Obamin plan nagoveštava značajnu ideološku prekretnicu
Plan predsednika Baraka Obame da podstakne zastalu privredu pomoću vladinih mera, nagoveštava najznačajniju ideološku prekretnicu u Vaš
Kao predsednički kandidat,  je obećao krupne promene tokom svoje prošlogodišnje kampanje, a opseg tih promena došao je do punog izražaja u nedavno objavljenom predsednikovom desetogodišnjem budžetskom planu. Predsednik Obama u njemu predviđa velike državne rashode, povećanje poreskih obaveza za korporacije i bogate Amerikance, kao i veliki budžetski deficit. Američki predsednik kaže da je ekonomija toliko oslabila da samo vladine mere mogu da obezbede ekonomsko oživljavanje. rekao je predsednik Obama. On je istovremeno obećao da će rešiti nekoliko dugoročnih problema sa kojima se zemlja suočava, kao što su kontrolisanje troškova zdravstvenog osiguranja uz nastojanje da se svim građanima obezbedi zdrastvena zaštita, zatim smanjenje zavisnosti Amerike od uvoza energenata i sprovođenje reforme školstva. urednik konzervativnog lista , primećuje da je očigledno preveliki zalogaj da se to sve reši odjednom. Međutim, on dodaje da je predsednik u pravu što svoj dnevni red želi da nametne što pre. Barns dodaje da smatra Obaminu agendu isuviše liberalnom i da bi opozicioni republikanski zakonodavci mogli da je poremete. Konzervativci, među kojima je i domaćin konzervativnog radijskog programa , već su se mobilisani protiv Obaminog budžetskog plana. Limbo je nedavno na skupu u Vašingtonu svojom kritikom predsednika Obame zagrejao konzervativne aktiviste do pomame. lju tako da kapitalizam i lične slobode više ne budu temelji? Zašto bih želeo da u tome uspe?“, pita Limbo. Čak ako bi samo delovi Obaminog dnevnog reda bili ozakonjeni u Kongresu, došlo bi do najkrupnijih ideoloških promena otkako je pod konzervativnim predsednikom Ronaldom Reganom istican prioritet smanjenja poreza i budžetske potrošnje početkom 1980-tih. Neki analitičari porede Obamin metod sa onim koji je predsednik Frenklin Ruzvelt sproveo tokom Velike depresije 1930-tih. predaje istoriju politike u Vašingtonovom centru na Univerzitetu države Kalifornije. kaže Dalek. Međutim, ta debata se izgleda obnavlja 2009, bar među republikanskim kongresnim liderima. Republikanski član Predstavničkog doma, Pol Rajan iz Viskonsina, kaže da bi usvajanje Obaminog budžetskog plana moglo da dovede do najveće ekspanzije države od Ruzveltovog „Nju dila“ do danas. Međutim, mnogi analitičari bar za sada veruju da je predsednik Obama efektno obrazložio potrebu da vlada preduzme dalekosežne mere protiv recesije. je šef vašingtonskog dopisništva lista „Njujork dejli njuz“. kaže Difrenk. Dve najnovije ankete javnog mnjenja potvrđuju takav zaključak. Prema novoj anketi „Volstrit Džurnala“ i TV mreže En-Bi-Si, oko 60 odsto ispitanika odobrava način na koji predsednik Obama obavlja svoje dužnosti, a 59 odsto prema anketi Univerziteta Kvinipajek u Konektikatu. Neki politikolozi se možda ne slažu sa nastojanjem predsednika Obame da sve rešava odjednom, ali priznaju da je strategija novog šefa Bele kuće odvažna i potencijalno riskantna. predaje političke nauke na Univerzitetu Virdžinije. kaže Sabato. Veliki plan dolazi sa velikim rizikom. Predsednik Obama se nada da će privreda krenuti nabolje pre nego što podrška javnosti za njegov program i njega lično počne da opada.