Biometrièki pasoši - 2004-03-28
Administracija predsednika Buša zatražila je od Kongresa da stranim zemljama odobri više vremena da proizvedu – da tako kazzemo – pasos
U zajednièkom pismu upuæenom predsedavajuæem Komiteta za pravna pitanja predstavnièkog doma, državni sekretar i sekretar za unutrašnju bezbednost zamolili su da se vladama stranih država odobri još dve godine za usaglašavanje svojih propisa sa novim amerièkim zahtevima za pasoše. Amerièki državni sekretar Kolin Pauel i sekretar za unutrašnju bezbednost Tom Ridž naveli su da ni jedna od 27 država, na èije državljane se odnose te mere, neæe moæi da ispoštuje rok do 26. oktobra za dobijanje biometrièkih pasoša. Njihov predlog je da se rok produži do decembra 2006. godine. Ukoliko rok ne bude produžen, zemlje èijim državljanima inaèe nije potrebna viza za ulazak u Sjedinjene Države, biæe u obavezi da ih zatraže. Ridž i Pauel upozorili su na ozbiljne posledice ukoliko se to dogodi. Prema zakonima usvojenim 2001. i 2002. , zemlje èiji državljani mogu da udju u Sjedinjene Države bez vize, mogu da dobiju biometrièki pasoš. Veæina zemalja na koje se to odnosi je u Evropi, a u tu grupu spadaju i Japan, Australija, Brunei i Novi Zeland. Upitani da prokomentarišu pismo, zvaniènici su izjavili da još uvek nemaju šta da objave o tome, ali Rebeka Dornbuš iz Medjunarodnog udruženja biomertièke industrije kaže da ni jedna vlada ne može da pomeri krajni rok koji je odobrio Kongres. « Nerealno je oèekivati da do predvidjenog roka, zemlje u potpunosti uspostave novi sistem i promene naèin na koji su godinama vršile proceduru za izdavanje pasoša». Biometrika je, u osnovi , automatska identifikacija putem kompjutera. Taj dokument, bio on pasoš ili identifikaciona kartica, je kompjuterski èip koji sadrži podatke o izgledu lica i ostale liène podatke. Mašina skenira dokument kako bi bilo sigurno da se podaci u èipu podudaraju sa nosiocem pasossa. Rebeka Dornbuš objašnjava. « Ono što treba da uradimo je biometrièko oèitavanje. To znaèi, da osoba koja drži dokument, recimo pasoš, jeste osoba koji stoji ispred mene. Korišæenjem tehnologije za oèitavanje podataka na kartici, pasošu, sa osobom koja stoji ispred vas, u moguænosti ste da verifikujete i identifikujete podatke, i osoba može da udje u sistem odnosno da udje u zemlju». Velika Britanija, Nemaèka i Japan oèekuju da æe biti u moguènosti da koriste biometrièke pasoše 2006. godine. U zajednièkom pismu, sekretar Pauel dodao je da se oèekuje da æe prelazak na biometrièke pasoše u SAD poèeti krajem ove, i da æe biti završen 2005. godine. Biometrièka tehnologija je sve više u upotrebi. Nju veæ koriste pojedine vlade za sigurnosne bedževe ili identifikacione kartice. Medjunarodno udruženje za civilnu avijaciju veæ je postavilo sopstvene biometrièke standarde. Pojedine amerièke države ispituju moguænost korišæenja te tehnologije za vozaèke dozvole, a država Konektikat je koristi od 1996. kako bi predupredila zloupotrebe. Medjutim, pitanje je veoma osetljivo za grupe koje štite ljudska prava, a koje su izrazile bojazan zbog toga što æe svi lièni podaci gradjana biti smešteni u jedan obièni kompjuterski èip.