Danas vam predstavljamo priču o robotu “Voli” (Wall-E)
Neočekivana ljubavna priča prepliće se sa nežnim podsećanjem da treba da brinemo … jedni o drugima i o planeti – u novom očaravajućem a
Neočekivana ljubavna priča prepliće se sa nežnimpodsećanjem da treba da brinemo … jedni o drugima i o planeti – u novomočaravajućem animiranom filmu studija Pixar i Walt Disney Pictures, u kome moguda uživaju i roditelji i deca. Penušavi optimizam filmskog mjuzikla "Zdravo, Doli!" iz1969. godine u oštrom je kontrastu sa Zemljom na kojoj odzvanja, 700 godina ubudućnosti. Ljudi su odavno nestali sa planete a sve što je ostalo su oronule,propale kuće i – otpad. More i more otpadaka, za čije skupljanje je programiranjedini preostali funkcionalni robot na zemlji. On pravi naslage djubreta kojese dižu visoko u nebo. "WALL-E," što je skraćenica za "dizača iprenosioca otpada, zemaljske klase" je žuti kontejner na točkovima –gusenicama, sa izražajnim video-očima. Nakon vekova prikupljanja i slaganjaostataka civilizacije, razvio je znatiželju i zato bira jedinstvene predmete zasvoju specijalnu kolekciju – Rubikovu kocku, žicu za mućenje jaja, digitalnimuzički plejer i… možda najdragoceniji predmet iz čitave zbirke – video kasetusa filmom "Zdravo, Doli!"!" Dok na ekranu gleda ljubavni par kako se dodiruje, neštoduboko dirne Volijevo kompjutersko srce… On pokušava da oponaša njihovo držanjeruku svojim praktičnim klještima stvorenim za prikupljanje djubreta, a ne zanežnosti… Onda, jednog neobičnog dana, sa neba pada raketa, iz kojeizlazi elegantni, sjajni leteći robot po imenu "EVA" – čiji je zadatak procenavanzemaljske vegetacije. Eva je programirana da utvrdi da li se život vratio napustu Zemlju. Radja se ljubav na prvi pogled za Volija koji će dati sve od sebeda više ne bude sam: Tvorac Piksarovog hit filma "Finding Nemo" Endrju Stentonje ko-scenarista i reditelj "Volija". "Dva programirana lika nastoje da ustanove šta je život išta je njegov smisao… a to je ljubav… i da otkriju šta ona znači. Za to jepotreban iracionalni čin ljubavi. Svi mi imamo svoje navike, rutine,programirane stvari kojima se okrećemo umesto da zaista živimo. One nisu samepo sebi loše. Medjutim, mi ih koristimo kao pomoćno sredstvo da ispunimo svojevreme i izbegnemo negovanje veza, izbegnemo kontakt jedni sa drugima. To sevidi na svakom koraku … možemo da budemo svi u istoj sobi a opet svako u svommalom svetu, i postaje sve lakše da se tako zatvorimo…" U ovom komentaru ima više reči nego što ih Stentonkoristi u čitavoj prvoj polovini Volija, ali on tvrdi da je film pun dijaloga. "Za mene on ima dijalog od prvog kadra. To nije način nakoji vi I ja govorimo, ali svaki mali šum i zujanje I šuštanje je isplanirano Irealizovano tako da bi se izrazila odredjena namera, svaki put kada Voli iliEva "govore". Kada sam pisao scenario za film, pre nego što smo bilo štanacrtali, imao sam napisane dijaloge za sve likove I stavio bi ih u zagradetako da sam tačno znao šta žele da izraze." Ben Burtt je kreator Volijevog "glasa". U pitanju jedobitnik Oskara za zvučne efekte, koji je prethodno podario moć izražavanjarobotu R2-D2 iz "Ratova zvezda". Trik kod stvaranja iluzije da te mašine govore jeste dase nekako pronadje balans izmedju ljudskog apsekta, ideje da je u pitanju liksa dušom – I aspekt mašine, jer želite da uverite publiku da su to zaistamašine koje govore…Počinjemo tako što se neka reč snimi, sa dosta emocija, alise onda zvuk ubacuje u kompjuter I tu se razgradjuje." Voli otkriva ključ koji će ljudima omogućiti da se vratekući i obnove uništenu planetu ali reditelj Stenton tvrdi da nije pravioanimiranu "Neprijatnu istinu". "Nisam imao ekološku poruku na umu, iako mi je bilo jasnoda se neki elementi podudaraju sa njom. Poslednje što želim kada gledam film jeda mi neko "popuje". Ne smeta mi što sam se dotakao ekoloških tema ali jeglavna poruka da ako "obratite pažnju na veze sa drugim ljudima, svi ostaliaspekti vašeg života će uživati koristi od toga" Elisa Najt je glas robota Eve, a junacima Volija sutakodje podarili Džef Garlin, Keti Nadžimu, Sigurni Viver i Džon Racenberger,dok je muziku komponovao Tomas Njuman.