Karen Hjuz  popravlja imidž Amerike u svetu uključujući i muslimanski svet
Njen izbor ukazuje na važnost koju administracija pridaje tom zadatku.
Kao kandidatu za državnog podsekretara za javnu diplomatiju, Karen Hjuz će svedočiti na pretresu o potvrdi njene nominacije u Senatu. «Mislim da niko nije pogodniji od Karen Hjuz da prenese američka gledišta svetu, da podstakne dijalog Amerike sa svetom i da unapredi univerzalne vrednosti za ceo svet.» Kada je objavila nominaciju Karen Hjuz za podsekretara za javnu diplomatiju, državni sekretar Kondoliza Rajs je rekla da SAD moraju znatno da poboljšaju svoje aktivnosti u oblasti javne diplomatije. Ona je dodala da mnogi u svetu nisu upoznati sa američkim vrednostima i sa nastojanjima SAD da unapredjuju demokratiju. Posle terorističkih napada 11. septembra 2001. Amerika je prihvatila da nije popularna u mnogim delovima sveta, naročito u muslimanskom svetu. Heli Dejl, iz konzervativne zadužbine Heritidž, kaže da je problem u tome što Amerika nije nastojala da komunicira sa muslimanskim svetom - uključujući arapske zemlje, Indoneziju i Pakistan. Ona ipak dodaje da su SAD dobro poznate u tim zemljama. «Možete biti sigurni da ljudi govore o Americi. Na mnogim mestima oni su upravo opsednuti Amerikom. Ako ne budemo učestvovali u toj diskusiji o našoj zemlji, oni će izmišljati stvari o nama, osloniće se na slike iz Holivuda i masovnih medija i mada su to proizvodi naše kulture oni ipak ne daju pravu sliku o našoj zemlji.» Jedna savetodavna grupa koju je finansirao Kongres proučila je ovaj problem i objavila svoj izveštaj 2003. godine u kojem predlaže nove načine na koje bi SAD mogle da se obrate arapskom i muslimanskom svetu. Ambasador Dajana Dugan je bila član te grupe. Ona smatra da bi ta nastojanja trebalo posebno usmeriti na mladje generacije. «Preko 50 odsto muslimana je mladje od 16 godina. Prema tome, potrebno je da se obratimo toj generaciji koja nije rodjena sa mržnjom. Oni nisu rodjeni sa shvatanjem da je svet podeljen na muslimanski i ne-muslimanski.» Kada je Karen Hjuz bila nominovana, ona se složila sa tom ocenom, rekavši da je jedini način da svet u budućnosti živi u miru - da deca sveta nauče da poštuju njegovu raznolikost. «Ovaj posao će biti veoma težak. Percepcije se ne menjaju brzo ili lako. Radi se o borbi za ideje. Jasno je da u svetu posle 11. septembra moramo da poboljšamo način na koji komuniciramo sa muslimanskim svetom. Kako je u svom izveštaju navela komisija koja je ispitivala okolnosti napada 11. septembra, ukoliko mi ne preuzmemo ono što je potrebno da bi definisali sami sebe, ekstremisti će to učiniti umesto nas. Naša javna diplomatija mora takodje aktivnije da se obrati drugim delovima sveta - Evropi i Latinskoj Americi.» Ambasador Dugan se slaže da bi SAD trebalo da se posebno obrate muslimanima u Evropi. «Kada shvatimo da Evropa ima veliku i rastuću muslimansku populaciju, onda je logično da se ne usredsredimo samo na Muslimane na bliskom istoku ili u Indoneziji, koja je najveća muslimanska zemalja na svetu, već i na taj deo Evrope gde su percpecije o Americi veoma izvitoperene.» Ibrahim Huper, portparol Saveta za američko-islamske odnose medjutim, ima sasvim drugačije mišljenje. On smatra da Amerika nije omiljena u muslimanskom svetu zbog svoje politike koju bi trebalo da izmeni. «Mislim da je ključ - politika prema Bliskom istoku. Potrebno je da imamo izbalansiran pristup izraelsko-palestinskom sukobu. Potrebno je da se predstavimo kao pošteni posrednici. Već decenijama postoji utisak da imamo izrazito jednostran pristup tom sukobu i mislim da je to suštinski problem koji bi trebalo da rešimo.» Huper takodje smatra da će Kearen Hjuz možda biti u stanju da utiče na politiku SAD zbog svoje bliskosti sa predsednikom Bušom. On ocenjuje da bi to moglo da joj omogući da uspe u zalaganju za pozitivniji i uravnoteženiji imidž Amerike u muslimanskom svetu.