Njujork: Etiopska hrišćanska umetnost u izlogu
Neki od najstarijih i najvrednijih primeraka hrišćanske umetnosti, trenutno mogu da se vide u Njujorku. Dela su pristigla iz zemlje koj
Zbirka etiopskih slika, rukopisa i krstova, izložena u njujorškom Muzeju biblijske umetnosti, pozajmljena je od Umetničkog muzeja  u Baltimoru, u Merilendu. Direktor  Geri Vikan, kaže da su radovi značajni isto koliko i druga dela hrišćanske umetnosti iz Vizantije, Italije ili severne Evrope. «Ono što ova dela razlikuje od ostalih je to što su praktično nepoznata. Ali ne zato što su manje važna. Nepoznata su naprosto zbog toga što dolaze iz daleke zemlje i što je bilo predviđeno i da ostanu u toj dalekoj zemlji», kaže Vikan. Zapadnjaci isto kao i Afrikanci mogu da pretpostave da su hrišćanstvo u Afriku doneli misionari. Vikan kaže da je to tačno, ali dodaje da su ti misionari bili sa Bliskog istoka i da su došli mnogo pre 19. veka. «Misionari o kojima govorimo su došli u 4. veku. To znači, kada se Konstantin i dalje klanjao Jupiteru u Rimu, ovde u srcu afričkog roga, ljudi su upražnjavali hrišćanstvo. I verovatno većina ljudi i ne zna, ili bi u stvari bila vrlo iznenađena da čuje, da je prva imperija koja je stavila krst na svoj kovani novac bila Etiopija», kaže Vikan, dodajući da su žive boje i jednostavan dizajn, glavne odlike hrišćanskog slikarstva iz Etiopije. «Druga stvar koja je veoma upadljiva na etiopskim ikonama su oči. One su krupne, a zenice su crne i kružne. To im daje nekakvu prodornost koja nema premca. Ne postoji ništa slično», kaže Vikan. Etiopski krstovi takođe ne liče na krstove iz ostalih hrišćanskih kultura, dodaje Vikan, sa čipkastim omčama i uvojcima koji podsećaju na islamsku umetnost. On podseća da je naučno proučavanje etiopske hrišćanske umetnosti počelo tek nedavno. «Prva etiopska izložba bilo koje vrste je bila u mom muzeju, vrlo sam ponosan da kažem, 1993. Zamislite! A sve ove stvari su tu vekovima. U nekom smislu, to je otvaranje novog poglavlja, cele nove knjige o istoriji srednjovekovne kulture. A ono što je posebno interesantno u vezi sa Etiopijom, jeste činjenica da je to tradicija koja se nastavlja. Ljudi u Etiopiji i danas ispisuju knjige na pergamentu. To se više ne praktikuje nigde u hrišćanskom svetu», kaže Vikan. Posetioci izložbe  koja je otvorena u njujorškom Muzeju biblijske umetnosti, kažu da su fascinirani ovom osobenom srednjovekovnom kulturom.