<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://www.voanews.com/mediastore/serbian_15dec04_EU_150.jpg">Evropska komisija objavila planove o obnavljanju posustalih ekonomskih reformi - 2005-02-02
Kako iz Brisela izveštava dopisnik Glasa Amerike, Rodžer Vilkison, fokus je sada na deregulaciji i uvodjenju mera povoljnih po biznis k
Pre pet godina EU je usvojila takozvani Lisabonski plan, prema kome je do 2010. godine trebalo da postane vodeća ekonomija u svetu, zasnovana na znanju i tehnologiji. Medjutim, nova Evropska komisija, na čelu sa bivšim portugalskim premijerom, Žozeom Manuelom Barosom, napustila je tu ideju jer je ona, jednostavno nerealna. EU je po stopama ekonomskog rasta i zaposlenosti zaostajala za SAD tokom protekle decenije, dok se jaki sindikati u evropskim zemljama protive svakoj akciji u cilju liberalizacije tržišta radne snage i reforme skupih sistema socijalne zaštite. Istog dana kada su objavljeni najnoviji statistički podaci o nezaposlenosti u Nemačkoj, prema kojima je sada ona najveća u toj vodećoj zemlji Unije još od 1930-ih, Baroso je rekao novinarima da su ekonomski rast i otvaranje novih radnih mesta prioriteti u poredjenju sa svim ostalim ciljevima, uključujući i socijalne programe i zaštitu sredine. «To je ono što je zaista važno za naše gradjane – rast i zaposlenost. To je u centru pažnje javnosti u svih 25 zemalja članica. To je ono što ljudi ističu kada ih pitamo - šta vas najviše brine? Oni kažu - zaposlenost i ekonomska situacija. Prema tome, ako želite da uspostavite kontakt izmedju evropskih institucija i gradjana treba da mislite na ono što je važno za njih. Stoga to ističemo kao prioritet,» kaže Baroso. Saradnici predsednika Evropske komisije navode da će to telo preispitati i kako neki od ključnih elemenata politike EU, kao što su socijalna zaštita i oštri ekološki standardi, utiču na konkurentnost evropskih firmi na tržištima. Baroso bi želeo da oslobodi poslovne kompanije tereta preterane regulative, da investira više u istraživanje i razvoj i da modernizuje penziono osiguranje i zdravstvenu zaštitu. Baroso je zatražio od zemalja članica da preuzmu veću odgovornost za reforme, ali ih je takodje upozorio da će Brisel pažljivo pratiti njihov napredak. On je naročito odlučan u zahtevu da EU krene bržim tempom ka uspostavljanju jedinstvenog tržišta u oblasti telekomunikacija, energetike i transporta. Kao što se moglo i očekivati, socijalističke, komunističke i ekološke stranke reagovale su negativno na nove predloge, nazvavšvi ih zabrinjavajućim korakom unazad. Neki levičari kažu da Baroso potkopava hvaljena evropska dostignuća u oblasti socijalne zaštite i da ignoriše uspehe skandinavskih zemalja čije ekonomije su nadmašile evropske standarde uprkos visokim izdacima za socijalne programe. Baroso na te kritike uzvraća upozoravajući da, ukoliko ne budu rasle brže, ekonomije zemalja EU neće više biti u stanju da održavaju skupe sisteme socijalne zaštite.