Dileme: Ekonomska održivost Kosova i budućnost Srbije u EU
Uz našu pomoć, podršku MMF-a i Svjetske banke, Kosovo će biti održivo. Srbija mora da se okane politike nacionalizma. I sama je, u kona
Proglašenje kosovske nezavisnosti nametnulo je između ostalog dvije važne dileme-da li će Kosovo izgraditi institucije sistema ravne države i biti ekonomski održivo, te kojim će putem Srbija nastaviti. Na ta pitanja pokušali su da odgovore zvaničnici Stejt Dipartmenta, i vašingtonski analitičari na pretresu u senatskom Odboru za inostranu politiku. Pomoćnik državnog sekretara Danijel Frid saopštio je članovima senatskog spoljnopolitičkog odbora da je proglašenjem nezavisnosti Kosova okončana tragična epizoda u istoriji regiona, ali i otvoreno novo poglavlje. Frid smatra da je sada neophodno da se izgradi multietničko društvo sa jakim i efikasnim institucijama koje će garantovati vladavinu prava. Kosovske vlasti, kaže visoki funkcioner Stejt Dipartmenta, napreduju u ispunjavanju obaveza iz Ahtisarijevog plana. Sjedinjene Države razumiju osjećanja Srbije u vezi sa kosovskom nezavisnošću, kaže Frid, ali opominje da nasilje, poput onog koje je viđeno 21. februara u Beogradu, kao i srpske provokacije unutar Kosova - neće biti tolerisane. . Odgovor na to pitanje,tražili su i članovi senatskog odbora. Mnogi kritikuju, ali mnogi podržavaju to što Vašington i Brisel, nastavljaju da zanemaruju loše ponašanje srpskih vlasti. Da li je potrebno, pita senator Džozef Bajden, procijeniti da li Srbija zaslužuje podršku koju dobija prije nego što joj se ponudi nova, ili je bolje i dalje nastaviti sa dosadašnjom sa podrškom? Danijel Frid odgovara: Senatorku Barbaru Bokser iz Kalifornije, između ostalog, interesuje ozbiljnost razlika unutar srpskog rukovodstva u vezi sa budućim političkim kursom. Situacija u Beogradu dominirala je i drugim panelom, na kome su svoje mišljenje iznijeli analitičari. Januš Bugajski iz Centra za strateške i međunarodne studije: Danijel Server, iz Američkog instituta za mir, vjeruje da je potrebno pomoći Srbiji, ali bez povlastica i uz jasne uslove. Direktor Balkanskog fonda za demokratiju, Ivan Vejvoda, pak smatra da je srpski narod – na nedavnom plebiscitu - jasno stavio do znanja da želi evropsku budućnost. Dvojicu čelnih ljudi u Odboru – senatora Bajdena i vodećeg republikanca, Ričarda Lugara, interesovala je i ekonomska održivost Kosova. Takođe, pitali su o spremnosti evropskih zemalja i Amerike da investiraju na Kosovu. Senator Lugar: Frid podsjetio da će tokom ove godine biti održana donatorska konferencija za Kosovo, kao i da već postoje određene investicije, mahom kosovske dijaspore. Visoki američki zvaničnik vjeruje da će i velike kompanije biti zainteresovane za ulaganje u energetski sektor. Senator iz Ohaja, Džordž Vojinovič, zapitao se koliko je Evropska unija riješena da finansijski pomogne razvoj Kosova. Predsjedavajući senatskog odbora Džozef Bajden najavio je da će se o pitanjima koja su dominirala ovim pretresom diskutovati ponovo i da će se senatski odbori istovremeno pozabaviti drugim aspektima situacije u regionu.