EU osudila nasilje u Libiji
Osuđujemo represiju usmerenu protiv demonstranata i pozivamo da se odmah prestane sa upotrebom sile, poručila je visoka predstavnica EU
Ton i atmosferu tek završenom ministarskom skupu u Briselu dala su dramatična zbivanja u Libiji, čime su se članovi Vijeća ministara bavili tokom najvećeg dijela skupa. Nakon toga, čula su se obećanja pomoći, ali samo onim državama sjevera Afrike, gdje su demokratski procesi uzeli maha. To, očito, sa Libijom još nije slučaj, upućuju evropske poruke, medju kojima je posebno jasna ona koju je izrekla visoka predstavnica EU Ketrin Ešton. Uvjerenje je u Briselu je da libijski režim šalje prazne prijetnje, boreći se za vlastito preživljavanje. Medjutim, to ne nosi odgovor na pitanje: Ko će sada Evropljanima garantovati kontrolu imigranata koji namjeravaju sa sjevera Afike, preko mora krenuti put Evrope? Prvi hladan tuš je došao nakon demokratskih promjena u Tunisu, kada su hiljade Tunižana zaposjele italijansko ostrvo Lampeduzu, nepunih stotinjak kilometara udaljeno od afričke obale. Alarmirana je tada cijela Unija, stavljena u pogon agencija Frontex, sa svojim osmatračima i graničarima. Medjutim, strahuje se, malo šta će pomoći u slučaju novog, ovaj put libijskog vala imigranata. A tu se već govori o više od pola miliona već postojećih afričkih imigranata u Libiji, kojima bi se u nastojanju da se domognu Evrope, mogla pridružiti ozbiljna masa samih Libijaca. Ta pitanja će dominirati i skupom evropskih ministara unutrašnjih poslova, zakazanom za dva dana u Briselu, dok se evropska javnost pita da li se ponavlja tromost njenih llidera u odgovoru na dramatična zbivanja u evropskom susjedstvu. Otvaraju se i nove afere, poput belgijske gdje je tek izašlo na vidjelo da je jedna ovdašnja fabrika oružja prije par godina napravila milionski izvoz oružja libijskom režimu, istog onog kojim se sada ubijaju demonstranti.