<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://www.voanews.com/mediastore/tv_food_150_28feb05.jpg">Ukoliko se ostvare Vladina predviðanja, Amerika æe zaradu od izvoza hrane ove godine trošiti na njen uvoz - 2005-03-13
Sjedinjene Države poznate su širom sveta po plodnim dolinama, širokim ravnicama, žetvama i velikim berbama voæa i povræa. Sjedinjene Dr
Ukoliko ste ljubitelj paèjih jaja i živite u predgraðu Vašingtona, možete da ih kupite u prodavnici ”Laki orijental fuds“ u mestu Fols Èurè u Virdžiniji. U maloj radnji prodaje se pirinaè sa Tajlanda i padina Himalaja, kao i poslastice iz cele Azije. Le Ming, èija je porodica vlasnik prodavnice, kaže da su veæina mušterija, ali ne i sve, azijski imigranti. ”Imamo i veliki broj amerièkih mušterija koji doðu sa receptom i pitaju da li možemo da im pomognemo da pronaðu ovaj ili onaj proizvod“, kaže Ming. Uvozni proizvodi koji se nalaze na policama ”Laki orijentala“ i drugih specijalizovanih prehrambenih prodavnica u Americi, ne predstavljaju konkurenciju amerièkim proizvodima. Oni su, meðutim, jedan od razloga što æe Sjedinjene Države ove godine za uvoz hrane platiti isto onoliko koliko æe zaraditi od izvoza pšenice, kukuruza i soje. Drugi razlog, kako istièe Džerald Beng, glavni ekonomista u Sekretarijatu za poljoprivredu, otkriæete u bilo kojoj prehrambenoj prodavnici. ”U poslednjih nekoliko godina svedoci smo znaèajnog porasta uvoza artikala, kao što su tropski proizvodi, koji nisu direktno konkurentni glavnim proizvodima koje izvozimo“, kaže Beng. U amerièkim prodavnicama sve èeš;e mogu da se vide banane iz Kolumbije, papaja iz Belizea, dinje iz Hondurasa i nektarine iz Èilea. Beng kaže da Amerikanci imaju dovoljno novca da plate uvozno voæe i povræe: ”Postoji stalni uzlazni trend u uvozu hrane, posebno voæa i povræa. Oni sada èine 45 odsto našeg uvoza“. Ekonomista u udruženju amerièkih farmera Megan Provost smatra da znaèajan faktor predstavljaju i cene pojedinih prehrambenih proizvoda. ”Sada uvozimo vrednije proizvode koji koštaju više: voæe i povræe, sveže proizvode i obraðenu hranu, dok u isto vreme izvozimo namirnice, kao što su kukuruz i soja, èija je novèana vrednost manja. Znaèi, kolièinski, više izvozimo nego što uvozimo, ali cena proizvoda koje uvozimo je mnogo viša“, kaže Megan Provost. Bolest ludih krava je još jedan faktor koji šteti amerièkom izvozu. Pošto je u državi Vašington otkriven sluèaj bolesti ludih krava, Japan i Južna Koreja prestale su da uvoze amerièku govedinu. Džerald Beng istièe da amerièke uzgajivaèe stoke ta zabrana košta više od dve milijarde dolara: ”Kada se jednom reši taj problem, oèekujem da æe naš izvoz ove godine, umjesto na pozitivnoj nuli, možda biti u malom plusu, u zavisnosti od toga kada æe se cela situacija razrešiti“. Ekonomisti takoðe oèekuju da æe zbog oslabljenog dolara amerièki izvozni proizvodi biti jeftiniji, što bi trebalo znaèajno da poveæa prodaju. Beng, meðutim smatra da je prošlogodišnja rekordna proizvodnja pšenice, soje i kukuruza širom svijeta, znaèajno uticala na snižavanje cijena veæine namirnica koje Amerika izvozi.