Život robova na imanju Džordža Vašingtona
Obnovljene barake u Maunt Vernonu u kojima su živeli robovi prvog američkog predsednika
Kuća u Maunt Vernonu bila je dom prvog američkog predsednika Džordža Vašingtona. Odmah pored kuće nalaze se skromne prostorije u kojima su bili smešteni robovi. Posle 10 meseci restauracije, te prostorije su ponovo otvorene za posetioce. To su dva krila koje je Džordž Vašington, pošto je postao predsednik, dodao na staklenik. Ona su pregrađena u 4 veće sobe, od kojih je jedna bila za muškarce, a jedna za žene dok su se sve prostorije zagrevale kaminom. Na ceremoniji otvaranja, arheolog Denis Poug istakao je da je restauracija rezultat više od 20 godina istraživanja, dodajući da se tu nalaze i reprodukcije odeće, pribora za jelo, šolja, čaša, metli i korpi, koje su robovi koristili. priča Poug. Ti predmeti oživeli su način na koji su zanatlije, sluge, kuvari i zemljoradnici živeli i besplatno radili na imanju u Virdžiniji. podseća Poug. Neke od reprodukcija, poput činije od keramike, lutke i pletene kape, govore da su neki robovi pokušavali da očuvaju svoju afričku kulturu. Nekoliko potomaka Vašingtonovih robova takođe su učestvovali u ceremoniji. Oni su postavili neke od tih predmeta u obnovljene prostorije. Među njima je bio i Roulamin Kvonder, sudija iz američke prestonice. On je potomak roba, Sukija Beja, koji je živeo u Maunt Vernonu i radio za Džordža Vašingtona. , priča Kvonder. Učiteljica Bet Kajer je organizovala posetu Maunt Vernonu za osnovce, kao praktični deo časa iz istorije. kaže Kajer. Podučavanje posetilaca o surovosti ropstva jedan je od ciljeva ove restauracije. Glorija Elis Holms, još jedna od potomaka Sukija Beja, došla je u Maunt Vernon na ceremoniju i postavila keramičku činiju u žensku sobu.