Rizik od nove recesije
Najozbiljnija kriza trenutno je u Evropi, odnosno eurozoni, čija će ekonomija, predviđa se, gotovo stati zbog usporenog globalnog rasta.
Globalna ekonomija ušla je u opasnu fazu, upozorila je u Vašingtonu izvršna direktorka Međunarodnog monetarnog fonda Kristin Lagard uoči svog prvog predsjedavanju godišnjem sastanku te međunarodne finansijske institucije naredne nedjelje. „“, ističe Lagard. Lagard je pozvala svjetske lidere da preduzmu hitnu i zajedničku akciju, kao što je urađeno zokom globalne finansijske krize početkom 2009. godine. Sumornu prognozu iznio je i evropski komesar za finansije, koji je predstavljajući polugodišnji izvještaj, naglasio da će se ekonomski rast u eurozoni u suštini zaustaviti do kraja godine. Uprkos nepovoljnim ekonomskim izgledima, na evropskim tržištima zabilježen je rast ključnih berzanskih indeksa, podstaknut odlučnošću evropskih lidera da zadrže dugovima opterećenu Grčku u eurozoni i da obezbijede neophodnu pomoć za tu zemlju, dok god se pridržava oštrih mjera štednje. U Atinu je danas doputovala radna grupa Evropske komisije koja treba da osigura da grčka vlada ispuni taj preduslov. “, poručio je šef radne grupe Grci u međuvremenu trpe posljedice haosa koji okružuje njihovu zemlju. „Ne slažem se sa mjerama koje moramo da preduzmemo da bi smanjili dug. On je toliko velik da se ne može otplatiti. Šta god da uradimo, nemoguće je smanjiti dug“, kaže jedan od anketiranih gradjana. Sa sličnom realnošću suočavaju se i Italijani, nakon što je parlament juče usvojio mjere štednje. „, smatra stanovnica Rima Evropski lideri podijeljeni su u pogledu mogućih rješenja tekuće krize. Njemačka kancelarka Angela Merkel ponovo je odbacila ideju o euro-obveznicama, dan nakon što ju je podržao predsjednik Evropske komisije. „ Uoči sjutrašnjeg ključnog sastanka ministra finansija EU u Poljskoj, mnogi se međutim pitaju kako će se Evropa zapravo izvući iz trenutnih problema. Centralne banke vodećih zemalja sveta, u međuvremenu su složile su se da obezbede dodatne dolarske zajmove evropskim komercijalnim bankama koje imaju teškoća da obezbede nove zajmove zbog velikih kredita koje su već odobrile prezaduženim evropskim vladama. Evropska centralna banka saopštila je danas da će, u koordinaciji sa Američkom upravom federalnih rezervi, bankom Engleske, i centralnim bankama Japana i Švajcarske, pružiti tromesečne zajmove u dolarima bankama evrozone. Takodje je navedeno da je cilj tih zajmova da se osigura da komercijalnim bankama bude dostupno dovoljno američke valute do kraja ove godine.