Etničke tenzije u Francuskoj
Žestoke reakcije prema imigrantima prisutne su i u Marseju, koji ima istoriju zapošljavanja ljudi iz celog sveta
Novi francuski državljani iz 28 zemalja pevaju francusku himnu i rukuju se sa funkcionerima u završnoj fazi dugog puta ka sticanju francuskog državljanstva. Gradonačelnik Marselja, Žan Klod Goden, uputio im je dobrodošlicu ali i upozorenje. " Dve nove francuske državljanke kažu da je najvažnije naučiti jezik, komunicirati sa drugim ljudima i ne zatvarati se u svoj svet. Za mnoge žitelje bivših francuskih kolonija u Africi, posebno Maroka i Alžira, Marselj je bio kapija za ulaz u Francusku i etnička slika toga grada je vrlo raznolika. Procenjuje se da u njemu živi 200 hiljada muslimana, što je skoro četvrtina populacije. Međutim kao i u drugim delovima Francuske, anti-imigrantske stranke i ovde doživljavaju preporod. Analitičari kažu da su tome doprinele i neke vladine mere. U julu, Francuska je postala prva evropska zemlja koja je ženama zabranila nošenje burki - odeće koja potpuno pokriva lice i telo. Ta vladina mera razljutila je muslimane u Francuskoj, gde ih ima više nego u bilo kojoj drugoj evropskoj državi. U najvećoj džamiji u Marselju, imam Harun Derbal pita se zbog čega je donet taj zakon. Pored toga, projekat izgradnje još jedne velike džamije u Marselju, sada je u zastoju. Na regionalnim izborima u martu, stranka je išla sa parolom “Ne islamu” i osvojila 20 odsto glasova. Stefan Ravijer je predstavnik Narodnog fronta u gradskoj skupštini. Nedavna odluka francuske vlade da deportuje stotine Roma, mahom iz Rumunije i Bugarske, izazvala je žestoke reakcije boraca za ljudska prava pa čak i Evropske unije. Predsednik Nikola Sarkozi je tu odluku pravdao kao suzbijanje kriminala i negirao ciljanje na određenu etničku grupu. Politički komentator regionalnog lista La Provans, Teri Noar, smatra da je koren problema ekonomske prirode. Kao u mnogim drugim evropskim zemljama debate o imigraciji zahuktavaju se kada je ekonomska situacija loša. U tim nesigurnim vremenima Francuska raspravlja ne samo o politici već i o svom identitetu.