Paradoks Tomasa Džefersona
Tomas Džeferson, tvorac američke Deklaracije nezavisnosti i voljeni američki predsednik, je celog života bio robovlasnik
Tomas Džeferson proveo je veći deo života u Montičelu, prostranoj plantaži blizu Šarlotsvila u Virdžiniji. Medjutim, iako je napisao Deklaraciju nezavisnosti, za života je bio vlasnik 600 robova. Ta protivrečnost je tema dve revolucionarne izložbe, od kojih je jedna postavljena u Montičelu. Stotine afroameričkih robova su zajedno sa svojim porodicama živele ovde, i radile na Džefersonovom imanju. Suzan Stajn je viši kustos u Montičelu. Ona kaže da je Džeferson bio rodjen u kulturi kojom je dominiralo ropstvo. Stajn i drugi kustosi želeli su da posetioci sagledaju kompletnu sliku. Zato su rešili da pažnju usmere na robove sa Montičela. Mnogi od njih su živeli i radili na glavnoj ulici plantaže – Malberi Rou. Kompjuterska animacija pokazuje kako je ta ulica izgledala. Kuće i radionice nekih od robova biće rekonstruisane. Vormli Hjuz je bio Džefersonov glavni baštovan. On je negovao čuvene biljke i drveće Montičela. Istoričarka Sinder Stenton saznala je o Hjuzu i drugim robovima iz Džefersonovih beležaka. Ali njoj to nije bilo dovljno. Pre gotovo 20 godina, zajedno sa jednim kolegom započela je projekat usmene istorije kako bi pronašla potomke robova sa Montičela. Keren Hjuz Vajt je potomak Vormli Hjuza. Ona prikuplja umetničke i druge predmete vezane za ropstvo. Vajt je prisustvovala jednom skupu usmene istorije u Montičelu pre 15 godina. Vajt kaže da je počela da bolje razume Džefersona. Na drugoj izložbi, koju je postavio Smitsonijanov Nacionalni muzej afroameričke istorije, na velikom zidu je spisak imena svih Džefersonovih robova. Reks Elis je jedan od kustosa izložbe. “ Tomas Džeferson umro je na 50. godišnjicu potpisivanja Deklaracije o nezavisnosti, gotovo 40 godina pre ukidanja ropstva u Americi. Sahranjen je ovde, u Montičelu, a tu verovatno počiva i nekolicina njegovih robova, iako u neobeleženim grobnicama.