Težak položaj Roma u Evropi
Komesar za ljudska prava ukazuje kako u Evropi danas žive desetine hiljada Roma bez ikakvih prava
. Kako je najavila francuska vlada, sutra bi trebala započeti deportacija Roma u zemlje njihovog porijekla, Bugarsku i Rumuniju. Očekuje se da će specijalnim avionima do kraja ovog mjeseca biti deportovano oko 700 Roma koji, kako tvrde izvori francuske vlade, odlaze dobrovoljno uz naknadu od 300 eura za odraslu osobu i 100 eura za dijete. Čini se da je taj potez Pariza bio direktan povod za pismeno upozorenje komesara za ljudska prava Vijeća Evrope, Tomasa Hamarberga, o sve težem položaju romske populacije u Evropi, koja danas broji oko 12 miliona. On ukazuje kako u Evropi danas žive desetine hiljada Roma bez ikakvog državljanstva, identiteta, ljudskih prava. Zato su i bez ličnih karata, pasoša, prava na obrazovanje, socijalnu zaštitu, prava na glasanje i posao. Prvi čovjek Vijeća Evrope za ljudska prava ukazuje kako je situacija sa pravima Roma ipak najlošija na Zapadnom Balkanu. Tako podsjeća kako je Slovenija 1992. sa spiskova stanovnika izbrisala hiljade Roma, a Srbija i Hrvatska su postavile brojne birokratske zapreke Romima koji žele dobiti državljanstvo tih država. Uz to, konflikti u regionu su doveli do situacije da su Romi sa Kosova izbjegli bez osnovnih dokumenata koji su im ili uništeni ili izgubljeni. Zato Vijeće poziva države Unije da se uzdrže od sadašnje restriktivne politike i deportacije Roma. A da uključivanje Roma u društvo nije samo stvar humanosti, ukazuju ekonomski stručnjaci, tvrdeći kako je to korak od kojeg korist imaju svi. ", kaže ekspert za ljudske resurse Svjetske banke, Jost de Lat. Medjutim, predrasuda se nije lako osloboditi. Snažne su ne samo kod ostatka Evropljana, već i kod samih Roma: "", smatra španska romkinja, učiteljica Marija Hoze Padilja Karmona. A nekoliko hiljada kilometara istočno od Španije je češko selo Velika Ida, smješteno u predgradju Košica. ", kaže gradonačelnik, František Šnir. Činjenica da su gotovo polovina stanovnika Romi, ostavljeni na brigu sami sebi, očita je na svakom koraku. Većina njih živi u lošim uvjetima, sa lošom ili nikakvom sanitacijom. " ističe Šnir. Zato su se u tom češkom selu dosjetili da osnuju školu koja bi bila priprema za redovno školovanje Roma, gdje bi, pored ostalog, učili kako treba učiti. "”, navodi učiteljica, Marta Borisova.