovanja, ali samo u kontekstuneke veće igre velikih sila. To manje zemlje moraju da imaju na umu. Dakle, regionalna pitanja će se rešavati više u svetlu odnosa iinteresa velikih sila, ne u svetlu regionalnih odnosa i aspiracija". "Mislimda nije u pitanju unapređenje pozicije Srbije samo u Vašingtonu, već uEvropi i u svetu, imajuću u vidu verovatnu manju zainteresovanost noveadministracije za taj region. Interesovanje Klintonove administracijeza Balkan - Srbiju, Hrvatsku i Bosnu - bilo je svojevrsno odstupanje odspoljnopolitičke tradicije i prakse SAD. Buduća marginalnazaintersovanost SAD za balkanski region pruža mogućnost ne samo Srbiji,već i drugim regionalnim zemljama, da zacrtaju svoj sopstveni inezavisni put i strategiju i prošire saradnju sa ostatkom sveta. Toznači da bi trebalo shvatiti da je svet prevazišao hladni rat, mada,na žalost, izgleda da SAD, Zapadna Evropa i druge velike sile ipaksagledavaju sadašnju svetsku problematiku kroz prizmu hladnog rata,odnosno konflikta interesa istoka i zapada, a Srbija se našlazgnječena u takvoj situaciji. Iznad svega, mislim da bi Srbija trebalosada da razvija jake regionalne odnose, posebno sa Grčkom, Rumunijom iBugarskom, u domenu ekonomije, politike, bezbednosti i tako dalje, što bi mogaoda bude možda najjači front otvaranja te zemlje - prvo prema susedima iEvropskoj uniji, a zatim i šire".