<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src=" http://voa-8.chntva1-dc1.cscehub.com/mediastore/sign_handicaped.gif">Hendikapiranim osobama u Americi zakon omoguæava jednaka prava  - 2004-11-22
Zakon o pravima hendikepiranih gradjana, usvojen 1990. godine, izmenio je živote hiljada Amerikanaca.
Doris Grej, koja pati od urodjenog poremeæaja vida, ponosna je što je bila prisutna u Beloj kuæi, kada je predsednik Džoordž Buš stariji potpisao Zakon o pravima hendikepiranih gradjana, 26. jula 1990. godine. Taj zakon je znaèio da æe Amerikanci sa fizièkim i psihièkim nedostacima imati ista prava prilikom zapošljavanja, kao i u obrazovanju i javnom prevozu. Poslodavac Doris Grej morao je na primer da unese izmene na njenom kompjuteru, kako bi ona mogla da ga koristi i sa svojim ogranièenim vidom. «Ja koristim kompjuter sa velikim ekranom od 45 centimetara, i posebnim softverom za uveæanje slova,» kaže Doris Grej. Zakon zahteva da se hendikepiranim osobama izadje u susret u svakom pogledu. Nacionalni institut za istraživanje pitanja hendikepiranih osoba i rehabilitaciju objavljuje katalog koji sadrži više od 2400 referenci. Medju njima su uredjaji za spremanje hrane i za rad kod kuæe, kao i za korišæenje kompjutera i za poboljšanje vida i sluha. Prema zakonu o pravima hendikepiranih gradjana, poslodavci koji zaposle hendikepirane osobe moraju da izmene njihovu radnu sredinu, da prilagode radno vreme i da na na svaki drugi naèin omoguæe da se prilagode. Procenjuje se da je u Americi trenutno zaposleno oko 800 hiljada hendikepiranih osoba. Mnogi od njih žive samostalno i dobijaju pomoæ od centara za samostalan život, koji postoje u svih 50 saveznih država. Majkl Kuper je izvršni direktor takvog centra u Arlingtonu u Virdžiniji. «Mi obezbedjujemo obuèavanje, zalažemo se za prava hendikepiranih osoba i pružamo im neophodne informacije. To omoguæava hendikepiranim osobama da žive samostalno u našoj zajednici,» kaže Kuper. Ras Holt, savetnik Centra za samostalni život, kaže da je moguænost korišæenja javnog prevoza veoma važna. "Odlazim u noæne klubove, restorane, igram karte sa prijateljima, praktièno mogu da radim sve što zaželim,» kaže Holt. To je delom i zato što je i javni prevoz prilagodjen hendikepiranim osobama. U autobuse su ugradjene specijalne dizalice koje mogu da podignu i spuste invalidske stolice. Postoje i sistemi sa vizuelnim i zvuènim upozorenjima na ulicama i na raskrsnicama. Natpisi na Brajovoj azbuci za slepe postavljeni su na javnim telefonima i na obaveštenjima u metro stanicama. Specijalno izradjene ivice na platformama metro stanica imaju za cilj da zaštite slepe osobe od udesa. Sve te promene imaju za cilj da omoguæe hendikepiranim osobama da vode uspešan i produktivan život.