Bebe uèe i dok spavaju - 2003-09-19
Donedavno se smatralo da bebe mlaðe od šest meseci imaju veoma ogranièene potrebe i malu sposobnost uèenja. Medjutim, prema novim istra
Vladina organizacija Nacionalni Institut za zdravlje i razvoj deteta, istražuje koja iskustva utièu na zdrav razvoj dece. Beba se smeje kada majka uèini nešto što bebi prija. Dete nauèi da osmehom pokaže zahvalnost ili nagradi majku za trud. Na taj naèin, beba komunicira sa drugima u okolini koja veoma utièe na njih. Nauènici tvrde da bebe uèe i pre nego što doðu na svet, buduæi da novoroðenèad mogu da raspoznaju i razumeju zvuke koje su èuli još dok su bili u majèinoj utrobi. U eksperimentu koji potvrðuje ovu tvrdnju, istraživaèi su na stomak žene u poodmakloj trudnoæi postavili mali magnetofon iz koga se èula kratka prièa. Na sam dan roðenja, u bebina usta postavljen je manji zvuènik, koji je - ukoliko beba pokrene usta na jednu stranu - puštao poznatu prièu, a - ukoliko pokrene usta na drugu stranu - potpuno nepoznatu prièu koju beba nije èula do tada. Eksperiment je pokazao da je beba iznova pokretala usta na onu stranu na kojoj se èula prièa koju je slušala dok je bila u majèinom stomaku. Sa druge strane, istraživaèi u Finskoj potvrdili su da bebe uèe i dok spavaju, i to zato što je cerebralni korteks - deo mozga najbitniji za uèenje - kod beba aktivan i noæu, za razliku od tog dela mozga kod odraslih, koji noæu nije aktivan. Struènjaci se uglavnom slažu da su prve godine deèjeg života najbitnije za razvoj. Studija koja je sprovedena u Americi pokazuje da majke veoma mnogo mogu da utièu na društveni razvoj i veštine svoje dece. U toku èetiri meseca praæeno je ponašanje više od hiljadu i dve stotine dece od jednog meseca do tri godine, kao uticaj koji ponašanje njihovih majki ima na njihov razvoj. Deca depresivnih majki nisu se pokazala toliko dobrim na testovima kao deca èije majke nisu pokazivale znakove depresije: slabije su vladala govorom i slabije su razumela. Zakljuèeno je i da su takva deca manje komunikativna i da su imala problema u komunikaciji sa ljudima. Istraživanje je takoðe pokazalo da je oseæajnost majki u direktnoj vezi sa opštim zdravstvenim stanjem dece: deca brižnih majki, pa èak i onih koje pate od depresije, pokazala su se bolje na testovima. Vladina organizacija Nacionalni Institut za zdravlje i razvoj deteta, takoðe je navela da su se bebe koje su bile velike na roðenju, pokazale veoma inteligentnim kasnije u životu. Ovo se objašnjava time da su bebe u periodu formiranja mozga -- još u majèinoj utrobi -- primile dovoljne kolièine kvalitetne hrane. Istraživanje je pokazalo i da je veza izmeðu težine na roðenju i inteligencije kasnije u životu izraženija kod deèaka nego kod devojèica. Studija iz Klivlanda u državi Ohajo sprovedena nad prevremeno roðenim bebama, koje su uobièajeno lakše na roðenju, pokazala je da su takva deca reðe završavaju srednju školu, sklonija su alkoholu i drogama, èešæe zatrugne pre dvadeseta godine i ne pokazuju dobre rezultate na testovima inteligencije. Jedan od rezultata istraživanja jeste i taj da deca koja rano poènu uèenje u okviru jaslica i obdaništa, kasnije u životu pokazuju bolje rezultate: u poèetku u školi -- i to iz znanja jezika i matematike, a kasnije na fakultetu i na poslu. Takoðe se pokazalo da su takva deca bolji roditelji i da su veštiji u životnim situacijama.