Kosovo na dnevnom redu ministarskog sastanka NATO
Iako će sastankom NATO ministara u Sofiji dominirati Avganistan, Irak i Iran, sastanak će biti prilika da se razgovara i o Zapadnom Bal
Krajem nedjelje će se u Sofiji okupiti šefovi diplomatija NATO i Evropske unije, gdje će razgovarati, pored ostalog, i o zapadnobalkanskom angažmanu Alijanse. Tu se sve više otvara prostor za Evropljane, dok - istovremeno - iz vrha Saveza stiže uvjeravanje da NATO ostaje na Kosovu u sklopu "bezbjednosne" dimenzije aktuelnog političkog procesa. Iako će sastankom NATO ministara u Sofiji dominirati globalne teme poput Avganistana, Iraka i Irana, zajednički sastanak sa evropskim kolegama će biti prilika da se razgovara i o Zapadnom Balkanu. Tu je u NATO fokusu Kosovo i proces definisanja kosovskog statusa. Medjutim, kao što je ranije naglasio generalni sekretar NATO, Jaap de Hoop Shefer, pitanje bazbjednosti je neodvojivo od ukupnog političkog procesa. "Cijeli politički proces i pregovori su, u velikoj mjeri, i o bezbjednosti - bezbjednosni okvir cijelog procesa je veoma važan dio. Ko je odgovoran za bezbjednost? To je NATO. Zato se ne može reći da će se diskutovati o bezbjednosti bez uključenja vojnog saveza u to. Sa druge strane, za NATO i ostale zemlje koje daju trupe KFOR-a, je veoma važno da se zna: koliko dugo ćemo tamo ostati i u kakvoj snazi. Da ne bi bilo nesporazuma, KFOR ostaje u sadašnjem obliku i snazi tokom cijelog procesa. neće biti smanjenja broja trupa - to se ne može desiti". S tim u vezi, generalni sekretar NATO naglašava da je u stalnom kontaktu sa izaslanikom UN-a, Martijem Ahtisarijem i da će za dvije nedjelje, zajedno sa članovima Stalnog NATO savjeta posjetiti Kosovo. Kontakti su svakodnevni i sa svim drugim adresama, važnim za rješavanje kosovskog pitanja, uvjeravaju NATO zvaničnici. Jedan od njih je u EU, čija sve značajnija uloga na Kosovu i ostatku regiona će biti jedna od tema skorog skupa u Sofiji. Vjeruje se da ni ovom prilikom neće biti zaobidjeno pitanje zastoja u približavanju SCG strukturama vojnog saveza- odgovor Beogradu je sličan onome kakav, na isti upit, mogu očekivati vlasti u Sarajevu i Banja Luci- nedostaje ostvarenje pune saradnje sa Hagom i transfer u Tribunal preostalih lica sa haških optužnica.