Analitièar ”Kejto“ instituta, Èak Penja, o govoru predsednika Buša - 2003-01-30
Viši analtièar za inostranu politiku i odbrambena pitanja u vašingtonskom institutu ”Kejto,“ Èarls Penja, u razgovoru sa našim kolegom 
È.P.: Predsednik je u svom govoru naglasio dve glavne teme: ekonomiju -- u okviru domaæe politike -- i Irak -- u domenu inostrane. Na ekonomskom planu, predsednik je uglavnom govorio o programu smanjenja poreza, pružajuæi dalja objašnjenja i opravdanja za tu meru. Medjutim, on se nije osvrnuo na drugu polovinu onoga što je trebalo da kaže, a to je smanjenje vladinih izdataka. On je to samo pomenuo da bi odmah zatim ukazao na 20 novih ili proširenih incijativa federalnih izdataka, a da pri tom nije izneo svoj program smanjenja vladinih izdataka. Mogu reæi da je predsednikova ekonomska poruka delovala neuravnoteženo. Predsednik je medjutim, pokušao da oda priznanje demokratama u vezi sa ekološkim pitanjima, kao i svojim konzervativnijim pristalicama kada je govori o zabrani kloniranja i protivljenju abortusu u kasnijim mesecima trudnoæe. Medjutim, sve je to bila uvertira centralnoj temi njegovog govora -- a to je Irak. Predsednik je u emotivnom i snažnom govoru izneo razloge za vojnu akciju SAD protiv Iraka. B.M.: Da li je predsednik izneo argumente za rat protiv Iraka i da li bi taj konflikt mogao da izazove razdor izmedju SAD i Evrope, odnosno Nemacke i Francuske? È.P.: U govoru o stanju unije predsednik stvarno nije rekao ništa o èemu nije govorio ranije, on ili neki od èlanova njegove administacije. Pitanje rata sa Irakom se zasniva na pretpostavci da æe Sadam Husein dati oružje masovnog uništenja teroristima, uprkos èinjenici da do sada nema dokaza da bi on to uèinio ili da je to ranije bio sluèaj. Sadam je mogao da ustupi hemijsko ili biološko oružje palestinskim teroristima da ga koriste protiv Izraela, zemlje koju on mrzi isto toliko koliko i SAD. Što se tièe razdora u odnosima sa našim saveznicima, posebno Nemaèkom i Francuskom, ukoliko SAD donesu odluku da udju u rat protiv Iraka, biæe odbaèene sve razlike u gledištima, i saveznici æe se svrstati sa Amerikom. B.M.: Da li æe krizna situacija sa Irakom i rat protiv terorizma, uzrokovati modifikaciju amerièke politike na Balkanu? È.P.: Kriza u Iraku i rat protiv terorizma bi mogli da otežaju i modifikuje naše prisustvo na Balkanu, posebno ako budemo pirmorani da povuèemo neke snage iz Evrope radi okupacije Iraka, u periodu posle svrgavanja Sadama. U tom sluèaju, jasno je da neæemo imati dovoljno vojnika za Balkan i proces izgradnje nacija u tom regionu, posto æemo biti veoma usredsredjeni na izgradnju novog društva u Iraku. Pored veæ postojeæeg procesa izgradnje društva u Avganistanu, SAD æe možda morati da prepuste neki, ako ne i najveæi deo odgovornosti za Balkan, našim evropskim partnerima.