Počeo popis u Crnoj Gori
U Crnoj Gori je danas počeo popis stanovništva, uz dileme da li je taj proces statistička ili politička kategorija
Zaoštrenu retoriku političara i pojačanu aktivnost crkvenih velikodostojnika prati i agresivna medijska kampanja. TV ekrani preplavljeni su porukama raznih patrotskih organizacija, a gradovi prepuni bilborda koji valjda, građanima treba da pojasne ko su i šta su. Crnogorska nacionalna retorika izražena je ponajviše na javnom medijskom servisu koji se iz emisije u emisiju bavi crnogorskim identitetom, dok u gradu prednjače bilbordi srpske provenijencije. U prepucavanju na zaostaju ni Muslimani i Bošnjaci, a argument su slični onima kada se prepucavaju Srbi i Crnogorci. Jedino Albanci i Hrvati, izgleda, nemaju nikakvih dilema. Sprovođenje popisa će pratiti i Eurostat, a to daje dodatni kredibilitet tom poslu i smanjuje sumnje da eventualno može biti nekih zloupotreba, saopštili su predstavnici te evropske institucije i crnogorske Vlade. Direktor Eurostata za spoljnu saradnju, komunikaciju i ključne indikatore Piter Everers i crnogorski ministar finansija Milorad Katnić pozvali su građane da se slobodno izjasne na popisu koji traje do 15. aprila. Everers je tvrdi da su podaci dobijeni na popisu ključni instrument na osnovu koga se planira razvojna politika jedne zemlje. On smatra da je dobra odluka crnogorske Vlade da pozove Eurostat na prati realizaciju popisa i obradu podataka. ’. On je ponovio da na popisu, prema preporukama Eurostata, postoje obavezna i neobavezna pitanja. Među neobaveznim pitanjima naveo je ona koja se odnose na etničku, jezičku i vjersku pripadnost. Tvrdi da nema mogućnosti da zloupotrijebi popis, jer postoje principi koji omogućavaju kontrolu. Crnogorski ministar finansija Milorad Katnić istakao je da su obezbijeđeni svi preduslovi da popis i obrada podataka budu sprovedeni u skladu sa najboljom praksom i standardima Evropske unije. , kazao je on. Katnić je podsjetio da su podaci dobijeni na popisu tajna i da ne mogu služiti za neke druge svrhe. Ipak, ono što se u javnosti pominje kao najvažnije pitanje jeste to hoće li se promijeniti nacionalna struktura i koliko ljudi govori crnogorskim jezikom koji je ustavno definisan kao službeni. Popis će izgleda, više biti političko, a manje statističko pitranje, a zamke dvostrukog identiteta, za koje se očekivalo da će biti razriješene osamostaljenjem Crne Gore, pratiće nažalost I brojne buduće generacije građana Crne Gore.