Sve veća kontroverza oko navodne veze između Hamasa i Irana
Dok umerene arapske zemlje uglavnom ćute o konfliktu u pojasu Gaze, Iran vrlo glasno kritikuje Izrael i ponudio je pomoć Hamasu. Većina
Izrael još odavno tvrdi daIran podržava Hamas na isti način na koji podržava Hezbolah, svogsaveznika u Libanu. Izraelski zvaničnici takođe tvrde da Irannaoružava i obučava borce Hamasa. Međutim, ta optužba je kontroverzna. Džordž Džofi, stručnjak za Bliski Istok na Univerzitetu uKembridžu, u Velikoj Britaniji, odbacuje trvdnju da je Iran mogao daprobije izraelski kordon oko pojasa Gaze, kako bi snabdevao Hamasoružjem. "Teškoje razumeti kako je Iran mogao da održava takve kontakte. Takva vrstaveze teško je održiva čak i unutar okupiranih teritorija. Hamas jeizolovan i od ostalog dela Bliskog Istoka. Dakle, prosta logika govorida bliske veze o kojima se govori, ne postoje", kaže Džofi. Međutim,Reva Bala, analitičarka STRATFOR-a, privatne firme za prikupljanjeobaveštajnih podataka, kaže da Iran dotura oružje Hamasu prekosofisticirane krijumčarske mreže libanskog Hezbolaha. "Ustvari, postoji grupa agenata Hezbolaha, koji doturaju oružje prekoSudana. Oni ulaze u Egipat uz pomoć lažnih dokumenata sa sunitskimimenima, tamo potplaćuju egipatske beduine na Sinaju novcem, lakimoružjem i libanskim hašišem - koji oni kasnije prodaju na crno. Takođepotkupljuju pripadnike egipatske bezednosti na granici sa Gazom, ioružje se putem razgranate Hamasove mreže podzemnih tunela prebacuje uGazu", ističe Bala. No, većina analitičara se slaže da, ako Iran iuspeva da naoružava Hamas, Teheran time ne postiže mnogo za sebe, osimšto zagorčava život Izraelu. Oni tvrde da Iran više nastoji daiskoristi krizu u Gazi za sakupljanje političkih poena i pojačanjesopstvenog imidža kao lidera islamskog sveta. Analitičarka Reva Balakaže da Iran želi da učvrsti svoj položaj u regionu tako što ćeposramiti umerene arapske zemlje: "Tojednostavno pomaže Iranu da se uzdigne iznad arapskih režima. Trebaimati u vidu da arapski režimi najmanje govore o krizi. Većina njih jesrećna da se Hamas drži pod kontrolom i nimalo ne brinu zbog toga štoIzraelci sputavaju Palestince u regionu. Postoji ogroman jaz izmeđuonoga što se čuje na 'arapskim ulicama' i onoga o čemu arapski režimirazgovaraju međusobno. A Iran pokušava da to iskoristi". U svemu tome moguća je i unutrašnjepolitička dimenzija. Iranskompredsedniku, Mahmudu Ahmadinedžadu – koji često kritikuje Izrael ili mu preti – predstoji reizbor u junu. Džordž Džofi, saUniverziteta u Kembridžu, kaže da pružanjem podrške Hamasu, iranskitvrdokorni lideri možda pokušavaju da steknu ugled braniteljamuslimana. "Palestinsko pitanje je veoma važno za Irance. U tom smislu događaji na Bliskom istoku igraće određenu ulogu na tim izborima", smatra Džofi. Međutim, Merzad Borudžerdi, ekspert za Bliski istok na Univerzitetu uameričkom gradu Sirakjuz, smatra da u uslovima posustale ekonomije, kaou Iranu, podrška Hamasu možda neće doneti presudne glasove. "Naosnovu dosadašnjeg iskustva i istraživanja, iranski birači se višeopredeljuju na osnovu domaćih, naročito ekonomskih pitanja, nego naosnovu spoljnopolitičkih. Bez obzira da li je reč o patnjamaPalestinaca ili o nuklearnim elektranama, to nisu stvari koje su odključne važnosti za obične Irance", veruje Borudžerdi. Uprkos tome, iranskadržavna novinska agencija je javila da se oko 70 hiljada iranskihstudenata dobrovoljno prijavilo za samoubilačke bombaške akcije protivizraelskih vojnika u Gazi.