Bušov plan za oživljavanje privrede - 2003-01-08
U utorak, amerièki predsednik, Džordž Buš, izneo je predlog za stimulisanje usporene amerièke privrede - smanjenjem poreze. Kako piše s
Najvažniji deo plana predsednika Džordža Buša jeste - ukidanje oporezivanja na dividende - to jest na gotov novac koji mnoge kompanije isplaæuju akcionarima. Savetniku bivšeg predsednika ronalda Regana, i domaæinu mnogih televizijskih programa posveæenih amerièkoj privredi, Leriju Kudlou, sviða se predsednikov predlog : ” Bušovim planom se ulazi u samu srž problema. Njime bi se ustalila berza i poverenje investitora, dok bi poslovnom sektoru pomogao u proširenju. Sve dok amerièka Centralna banka nastavi da poveæava obim novca u opticaju, što je do sada radila, verujem da bi ova godina mogla da doprinese velikom rastu privrede, i smatram da bi vrednost akcija na berzi mogla ove i iduæe godine da poraste oko 40 odsto. “ Ne iznenaðuje da se Demokrate protive tom predlogu, i ukazuju da od njega imaju koristi samo bogati a ne i amerièki srednji sloj. Senatorka Barbara Bokser iznela je svoje poglede tokom diskusije u Senatu : ” Upoznata sam sa predsednikovim planom. Mogu da poruèim predsedniku, da lièno smatram da najveæu korist imaju najbogatiji u zemlji, kada sam proverila ko dobija povlastice. A za srednji sloj plan je veoma nepovoljan. Plus toga, tim planom æe se uzrokovati ogroman budžetski deficit. “ Kako se procenjuje, iduæe decenije, predsednikovim planom æe se smanjiti prihod vlade za 674 milijarde dolara. Zbog smanjenja poreze usvojenog 2001. godine, prema procenama, prihod vlade æe biti smanjen za bilion dolara u jednoj deceniji. Profesor ekonomije na univerzitetu PERDJU, u Indijani, Džeri Linè, slaže se da postoji razlog za brigu zbog posledica najnovijeg plana na deficit : ” Bez svake sumnje, planom æe se poveæati opšti deficit. No, stvarna proba vladinog pritiska na privatni sektor jeste koliko troši, a ne da li dobija prihodr od oporezivanja ili finansiranja deficita. “ Kada je pre dve godine predsednik Buš stupio na položaj, budžet je beležio višak. Sada, zbog recesije, smanjenja poreze i poveæanja izdataka na odbranu, zabeležen je manjak budžeta. ... Da li æe predsednikovim planom najveæu korist imati bogati ? Linè ukazuje da se na to ne može lako odgovoriti : ” Ne mogu da kažem da ne pomaže siromašnima. Smatram da ne smemo izgubiti iz vida da 50 odsto radne snage sa nižim primanjima praktièno ne plaæa porez na zaradu. Zbog toga smanjenje poreze na njih neæe imati nikakav uticaj. “ Sledeæih nedelja, oba doma amerièkog Kongresa razmatraæe predsednikov predlog. Smatra se da konaèna kongresna akcija neæe biti preduzeta pre aprila.