Muzej grada Vašingtona - 2003-09-24
U prestonici SAD nedavno je otvoren Muzej grada Vašingtona, u kome posetioci mogu da se uvere da je glavni grad SAD èudesna mešavina se
Direktor Muzeja grada Vašingtona, Barbara Franko, kaže da je muzej zamišljen kao interaktivna izložba, sa slikama predsednika Džordža Vašingtona i Abrahama Linkolna, koje govore i takoreæi iskaèu pred posetioce. U muzeju su izložene mnoge fotografije i retka dokumenta, kao što su potvrde o oslobadjanju bivših robova ili poternica iz 1865. godine za Džonom Vilkesom Butom, ubicom predsednika Linkolna. Medjutim, pokazalo se da je najpopularniji eksponat osvetljeni satelitski snimak grada Vašingtona, ugraden u pod muzeja. U okolnim prostorijama prikazana je istorija ovog regiona, poèevši od prvih naseobina Piskatavej Indijanaca, pre èetiri hiljade godina. Od interesantnih liènosti, predstavljen je francuski arhitekta Pjer L’Anfan, koji je živeo u Americi i koji je po instrukcijama prvog amerièkog predsednika Džordža Vašingtona, 1791. izradio projekat amerièke prestonice. Tu je i Aleksander Šepard, guverner Vašigtona od 1873. do 1874. godine, koji je uèinio dosta na izgradnji grada, ali ga je i ostavio u velikim dugovima. Sa druge strane prikazan je život Džejmsa Vormlija, sina jednog roba, koji je uspeo da 1871. godine otvori najbolji hotel u gradu. U muzeju su takodje predstavljene neke od 125 razlièitih èetvrti grada, kao što su Adams Morgan, Džordžtaun i Èajnataun. Poseban deo muzeja posveæen je nekadašnjim dugotrajnim trvenjima oko lokalne vlasti. Danas, Vašington ima legalno izabranog gradonaèelnika i gradsko veæe. Medjurasni problemi su neizbežna tema u istoriji prestonice SAD, pa je i tome posveæena znaèajna pažnja. Neke od ulica u Vašingtonu koje se protežu pravcem istok-zapad oznaèene su imenima amerièkih država, dok su one koje leže u pravcu sever-jug oznaèene slovima abecede. Neke ulice imaju interesantniju istoriju od drugih. Na primer, poèetkom XX veka, oblast oko ulice U bila je centar zabave i biznisa. U jeku umetnièkog pokreta ”Harlem renesans,“ dvadesetih i tridesetih godina prošlog veka, u njoj su nastupali Besi Smit i jedan od najpoznatijih stanovnika Vašingtona, Djuk Elington. Najnovija istorija Vašingtona imala je i neslavne periode. Prethodni gradonaèelnik Merion Beri bio je na vlasti punih 12 godina. Za to vreme, mnogi socijalni programi su zloupotrebljeni, grad je bio u velikim dugovima, a èlanovi Vlade su optuženi za proneveru. 1990. godine, gradonaèelnik Beri je uhapšen zbog posedovanja droge, posle èega je podneo ostavku i odslužio šest meseci zatvora. Medjutim, èetiri godine kasnije, stanovnici Vašingtona izabrali su ga za gradonaèelnika za još èetiri godine. Zbog poveæane stope kriminala, prodaje droge na ulicama nekih gradskih èetvrti i smanjene bezbednosti u Vašingtonu, mnogi ljudi -- pogotovo belci i bogatiji crnci -- tokom poslednjih decenija odselili su se u predgradja. Danas, zahvaljujuæi znatnim povlasticama prilikom kupovine nekretnina, ljudi se polako vraæaju u Distrikt Kolumbija. Pored ostalog i Muzej grada Vašingtona predstavlja doprinos obnovi glavnog grada SAD.