Šta Vašington i Brisel treba da preduzmu u borbi protiv terorizma ? - 2004-04-08
Direktor odeljenja za Medjunarodnu bezbednost u Niksonovom centru u Vašingtonu, Zejno Beran, u razgovoru sa našim kolegom Brankom Mikaš
“Na nesreæu, ni Vašington, ni Brisel, nisu razvili odgovarajuæi mehanizam pre svega razmene obaveštajnih podataka, ili, u krajnjoj liniji, sagledavanja borbe protiv terorizma iz iste perspektive. Govori se o borbi protiv terorizma i akcijama protiv onih koji su veæ poèinili užasna teroristièka dela - i u vezi sa tim aspektom borbe se veæ zna šta treba preduzeti. Medjutim, šta æe Vašington i Brisel preduzeti protiv onih za koje se pomišlja da bi mogli da se angažuju u novim teroristièkim aktivnostima, ili su èlanovi, kako ih zovemo, “spavajuæih æelija”? U tom pogledu nije ostvarena prava saradnja, niti program akcije. Uostalom, takva saradnja, nažalost, nije u potpunosti razradjena ni medju amerièkim obaveštajnim agencijama. To je delimièno rezultat želje Sjedinjenih Država i evropskih zemalja da ostanu otvoreno i slobodno društvo. Mere koje bi trebalo preduzeti ne bi bile u skladu sa demokratskim principima. S druge strane, u evropskim zemljama imate veliku muslimansku populaciju - u Nemaèkoj, Francuskoj, Britaniji i drugde. Vašington i Brisel do sada nisu uspeli da uspostave delikatnu ravnotežu i naprave razliku izmedju rata protiv terorizma i odnosa prema muslimanskim zajednicama, u kojima neki èlanovi zagovaraju islamistièke ideje. Težnju Franuske, na primer, da u prosvetnim institucijama zabrani nošenje verskih obeležja kao što su marame, neki pripadnici islamske zajednice ne smatraju akcijom u ratu protiv terorizma, nego ratom protiv Islama. Vašington i Brisel imaju pred sobom pune ruke posla da razviju odgovarajuæu strategiju za borbu protiv terorizma.” U kojoj meri globalni terorizam utièe na situaciju na Balkanu? “Balkan, posebno Bosnu i Hercegovinu, koriste neki islamistièki elementi, koji, izmedju ostalog, dobijaju sredstva iz država Persijskog zaliva. Takodje je došlo do prodora vahabista na Balkan. Stoga je potrebno daleko detaljnije preispititati celu situaciju na Balkanu, posebno u pogledu dostave sredstava, propagandnog materijala i ljudi koji pristižu u taj region. Rešavanje takvih pitanje bi bio veoma važan aspekt borbe protiv terorizma.” Šta Sjedinjene Države i Evropa sada planiraju da bi poveæale moguænosti za uspostavljanje mira na Bliskom istoku ? “Novi koncept transatlanske saradnje za Bliski istok æe se detaljno razmotriti na predstojeæem samitu Grupe 8 u junu ove godine ovde kod nas u Džordžiji. Sjedinjene Države su dale predlog, dok su Nemaèka i druge evropske države iznele svoje koncepte uvodjenja reformi i demokratske vlasti u zemlje Bliskog istoka, severne Afrike, u Pakistan i Avganistan i, uopšte, gde god da postoje problemi i gde se veæ nalaze ili se ubacuju teroristi - da bi se smanjila moguænost širenja terorizma u nove regione, ukljuèujuæi i Balkan. Medjutim, transatlantska saradnja u tom pogledu još nije urodila plodom. Neke bliskoistoène države veæ ukazuju da ne žele da im se nameæu reforme ili oblik vladavine. Reè je o izazoviima za celu sledeæu deceniju. Sjedinjene Države æe saradjivati sa svim saveznicima - da bi se u tim regionima uspostavile demokratija i sloboda.”