Umerenjaci na Bliskom istoku mogli bi da pretrpe ukoliko se konflikt Izraela i Hamasa nastavi
Umerenjci na Bliskom istoku mogli bi da pretrpe ukoliko se konflikt Izraela i Hamasa nastavi
Nasilje je izbilo posle isteka šestomesečnog prekidavatre izmedju Izraela i Hamasa, 19. Decembra, odnosno kada je ta palestinska ekstremističkagrupa pojačala svoje minobacačke napade na izraelske zajednice izazvavši snažnuizraelsku reakciju. Mnogi analitičari kažu da je ovo najveća vojna ofanzivana Pojas Gaze od izraelske okupacije Zapadne obale i Gaze, tokom šestodnevnograta 1967. Izraelski ministar odbraneEhud Barak kaže da je zemlja sada u totalnom ratu protiv Hamasa. , direktor centra za Blisko istočnu politiku uKorporaciji RAND, kaže da je takva retorika već odavno poznata. Ekstremistička grupa Hamas kontroliše Gazu od juna 2007.Godine, kada je na izborima porazila snage lojalne umerenom palestinskompredsedniku, Mahmudu Abasu. Sjedinjene Države smatraju Hamas terorističkomgrupom i optužuju je za izazivanje najnovijeg sukoba. je stručnjak za Bliski istok na Koledžu SaraLorens, u Njujorku. Govoreći iz Tripolija, u Libanu, on je rekao da je jakizraelski odgovor radikalizovao arapsko javno mnjenje u tom regionu. iz Korporacije RAND slaže se sa tim gledištemi kaže da ova kriza stavlja američke saveznice u regionu u težak položaj. Aron takodje ukazuje da bi Sjedinjene Države i njihovesaveznice trebalo da brine šta bi moglo da se desi na Zapadnoj Obali. Da li bimoglo da dođe do još jednog oružanog palestinskog ustanka protiv Izraela? Mnogi stručnjaci, uključujući Arona, da je za najnovijikonflikt delimično kriva bliskoistočna politika administracije predsednika Buša. Administracija predsednika Buša tvrdi da je neprestanobila angažovana u pokušajima da se pronadje rešenje za palestinsko-izraelskukrizu. Favaz Gerges kaže da je jedan od načina da se približimopolitičkom rešenju - uključenje Hamasa u proces. Medjutim on ističe da će dotoga doći samo ukoliko se promeni način razmišljanja, jer Hamas nije monolitnaorganizacija i u okviru nje ima brojnih gledišta, pa bi politički angažman, ponjemu, ojačao umerene elemente i to ne samo na Palestinskim teritorijama. I Favaz gerges i Dejvid Aron kažu da bi se mnogo togamoglo promeniti od sada do 20. januara, kad Barak Obama bude položio zakletvuna položaj predsednika Sjedinjenih Država. Medjutim, oni kažu da je jednastvar jasna – tekući konflikt dokazujeda bi pronalaženje političkog rešenja za bliskoistočnu krizu trebalo da budeprva stavka spoljnopolitičke agende novoizabranog američkog predsednika.