Klinton: Pojačati borbu protiv trafikinga
SAD su u novom izveštaju povećale sa 13 na 23 broj država koje ne ispunjavaju medjunarodne standarde u borbi protiv trgovine ljudima. 
Američki zvaničnici ističu da, uprkos porastu svijesti u pogledu ovog problema, trgovina ljudima širom svijeta i dalje cvjeta, dijelom podstaknuta internetom koji se koristi kao sredstvo za uvlačenje ljudi u seksualno ropstvo i prisilni rad. Državni sekretarijat je zbog toga proširio listu zemalja koje se nalaze u trećoj grupi odnosno država za koje se ne smatra da ulažu značajne napore da riješe ovaj problem - sa 13 na 23. Državna sekretarka Hilari Klinton je, povodom objavljivanja izvještaja, kazala da možda i do 27 miliona ljudi živi u ropstvu. Takođe je istakla da, iako veliki broj zemalja ima zakone protiv trafikinga, njihova primjena nije zadovoljavajuća. Jučerašnji izvještaj je 11. koji je Stejt Dipartment objavio u okviru zakona protiv trafikinga koji je usvojen u Kongresu 2000. godine. Nekoliko zemalja, stalnih kršilaca ljudskih prava, nalazi se u trećoj grupi, uključujući Burmu, Kubu, Iran, Sjevernu Koreju i Zimbabve. Američki saveznici u Persijskom zalivu, Kuvajt i Saudijska Arabija, takođe su u toj grupi, u kojoj su se, između ostalih, prvi put našle šest afričkih država, zatim Liban, Turkmenistan, Venecuela i Mikronezija. Jedina kazna za te zemlje, prema američkom zakonu, je suspendovanje ne-humanitarne pomoći i ta se mjera rijetko koristi. Hilari Klinton ističe da je cilj rangiranja da se ohrabre zemlje da reaguju. Na konferenciji za novinare u Stejt Dipartmentu, 10 aktivista iz zemalja širom svijeta, pozdravljeno je kao heroji. Među njima je aktivistkinja za ljudska prava iz Antige i Barbuda Šila Ruso, koja je prošle godine doprinijela usvajanju zakona protiv trafikinga u toj zemlji. U izvještaju se navodi i da šest zemalja krši američki zakon iz 2008. godine, protiv angažovanja djece vojnika - Demokratska Republika Kongo, Burma, Čad, Sudan i Jemen. Sve države, osim Burme, primaju određenu američku vojnu pomoć ili obuku. Organizacija za zaštitu ljudskih prava “Hjuman rajts voč”, pozvala je Obaminu administraciju da ukine tu pomoć, kako je tim zakonom i predviđeno. Srbija i Crna Gora su ponovo svrstane u drugu kategoriju od tri moguće. Za obe zemlje se navodi da služe kao izvor, tranzit ili odredište muškaraca, žena i dece radi seksualnog trafikinga ili prisilnog rada i da žrtve potiču pretežno iz susednih zemalja u regionu i istočnoj Evropi. Vlada Srbije, kako se navodi u izveštaju, ne ispunjava u potpunosti minimum standarda za iskorenjivanje trafikinga, ali ulaže značajne napore da to uradi. Srpska vlada je preduzela značajne korake da poboljša i institucionalizuje odgovor na trgovinu ljudima, navodi Državni sekretarijat i podseća da je u februaru 2011. obezbeđeno godišnje finansiranje za zbrinjavanje stranih i domaćih žrtava trgovine ljudima, što je bio dugoročni problem. Iako je Srbija bila lider u regionu po broju identifikovanih žrtava 2010 godine, ukupan broj je pao u odnosu na 2009, navodi se u izveštaju. Takođe se dodaje da je nedostatak sredstava za zbrinjavanje žrtava umanjio sposobnost vlade da im pruži sveobuhvatnu pomoć, dok su zbog nedostatka specijalizovanih skloništa i usluga, pojedina deca žrtve trafikinga, bila u opasnosti od nove eksploatacije. Srbiji se preporučuje da poboljša primenu procedura za identifikaciju žrtava kako bi se osiguralo da odgovarajuće službe efikasno identifikuju moguće žrtve trgovine ljudima širom Srbije, zatim da odlučno krivično goni, osudi i kazni prestupnike, ukljućujući javne službenike koji su saučesnici u trafikingu, obezbedi institucionalizovano finanasiranje sveobuhvatne pomoć i rehabilitacije, poboljša kapacitete za pomoć domaćim i stranim žrtvama trafikinga, poveća osoblje i resurse vladine agencije za zaštitu žrtava, obezbedi dodatnu obuku socijalnih radnika, policije i drugih službi kako bi se dalje poboljšao proces identifikacije žrtava, kao i da pospješi skloništa i pružanje specifičnih usluga deci i muškarcima, koji su žrtve trgovine ljudima. Kosovo je zemlja porekla i odredišta žena i dece žrtava seksualne eksploatacije i dece prinudjene na prosjačenje, a na Kosovu je identifikovan veći broj domaćih nego stranih žrtava trgovine ljudima. Prema oceni Stejt departmenta, Vlada Kosova ne ispunjava u potpunosti minimalne standarde za eliminaciju trgovine ljudima, ali ulaže velike napore. Kako se navodi, broj identifikovanih žrtava, kao i broj istraga je povećan u odnosu na 2009. godinu, dok je broj osudjenih prestupnika smanjen. Ocenjeno je i da Vlada Kosova ulazze značajne napore u prevenciji trgovine ljudima, kao i da identifikovanim žrtvama pruzza sklonište, zdravstvenu zaštitu, savetovanje i druge usluge. U delu izveštaja koji se odnosi na Crnu Goru, takođe se navodi da vlada u potpunosti ne ispunjava minimum standarda za iskorenjivanje trgovine ljudima, ali da ulaže značajne napore da to uradi. Crna Gora je pojačala napore kada je reč o službama za sprovođenje zakona i optužila policajce za zloupotrebu položaju u vezi sa jednim slučajem trafikinga. Identifikacija žrtava, kako se navodi, je međutim i dalje slaba-vlada ove godine nije identifikovala ni jednu žrtvu trgovine ljudima. Takođe je deportovala veliki broj dece, koja su prosila, a da nije u potpunosti ispitala da li među njima ima žrtava trgovine ljudima, saopštio je Stejt Dipartment. Crnoj Gori se preporučuje da odlučno istraži i procesuira kriminalna dela povezana sa seksualnim trafikingom i prisilnim radom, da osudi i izrekne kazne prestupnicima, uključujući i javne služvbenike koji su saučesnici u trafikingu, poveća napore na identifikaciji potencijalnih žrtava među ranjivim grupama, poput žena koje su uhapšene zbog prostitucije, emigranata bez papira, izbeglica i dece prosjaka i uputi ih u vladina skloništa ili odgovarajuće nevladine organizacije. Takođe da i dalje osigura da se poštuju prava žrtava trafikinga, dok se zbrinjavaju u skloništima, da poboljša zaštitu svedoka kako bi se žrtve podstakle da svedoče protiv odgovornih za trgovinu ljudima, kao i obezbedi specijalnu zaštitu dece žrtava trafikinga