U Evropskom parlamentu pokušavaju da izjednače poslaničke plate
Članice EU pokušaće ove nedelje da postignu dogovor o eliminisanju nejednakosti u platama članova Evropskog parlamenta. Vlade EU se nad
Evropskom parlamentu, koji broji 732 člana, biće teško da promeni svoj imidž velikog trošadžije. Sistem izdašnih dodataka na ime putnih troškova omogućava članovima Evropskog parlamenta da iz sebi isplaćuju najviše moguće nadoknade za avionski prevoz na relaciji ka Briselu ili Luksemburgu, čak i onda kada koriste jeftine putne aranžamane ili čak sopstvene automobile. Pošto nisu obavezni da podnose račune, novčanu razliku stavljaju sebi u džep. A sve to, naravno, finansiraju poreski obveznici... Pre dve nedelje evropski parlamentarci su odbacili predlog da se izvrši reforma sistema putnih izdataka jer članovi parlamenta iz novih članica u centralnoj i istočnoj Evropi koji primaju niže plate -- nisu u stanju, kako tvrde, da svojim platama pokriju putne troškove. Stoga je vlada u Luksemburgu, zemlji koja trenutno predsedava EU, predložila da se svim članovima Evropskog parlamenta daju iste plate. Da bi se to sprovelo u delo, potrebna je podrška ostale 24 zemlje članice. Po sadašnjem sistemu, članovi Evropskog parlamenta primaju plate koje su identične platama zakonodavaca u zemljama iz kojih potiču. Stoga ne začudjuje što su razlike u primanjima članova Evropskog parlamenta - ogromne. Na primer: italijanski predstavnici u Evropskom parlamentu primaju mesečnu platu od skoro 15 hiljada dolara, dok oni iz batičkih zemalja zaradjuju svega jednu desetinu te sume! Predlog Luksemburga doveo bi do usaglašavanja svih plata na oko 9 hiljada dolara mesečno, s tim što bi predstavnici novijih članica EU dobili manju startnu platu koja bi postepeno dostigla navedeni nivo. Luksemburg se nada bi jednake plate navele evropske parlamentarce da prestanu da svoja primanja podmazuju debelim putnim troškovima. Napomenimo da ti putni troškovi iznose više desetine hiljada dolara godišnje. Britanski član Evropskog parlamenta Kerolajn Lukas iz Stranke zelenih kaže da je vreme da se platni sistem reformiše kako bi Evropski parlament popravio imidž koji o njemu imaju birači. ”Mislim da su svi parlamentarci sada svesni da taj sistem neobjašnjivih izdataka potkopava našu verodostojnost i naš autoritet,“ kaže Lukasova. Čak i ako sve vlade prihvate predlog Luksemburga, konačna odluka o tome biće doneta upravo u Evropskom parlamentu. A nije nezamislivo da, na primer, jedan italijanski parlamentarac bude kivan zbog činjenice da njegove kolege u italijanskom parlamentu zaradjuju više nego on. Istovremeno, političari u zemljama kao što je Litvanija, mogli bi da negoduju zato što njihovi zemljaci u Evropskom parlamentu primaju plate mnogo veće od njihovih. Raniji pokušaji da se reformiše sistem plata i izdataka nisu urodili plodom. Ali, kako kaže Kerolajn Lukas, ako Evropski parlament želi da bude shvaćen kao ozbiljno telo, a ne mesto za punjenje džepova, krajnje je vreme da sredi svoje finansije.