Putin i Timošenko razgovarali o energetskim i bezbednosnim pitanjima
Premijer Putin je u subotu rekao da bi Rusija želela da postepeno povećava cenu gasa koju naplaćuje Ukrajini i približi je ceni koju na
Ruskipremijer Vladimir Putin i ukrajinska premijerka Julija Timošenko razgovarali suu subotu u Moskvi o spornim ekonomskim i vojnim pitanjima, koja su zateglaodnose između dve zemlje. Putin je upozorio da bi rešavanje tih pitanja moglona razne načine da košta Ukrajinu, ne samo u smislu viših cena energije, već iu smislu gubitka povoljnih ugovora sa ruskim firmama u oblasti bezbednosti isvemirskih istraživanja. PremijerPutin je u subotu rekao da bi Rusija želela da postepeno povećava cenu gasakoju naplaćuje Ukrajini i približi je ceni koju naplaćuje svojim evropskimsusedima. Ali neki snabdevači iz centralne Azije traže od Moskve da nove cenevaže već od januara 2009. U izjavi za ukrajinsku televiziju Jedan-plus-jedan,premijerka Timošenko je rekla da se sa Putinom dogovorila da te cene rastu postepeno,tokom naredne tri do četiri godine. Ali ruska vlada još nije to potvrdila. Cenaprirodnog gasa već neko vreme izaziva zategnutost između dve zemlje, a jeRusija je poslednjih godina u nekoliko navrata smanjivala ili prekidalaisporuku gasa Ukrajini. Ruski premijer je pohvalio Ukrajinu da u poslednjevreme redovno plaća isporuke ruskog gasa, ali je dodao da pitanje ranijihdugova još nije rešeno. Štose tiče nastojanja Ukrajine da se učlani u NATO, Putin je zapretio da bi u tomslučaju Rusija raskinula ugovore sa ukrajinskim firmama i postrojenjima kojirade za rusku vojnu i svemirsku industriju. On je dodao da bi članstvo Ukrajineu NATOu bilo kontraproduktivno za međunarodnu bezbednost. Nezavisniruski vojni analitičar, Pavel Felgenhauer, izjavio je za Glas Amerike da biruskim firmama bilo veoma teško da se oporave od raskida ugovora sa Ukrajinom. ”Pitanjeje koliko bi uspešni bili planovi za izgradnju proizvodnih linija za opremu ikomponente koji se sada proizvode u Ukrajini. To bi možda moglo da se ostvaridelimično. Ne bi uopšte bilo lako preseći saradnju sa Ukrajinom, ali pretnjenesumnjivo postoje.“ Drugosporno pitanje je sudbina ruske Crnomorske flote, čija najvažnija baza je naKrimskom poluostrvu, u Ukrajini. Ruski predstavnik u NATOu, Dimitrij Rogozin,nedavno je rekao da Rusija nikada neće napustiti Sevastopolj, uprkos ugovoru onajmu, koji predviđa povlačenje 2017. godine. Rusija je nedano pokušala daproduži taj ugovor, ali premijerka Timošenko kaže da je to malo verovatno. Ukrajinskapremijerka kaže da sporazum važi do 2017. godine i da će ga njena zemljapoštovati, kao što poštuje sve druge međunarodne sporazume. Analitičar PavelFelgenhauer kaže da do 2017. godine mnogo šta može da se desi. ”Zasada nema planova za iseljavanje flote sa Krima, zajedno sa infastrukturom, ičitavo to pitanje nije goruće. Flota može da ostane do 2017., a do tada bi uUkrajini mogla da dođe na vlast i neka pro-ruska vlada. Svašta bi još moglo dase desi.“ Političkianalitičar u Karnegijevom centru, u Moskvi, Sem Grin, rekao je za Glas Amerikeda su razgovori Putin-Timošenko pokazali da će još mnogo toga biti potrebnouraditi da bi zategnutost između Rusije i Ukrajine popustila. ”Mislimda je ovog vikenda postalo jasno da ti sporovi još zadaju glavobolju obemastranama, ali da ni jedna od njih još nije spremna na kompromise, neophodne zabilo kakav napredak, u smislu prevazilaženja ili rešavanja tih pitanja.“ SemGrin ipak primećuje da je ton dijaloga promenjen što, kako je rekao, pokazujeda ni jedna od dve zemlje ne želi da njihov odnos ostane problematičan.