Elizabet Džons: Puna saradnja Srbije sa Hagom - prioritet SAD i NATO - 2004-03-03
Napredak Balkana zavisi od pune primjene Dejtonskog sporazuma, što podrazumijeva povratak izbjeglica i raseljenih i saradnju Bosne i He
To je, svjedoèeæi pred podkomitetom za Evropu, Komiteta za meðunarodne odnose u predstavnièkom domu Kongresa, kazala pomoænica državnog sekeratara za Evropu i Evroaziju Elizabet Džons. “Hapšenje i predaja Haškom tribunalu bjegunaca optuženih za ratne zloèine, posebno Ratka Mladiæa, Radovana Karadžiæa i Ante Gotovine, i dalje je jedan od prioriteta Sjedinjenih država i NATO-a”, rekla je Džons. U razgovoru za naš program pomoænica državnog sekeratara Kolina Pauela, kazala je da je spektar oblasti saradnje Vašingtona i Beograda izuzetno širok i da se nada da æe se ta saradnja nastaviti na obostranu korist. “Nadam se da æemo nastaviti saradnju u velikom broju oblasti – poèev od ekonomskih reformi, razvoja vojnih kapaciteta spremnih za globalni rat protiv terorizma i razvoja kapaciteta koji æe omoguæiti da se pronaðu i uhapse optuženi za ratne zloèine. Sva ta pitanja, ukljuèujuæi saradnju sa Kosovom, za nas su izuzetno važna i oèekujemo da sa novom vladom u Beogradu uspješno saradjujemo.” Svjedoèeæi pred podkomitetom za Evropu, Komiteta za meðunarodne odnose u predstavnièkom domu Elizabet Džons, je ponovila da je puna saradnja Beograda sa Haškim tribunalom kljuè napretka Srbije i Crne Gore i stvaranja njenog pozitivnog imidža u svijetu. Komentarišuæi najave premijera Srbije Vojislava Koštunice da saradnja sa Hagom neæe biti prioritet njegove vlade, Elizabet Džons kaže. “Zainteresovani smo za citav niz pitanja i nadam se da æemo sa Koštunicom o svemu detaljno razgovarati. Moj kolega, podsekretar Mark Grosman æe sjutra biti u Beogradu radi poèetka tih razgovora. Oèekujemo da æe se Beograd pozitivno angažovati na rješavanju svih problema koji su pred nama.” Elizabet Džons je govoreæi uopšteno o situaciji na Balkanu rekla da su SAD predane integraciji regiona u evroatlanske strukture i da nastoje da ubrzaju povlaèenje NATO trupa kako bi oèuvanje unutrašnje i regionalne bezbjednosti ubuduæe kontrolisale lokalne snage. Taj proces je okonèan u Makedoniji, dok meðunarodna zajednica radi na stvaranju pretpostavki za predaju nadležnosti lokalnim institucijama. Elizabet Džons je saopštila da æe meðunarodna zajednica pomoæi reforme vojske u Bosni i Hercegovini kroz bilateranu pomoæ, ali i preko buduæeg štaba NATO-a u Sarajevu. Što se tièe Kosova, pažnja Vašingtona je usmjerena ka implementaciji demokratskih standarda, posebno onih koji se odnose na saradnju etnièkih zajednica, slobodu kretanja i povratalk raseljenog stanovništva. Evaluacija stepena dostignutih standarda predviðena je za polovinu 2005. godine I, ukoliko bude ostvaren dovoljan napredak, poèeæe proces rešavanja konaènog statusa Kosova, kazala je Elizabet Džons. Ona je dodala da æe Sjedinjene države insistirati na vladavini prava i primjeni zakona u svim državama Zapadnog Balkana i da podrška koju Vašington pruža regionalnom centru za borbu protiv kriminala u Bukureštu, veæ daje odreðene rezultate. Elizabet Džons je takoðe podsjetila da æe Ruminija i Bugarska prije Istambulskog samita u junu postati èlanice NATO-a, a da æe Hrvatska, Makedonija i Albanija raditi na prikljuèenju Alijansi saraðujuæi na bazi Jadranske povelje.