<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://voa-8.chntva1-dc1.cscehub.com/mediastore/tv-vatican-31mar05-150.jpg">Izazovi sa kojima æe se suoèiti novi poglavar Rimokatolièke crkve  - 2005-04-02
Iznenadna operacija pape Jovana Pavla II i konstantno pogoršavanje njegovog zdravlja pokrenulo je nezaobilazna pitanja o tome ko æe nas
Papa Jovan Pavle II je poglavar sa treæom najdužom službom u istoriji. Rodjen je u Poljskoj a izabran za papu 1978. godine, u vreme kada je komunizam dominirao u njegovoj rodnoj zemlji i veæem delu Istoène Evrope. Danas katolièanstvo doživljava obnovu u mnogim zemljama gde je ta religija bila zabranjena veæi deo papinog života. Katolièka ckva je najveæi procvat poslednjih godina zapravo doživela u Aziji, Africi i Latinskoj Americi – delovima sveta koji nemaju izrazito zapadno-evropski pogled na religiju i društvo, i gde su nasilje i siromaštvo èeste pojave. 65% svih katolika danas živi izvan takozvanog «prvog sveta» a prema reèima Lorensa Kaningema (Lawrence Cunnigham), profesora teologije na Univerzitetu Notr Dam, novi papa æe morati da ima globalnu perspektivu da bi služio tim katolicima. «Bilo bi dobro da buduæi papa govori više od jednog jezika, da je putovao u mnoge delove sveta. Neko ko æe razumeti potrebu da se vera izrazi kroz jezik i teologiju koji ne pripadaju nužno zapadno-evropskom svetu.» Neke od regija gde katolicizam ubrzano raste takodje beleže porast u broju ljudi koji su primili islam. Islam, kao i hrišæanstvo, je misionarska vera i Lorens Kaningem kaže da je u delovima Afrike gde su obe religije vršile intenzivna preobraæanja došlo do odredjenog konflikta. Novi papa bi trebalo da bude svestan te èinjenice. Medjutim, profesor Kaningem dodaje da æe naslednik Pape Jovana Pavla II morati da prihvati realnost da Afirka nije jedino mesto gde je islam u porastu. «Šta se dešava kada imate tradicionalno katolièku zemlju kao što je Italija, gde je stopa natalitela medju Muslimanima pet puta veæa od nataliteta medju katolicima? Šta æe to znaèiti za 25 godina? Šta æe to znaèiti za istorijske institucije u zemljama poput Italije?» Lorens Kaningem kaže da æe papin naslednik morati da nastavi ono što æe bez sumnje biti suštinski deo nasledja pape Jovana Pavla II, a to je njegov dijalog sa drugim verama. Sadašnji papa je uèinio više nego ijedan ranije da pomiri hrišæanstvo sa judaizmom. Profesor Kaningem kaže da æe novi papa morati da nastavi razgovor sa drugim verama ali takodje da lokalnim biskupima prepusti veæe pravo odluèivanja u upravi njihovim biskupijama, što je papa Jovan Pavle II nerado èinio. Kada se kardinalski zbor bude sastao da izabere novog papu – kad god da se to desi – izabrani æe po svoj prilici i sam biti kardinal. Poslednji put kada je kardinalski zbor izabrao nekog van njihovog ranga bio je 1378. kada je Barijski nadbiskup postao papa Urban VI. U ovom trenutku, veæina kardinala su Italijani, ali su na drugom mestu – Amerikanci. Pa, da li æe sledeæi papa biti Amerikanac? «Odgovor je – ne, sve dok smo i dalje veliko dete na svetskom igralištu». Lorens Kaningem kaže da katolièki lideri smatraju da je uticaj Amerike u svetu veæ dovoljno veliki – i da ne mora još da ima i Crkvu.