Šest decenija NATO-a – sećanja na prošlost i razmišljanja o budućnosti
Severnoatlanski savez, osnovan nakon Drugog svetskog rata i na početku Hladnog rata, povezao je zapadnoevropske zemlje, Kanadu i Sjedin
Borba s pobunjenicima u planinama Avganistana nije ono što su osnivačiNATO-a imali na umu. Ali savez se sa tim danas suočava. NATO ima oko 60 hiljada vojnika pod svojom komandom u Avganistanu. Na putu su i dodatne trupe. Portparol NATO-a  kaže da je Avganistan na vrhu dnevnog reda predstojećeg samita. „Ključnielement je Avganistan. Američki predsednik će, siguran sam, hteti darazgovara sa svojim saveznicima o prilagođavanju strategije uAvganistanu, gde da uložimo sredstva, šta treba da radimo bolje idrugačije da bismo povećali već postignuti uspeh“. Lideri NATO-akažu da se u Avganistanu postiže uspeh, ali priznaju da još mnogo morada se uradi. Na Rogu Afrike, u blizini Somalije, NATO održava manjuflotu koja je zadužena za sprečavanje piratskih napada. NATO je takodjeprebacio avionima mirovne trupe Afričke unije u Somaliju. „Sastavnideo razvoja organizacije jeste da se nosi sa bezbednosnim opasnostimakoje nismo mogli ni da zamislimo pre dvadesetak godina“. NATO je osnovan aprila 1949 – sa desetak članica. Povezao je zemlje Zapadne Evrope, Sjedinjene Države i Kanadu. Zadatak mu je bio da ih štiti od napada iz Moskve ili njenih saveznica iz Varšavskog pakta. DejnaEjlin, vojni analitičar iz londonskog Medjunarodnog instituta zastrateške studije, kaže da je NATO to obavljao veoma dobro. „Najvećiuspeh NATO-a je očigledno to što se održao i očuvao uverljiv odbrambenistav i jedinstven Zapad bez ulaska u rat, što je ogroman uspeh“. Nakon pada Sovjetskog Saveza, javilo se pitanje nove svrhe NATO-a. Početak1990-tih označio je izazov za tradicionalnu odbrambenu ulogu NATO-a. Jugoslavija je počela da se raspada i tone u gradjanski rat, etničkočišćenje i genocid. Potom se dogodilo Kosovo. „NATO je reagovao sporo - Zapad je generalno bio spor - ali kada je reagovao, učinio je to veoma efikasno“. Posleraspada Sovjetskog Saveza, nove operacije i nove mogućnosti. NATO seproširio ka Istoku, primajući nove članice, od Poljske do baltičkihrepublika i Balkana, približavajući se samoj granici sa Rusijom. Novezemlje čekaju na prijem. Rusija se usprotivila planovima Sjedinjenih Država da postave raketni odbrambeni štit u Češku i Poljsku. Takođe, Moskva se energično protivi daljem širenju NATO-a – sada posebno na Ukrajinu i Gruziju. Uprkos tim nerešenim pitanjima, NATO svejedno gleda u budućnost. „Štatreba da radimo, da li više da se okrenemo borbi protiv napada prekointerneta, energetskoj bezbednosti, koliki bi trebalo da bude delokrugNATO-a, ko bi trebalo da nam budu partneri i kako ih angažovati“. Vojni analitičar Dejna Ejlin opominje. „To je organizacija koja okuplja veliki broj zemalja. Već je i to mnogo. Ali je to ne čini prikladnom za svaku krizu“. Ukratko rečeno, ovaj 60 godina stari savez mora da utvrdi pravac kretanja da bi zadržao svoju važnost i u 21. stoleću.