Osamdeset godina od rođenja Martina Lutera Kinga mlađeg
Svake godine, trećeg ponedeljka u januara, Amerikanci odaju poštu nasleđu ubijenog borca za građanska prava, prečasnom Martinu Luteru K
rekao je u jednom od svojih govora. Uspon MartinaLutera Kinga Džuniora kao lidera pokreta za građanska prava, počeoje 1955, kada je predvodio kampanju za ukidanje rasne podele u gradskimautobusima u Montgomeriju, u državi Alabami. govorio je King. Njegovozalaganje za jednaka prava je do avgusta 1963, postalo nacionalnipokret. Tog meseca, više od 250 hiljada ljudi učestvovalo je u maršu uVašingtonu. Marš koji je predvodio prečasni King organizovan je da bise izvršio pritisak na zakonodavce da usvoje zakonski predlog kojim seukida rasna diskriminacija. Bivši borac za građanska prava  je bio među učesnicima koji su se okupili ispred Linkolnovogmemorijala. priseća se Vilkins. rekao je tada King. Takvinenasilni protesti i njegovi govori, podsticali su pokret za građanskaprava i usmeravali pažnju cele zemlje na pitanje jednakosti. King je1964. dobio Nobelovu nagradu za mir, a iste godine predsednik  potpisao je Zakon o građanskim pravima i, iduće godine, Zakon obiračkim pravima. Tim zakonima je zabranjena rasna segregacija najavnim mestima i diskriminacija, koja je sprečavala crnce da glasaju. poručio je King. Poslednjakampanja  bila je u Memfisu, u državi Tenesi, marta iaprila 1968. Predvodio je marš u znak podrške radnicima komunalnihslužbi koji su bili u štrajku. Međutim, protest se pretvorio u nasiljekada su ratoborni mladići počeli da pljačkaju radnje. King se razbesneoi zarekao da će se vratiti u Memfis da povede mirne proteste. Četvrtogaprila uveče, 1968, King je ubijen u motelu . čuvene su reči iz jednog govora prečasnog Kinga. Četrdesetgodina kasnije, Kingov život se slavi uz mnogo njegovih ostvarenihsnova, među kojima je i izbor Baraka Obame za prvog afroameričkogpredsednika SAD.