Kako Srbija ocenjuje prvu godinu Baraka Obame na položaju?
Fasciniranost činjenicom da je Amerika prvi put u istoriji izabrala predsednika afroameričkog porekla odavno je splasla. Danas se Barak
Iakograđani Srbije poslovično pokazuju veliku nezainteresovanost za bližu idalju okolinu, poslednji izbori u Sjedinjenim državama zaintrigirali sui ovdašnje ljude. Kao i širom sveta, tada samo kandidat Barak Obama bioje čovek koji je probudio nade i u Srbiji. Sumirajućigodinu dana kasnije rezultate prve godine predsedničkog mandata BarakaObame moglo bi se reći da su Srbija i region vrlo brzo došli u centarpažnje nove administracije. Zapravo, mnogo brže nego što je iko ovdeočekivao – američki potpredsednik Džozef Bajden posetio je region –uključujući i Beograd: "To, međutim, znači nešto drugo – da jepredsednik Obama odlučio da određene probleme koje ima sa ovim regionomprosto -'propita', da se postave stvari na nove osnove i da se Amerikaokrene, ipak za nju, kao globalnog igrača br. 1, okrene nekim važnijimregionima u svetu", kaže Dragan Simić, profesor na Fakultetu političkihnauka u Beogradu. Doskorašnji ambasador Srbije u Vašingtonu Ivan Vujačić podseća da su poruke slične ranijim: "Onošto je novo jeste to što je Bajden došao to da podvuče. Time verovatnoželeći da pokaže da nije zaboravljen ovaj deo sveta, s obzirom na drugeprioritete koji su mnogo značajniji za SAD, s jedne strane. I da pokažedobru volju nove američke administracije za dijalogom". Sledećinovi ton u spoljnoj politici, jeste da je Obamina administracija – iakoje svima jasno da se američka politika prema Balkanu neće generalnomenjati - pokazala veći sluh za stavove Srbije: "Što se nastiče, od velikog je značaja i taj novi ton američke administracije, gdese sa mnogo više razumavanja gleda i na različite stavove koje miimamo, ali istovremeno poziva da se sarađuje u zaista mnogim oblastimagde je ta saradnja moguća", objašnjava profesor Simić. Uopšte,kako kažu sagovornici "Glasa Amerike", svet mnogo bolje reaguje na onošto je Obama doneo u proteklih godinu dana, nego što se to vidi u samojAmerici. Iako je pokrenuo mirovni proces na Bliskom istoku ,Obami se zamera sporo povlačenje iz Iraka i, suprotno izbornimobećanjima, novo slanje trupa u Avganistan. Prema oceni Dragana Simića,profesora međunarodne politike na beogradskom Fakultetu političkihnauka, iako bi se mogle naći razlike u onome što je u kampanji govorioi onome što u praksi sprovodi, Nobelova nagrada za mir Baraku Obami jedodeljena pre svega za ono što je američki predsednik već doneo nasvetskoj sceni: "To nije samo dato samo kao kredit za nešto štoće tek slediti, ili za nešto što je on tek rečima najavio. Ne. Mnogikoraci koji su preduzeti, a koji su zaista bili više nego blagotvorni umeđunarodnim odnosima – počev od njegovog odnosa prema američkimsaveznicima, pa i prema svim drugim držama, počev od toga da je Amerikapočela da sluša šta drugi imaju da kažu... To su zaista izuzetnepromene i veoma važne za svet". Prava iskušenja Baraka Obamu,slažu se sagovonici "Glasa Amerike", očekuju na unutrašnjoj sceni. Reforma zdravstva i rešavanje problema u privredi su osnovni zadaci naunutrašnjem planu – čija realizacija ide daleko teže od obećavanog iočekivanog: "Mislim da je on postigao izvanredan rezultat timešto je progurao paket zdravstvenih reformi, bez obzira na kompromisekoji su tu činjeni. Ali je sada to dovedeno u pitanje pobedom ovogsenatora iz Masačusetsa, koji će biti 41. republikanski senator ugornjem domu Kongresa SAD", kaže Vujačić. Kao i kod svakogreformatora, a predsednik Barak Obama po mnogim ocenama to svakakojeste, teške poteze koje mora da povlači prati pad rejtinga ipopularnosti. Upravo s tim se i predsednik SAD suočava na kraju prvegodišnjice na položaju: "Ronald Regan koji se slavi u Americikao veliki predsednik je posle prve godine imao još niži rejting negoObama sada. Mislim da nije bitno da se sada Obamina administracija timejako bavi. Da bude opterećena time", smatra Vujačić, dok Simić dodaje: "Jasam očekivao još veći pad s obzirom da on realno nije mogao tako da sepovuče iz Iraka, realno su se dogodili veliki problemi u Avganistanu. Pri tome velika finansijska kriza u SAD i nazaposlenost koja je raslane mogu se obuzdati palijativnim merama ni za par meseci, ni za godinu,pa ni za dve. Hoću da kažem da je predsedniku Obami potreban najmanjejoš jedan mandat da bi se videli efekti onih poteza koje je preduzimao". Dodrugog mandata je još daleko – čak i do kraja ovog mandata Baraka Obameima još pune tri godine. Verovatno je potrebno još vremena da bi sedoneo bolji zaključak o radu predsednika Amerike, ali kako kažusagovornici "Glasa Amerike", osnove koje sada postavlja Barak Obamaobećavaju dobre rezultate.