Ahtisari u utorak dolazi u Prištinu
Prištinska štampa piše da će finski diplomata tokojm posete od kosovskog pregovaračkog tima zatražiti veću fleksibilnost u pregovorima 
Specijalni izaslanik UN za status Kosova Marti Ahtisari doputovaće na Kosovo u utorak, 22. avgusta, potvrdio je portparol Ahtisarijeve kancelarije Remi Durlo. Tokom posete koja će trajati do petka, 25. avgusta, Ahtisari će se sastati sa članovima kosovskog pregovaračkog tima, medju kojima su predsednik Fatmir Sejdiju i premijer Agim Čeku, kao i sa zvaničnicima UNMIK-a, predvodjenim novim šefom Misije UN Joahimom Rikerom (Ruecker). Planirano je i da Ahtisari, najverovatnije u četvrtak, poseti Kosovsku Mitrovicu gde će razgovarati sa liderima kosovskih Srba. Izaslanik UN će u Prištini razgovarati i sa diplomatskim predstavnicima zemalja članica Kontakt grupe, kazao je portparol UNOSEK-a. Ahtisari sa Kosova odlazi u petak posle podne, a pre toga će održati konferenciju za novinare. Prištinska štampa piše da će finski diplomata tokom posete od kosovskog pregovaračkog tima zatražiti veću fleksibilnost u pregovorima o decentralizaciji na Kosovu. List "Koha ditore" navodi, pozivajući se na neimenovane diplomate, da bi, ukoliko se to desi, pregovori o decentralizaciji mogli biti okončani već početkom septembra. Novi zahtevi UNOSEK-a u vezi sa decentralizacijom i zaštitom prava manjina već su dostavljeni političkoj grupi kosovske pregovaračke delegacije, piše list. Tokom dosadašnjih pregovora o decentralizaciji, srpska delegacija tražila je da se na Kosovu osnuje 12 novih opština sa srpskom većinom, dok je albanska predložila osnivanje pet novih opština i proširenje jedne postojeće - opštine Novo Brdo. Srpska delegacija tražila je i da se opštinama daju ovlašćenja da samostalno odlučuju o pitanjima iz oblasti zdravstva, obrazovanja, policije, sudstva, kulture i socijalne politike, dok albanska insistira da se u tome konsultuju i sredstva upućuju preko centralnih vlasti u Prištini. UNOSEK je na osnovu konsultacija sa dve strane pripremio dokument sa osnovnim principima decentralizacije, o kome su na poslednjem sastanku 7. avgusta u Beču delegacije najpre odvojeno, a zatim i na plenarnoj sednici, iznele svoja vidjenja, ali nisu uspele da značajnije približe stavove. Iako su prioritet u pregovaračkom procesu, shodno zahtevima Kontakt grupe, razgovori o statusno neutralnim pitanjima poput decentralizacije, zaštite verskih objekata, prava manjinskih zajednica i ekonomije, dešavanja na međunarodnoj sceni i krize kakva je ona u Libanu, mogla bi da utiču na brzinu rešavanja statusa Kosova. U Prištini veruju da je dolazak Ahtisarija signal ubrzanja procesa i da bi međunarodni posrednik već u septembru mogao objavi predlog rešenja. možete čuti šta kažu analitičari u Prištini i kako na to reaguju predstavnici kosovskih Srba. U međuvremenu, radna grupa Vlade Kosova za ostvarivanje trećeg i četvrtog standarda ocenila je da je u tim oblastima - stvaranju uslova za održivi povratak raseljenih i poboljšanju slobode kretanja - ostvaren značajan napredak. Na sastanku radne grupe procenjeno je koliko je do sada učinjeno u dostizanju normi koje su UN propisale dokumentom "Standardi za Kosovo" iz oblasti trećeg standarda, koji se odnosi na slobodu kretanja, i četvrtog, koji se tiče održivog povratka. Prema izvestaju za jul, na Kosovo se vratilo 306 raseljenih, od kojih 53 Srba, 107 Roma i 123 Aškalija, Egipćana i drugih. Zamenik kosovskog ministra za lokalnu samoupravu Aziz Ljilja je posle sastanka posebno izrazio zadovoljstvo opštinom Klina, u kojoj je najviše povratnika koji su tu i ostali, zatim opštinom Peć i drugim u tom regionu. Ostvarivanje ta dva od ukupno osam standarda, po Ljiljinoj oceni neće biti teško. "Nastavljena je izgradnja kuća koje su oštećene tokom martovskih dogadjaja 2004. godine", kazao je on i u dostignuća ubrojao i nastavak povratka raseljenih, kao i donošenje administrativne uredbe o pravičnoj raspodeli finansijskih sredstava i drugih akata u skladu sa 13 prioriteta koje je definisala Kontakt grupa. Kontakt grupa je u ovonedeljnoj oceni rada na tim prioritetima ukazala da kosovske vlasti zaostaju u saniranju štete od martovskih nereda 2004. godine. Vlada Kosova, koja je ostvarivanje standarda na zahtev Evropske komisije uvrstila i u svoj "Plan za evropsko partnerstvo", očekuje da će procena rada na standardima, koja se očekuje u oktobru, biti pozitivna.