<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://www.voanews.com/mediastore/gov_bush_noaa_08nov04_150_russian.jpg">Administracija predsednika Buša suoèava se sa velikim izazovima na polju spoljne politike - 2004-11-09
Dopisnik Glasa Amerike Andre De Nesnera analizira tri najvažnija pitanja – rat protiv terorizma, situaciju u Iraku i nastojanje da se u
Rat protiv terorizma bio je najveæi izazov u prvom terminu predsednika Buša, a ostaæe na vrhu njegovih prioriteta u spoljnoj politici i sledeæe èetir godine. Mnogi struènjaci nadaju se da æe se predsednik zalagati za veæu medjunarodnu saradnju u borbi protiv terorizma. Analitièari takodje smatraju da su nasilje u Iraku i rad na mirnom rešenju izraelsko-palestinskog pitanja dva najveæa izazova sa kojima se suoèava Buš u drugom mandatu. Nekadašnji zamenik državnog sekretara za bliskoistoèna pitanja, Dejvid Mek, kaže da Buš mora da se usredsredi na postizanje realistiènih ciljeva u Iraku. «Administracija mora da se fokusira na ostvarive ciljeve, za koje se veruje da su apsolutno neophodne za SAD, na primer da Irak ne postane utoèište terorista ili nastavi sa proizvodnjom oružja za masovno uništenje. Ali u isto vreme mora se razumeti da, u kontekstu iraèke politike i društva, neki od ciljeva o kojima je govoreno kada se ušlo u rat u Iraku, kao što su transformisanje èitavog Bliskog Istoka tako što æe Iraku postati model demokratije i slobodnog tržišnog sistema, ti ciljevi su iskreno govoreæi neostvarivi, bar ne u bližoj buduænosti.» Struènjaci kažu da se amerièki zvaniènici suoèavaju sa istim pitanjima kao i u prvom Bušovom mandatu – a to su borba protiv pobunjenika, obuka iraèkih snaga bezbednosti i stvaranje uslova koji bi omoguæili održavanje izbora krajem januara. Kada je reè o postizanju trajnog mira izmedju Izraelaca i Palestinaca, mnogi eksperti kažu da bi Buš morao da odigra mnogo aktivniju ulogu. Jedan od njih je Li Hamilton, bivši predsedavajuæi kongresnog Komiteta za medjunarodne odnose. «Nijedan predsednik ne može da izbegne bavljenje izraelsko-palestinskom krizom. Predsednik se poslednjih godina malo povukao iz tog procesa, ali ja ne mislim da bilo koje drugo pitanje toliko polarizuje odnose SAD i islamskog sveta kao izraelsko-palestinski konflikt. I mislim da se stabilnost u tom delu sveta ne može postiæi bez neke vrste rešenja tog konflikta.» Analitièari kažu da je palestinski lider Jaser Arafat efikasno sklonjen u stranu, prvo od strane Izraelaca, zatim Amerikanaca a na kraju i zbog lošeg zdravlja. Dejvid Mek kaže da Bušova administracija mora da iskoristi povoljan trenutak da bi se mirovni proces vratio na pravi kolosek. «Jaser Arafat je se sada sklonio sa scene, a ako se budemo bavili pitanjem naslednika njegove liderske pozicije sa znatno više spretnosti i diskrecije nego što smo je pokazali u prošlosti, možemo pronaæi naèin da pružimo podršku novoj generaciji palestinskih lidera – i to je velika šansa.» Dejvid Mek takodje smatra da SAD treba da ohrabre Izrael da preuzme korake da bi ostvario, kako je rekao, «veoma poželjnu viziju dve nezavisne i samostalne države koje æe živeti jedna pored druge u miru».