Mark Baskin o izgledima za izgradnju demokratije na Kosovu - 2004-01-24
Juèe je u vašingtonskom centru “Vudro Vilson” bivši administrator UN za Prizren, a sada nauèni saradnik ovog centra, Mark Baskin, gov
M.B.: Imate tri ili èetiri elementa koji ukazuju na nedostatak bezbednosti i neizvesnost na Kosovu. Prvo, u toj pokrajini ne postoji opšta i prava bezbednost. Uprkos napretku koji je ostvaren u pogledu formiranja kosovskih policijskih snaga, i opšteg smanjenja kriminalnih aktivnosti, jos uvek se u pokrajini vrše ubistva, oodvijaju se druge kriminalne aktivnosti i vlada rasprostranjena korupcija. Takva situacija stvara kod stanovništva oseæanje da nije potpuno sigurno, da nema bezbednosti, bez obzira na etnièku pripadnost gradjana. Drugo, imate politièki faktor u pogledu nerešenog statusa Kosova, da li æe ono biti pokrajina, nezavisno, ili nešto drugo, o èemu se ne diskutuje, mada bi trebalo. U odsustvu takvih razgovora cela situacija je neizvesna i postoji tendencija da se stvari politizuju. Treæe, povezanost standarda sa pitanjem statusa, odnosno u kojoj meri i kako æe oni biti ispunjeni, stvara dodatni oseæaj neizvesnosti. Takodje se postavlja pitanje da li æe svi uèestvovati u daljem formulisanju standarda, što dovodi do situacije da su stanovnici na lokalnom nivou više orijentisani ka svojim politièkim strankama, a to ne doprinosi razvoju gradjanske svesti u smisli kolektivnog dobra za sve. B.M.: Šta je do sada postignuto u pogledu formulisanja standarda i njihove primene na Kosovu? M.B.: Posle konstituisanja skupštine Kosova poèetkom 2002. godine, Ujedinjene nacije su uspostavile standarde, koje bi trebalo ispuniti pre razgovora o buduæem statusu Kosova. Medjutim, UN su tek pre nekoliko meseci dovršili izradu standarda na osnovu razgovora izmedju predstavnika svetske organizacije i kancelarije preimjera Kosova i pozvali sve strane da se prikljuèe procesu. Na nesreæu, izgleda da koalicija “Povratak” i vlasti u Srbiji, u ovom trenutku, ne žele da uèestvuju u radnim grupama koje bi dalje razvile standarde da bi se procenio napredak u primeni rezolucije UN, 1244. B.M.: Savet Evrope promoviše plan o daljoj decentralizaciji lokalne vlasti na Kosovu. Šta bi ste mogli da nam kažete o tome? M.B.: Taj plan je bio velika nada UN. Pre oko godinu dana Savet Evrope i ljudi angažovani u misiji UN izradili su dva izveštaja o lokalnoj upravi na Kosovu. Prvi je je bio odlièna analiza i kritika naèina na koji lokalna uprava funkcionise i njenim odnosima sa centralnom upravom, kao i o raznim nedoslednostima u naèinu upravljanja. U drugom izveštaju je podnet predlog o daljoj decentralizaciji opštinskih vlasti, što ne bi oživelo ranije mesne zajednice, ali bi stvorilo neku vrstu lokalnih jedinica - 230 u seoskim podruèjima, a oko 40 u urbanim. To je, grubo govoreæi, ovaj složeni predlog koji je podnet, ali do sada nisu preduzete mere za njegovu primenu od strane lokalnih funkcionera i zajednica.