Staford: Bez obzira na Kosovo, odnosi SAD i Srbije treba da budu produktivni
Stručnjak za Balkan i profesor bezbednosne politike na Nacionalnom vojnom koledžu Roj Staford za „Glas Amerike“ govori o odnosima SAD s
Staford: “Glavni prioritetadministracije predsednika Baraka Obame je ekonomija, na nacionalnom iglobalnom nivou. To pitanje će svakako zahtevati veliku angažovanostpredsednika, tako da će ostala pitanja, pa i spoljnopolitička, imatimanje prioritetnu ulogu. To bi moglo da znači i da će državnasekretarka Hilari Klinton imati veći manevarski prostor. U pogleduBalkana, neće biti značajnijih promena i državna sekretarka je tokomnedavnog sastanka sa kosovskim zvaničnicima ovde u Vašingtonu upravopotvrdila da se politika predsednika Buša u pogledu Kosova i Balkananastavlja”. Glas Amerike: Kako procenjujete buduće odnose izmedju Evropske unije i SAD u svetlu rastućeg uticaja Rusije? Staford:“SAD su istorijski podržavale prvo - zajedničko evropsko tržište, asada i Evropsku uniju. SAD takodje žele da obnove i unaprede odnose saRusijom, uz odredjene kompromise, u kontekstu zajedničkih problema, kaošto su terorizam i Iran. Rusija, kao i SAD, ne želi da Iran postanenuklearna sila, mada postoje različite gledišta o sankcijama prema tojzemlji, kao i o upotrebi sile protiv nje. Što se tiče protivraketnogsistema u Poljskoj i Češkoj republici, mislim da Obamina administracijapreispituje to pitanje, uzimajući u obzir ruske interese, mada će NATOi dalje garantovati bezbednost Poljske i Češke. Treće, velikafinansijka kriza je uzrokovala najnoviju podelu unutar Evropske unije,izmedju novih i starih članica, posebno zbog posustalih ekonomijaMadjarske, Letonije, Ukrajine i nekih drugih zemalja”. Glas Amerike: Da li su prepreke Srbiji na putu ka Evropskoj uniji još uvek iste? Staford:“Najvažnija prepreka je, jasno, slučaj Ratka Mladića. Holandija iBelgija insistiraju na hapšenju i ekstradiciji Mladića. Dugoročnijegledano, mislim da će se pitanje Mladića prevazići, ali će Beogradmorati kontinuirano da pokazuje da čini sve što može i da tokom vremenaizvede Mladića pred lice pravde. Siguran sam da sadašnje vlasti uBeogradu čine sve što mogu, mada ima i onih koji sumnjaju u to. Medjutim, daleko veći problem je finansijska kriza, kao i sama idejaproširenja EU. Naime, mnogi u EU smatraju da se sa poslednjom fazomproširenja otišlo predaleko, što se odrazilo u francuskom i holandskomodbijanju ustava EU, kao i u irskom odbacivanje Lisabonskog sporazuma. Dakle, Evropa, posebno takozvana “stara” Evropa, smatra da se u pogleduproširenja unije otišlo onoliko koliko se moglo. To će svakako bitiveliko razočarenje za Hrvatsku zbog mogućeg odlaganja ulaska u EU, pa iza Makedoniju. Drugim rečima, taj proces će biti usporen”. Glas Amerike: U kom će se pravcu, kratkoročno gledano, kretati odnosi SAD-Srbija? Staford:“Očigledan problem je Kosovo. Tu postoji neslaganje. Da nema spornogkosovskog pitanja, uprkos ponekad žustroj retorici, SAD i Srbija, imajuveoma aktivnu ekonomsku saradnju. Mi smatramo da je Srbija najvažnijeakter u regionu i želimo dobre odnose sa Beogradom. Mi takodje imamoveoma dobre vojne odnose. Mada Srbija govori o vojnoj neutralnosti,Beograd se kreće ka većoj integraciji u okviru NATO-u, pošto želimoderne oružane snage, mada ne i učlanjenje u alijansu. Uprkosneslaganju o kosovskom pitanju, pošto Srbija neće priznati nezavisnostPrištine, a SAD neće promeniti stav o tome, naši odnosi u budućnostimogli bi i trebalo bi da budu produktivni”.