BiH 15 godina posle Dejtonskog sporazuma
Na današnji dan pre 15 godina potpisan Dejtonski mirovni sporazum, ali mnogi u BiH smatraju da zemlja stagnira u razvitku
Sarajevo je sada kulturna prestonica koja se burno razvija. Jedino šrapneli i rupe od metaka na nekim zgradama podsećaju na nedavnu istoriju. Grad bio pod opsadom puna 43 meseca početkom i sredinom devedesetih. Stanovnici su živeli pod terorom granata i snajpera sa okolnih brda, a procenjuje se da je poginulo 12 hiljada ljudi. Jedini izlaz iz grada bio je tunel, prokopan ispod aerodroma, kroz koji su u grad ulazile namirnice i izlazili ljudi. U borbama oštećena kuća, u kojoj je tada bio ulaz u tunel, sada je muzej. Vlasnik kuće, bivši vojnik, kaže da Sarajevo želi da napravi sasvim novi iskorak. kaže Edis Kolar, vlasnik muzeja. Dejtonski mirovni sporazum, uz američko posredovanje, potpisali su pre 15 godina lideri Srbije, Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Bosanskohercegovački političari saglasni su da je sporazum uspeo da donese mir i stabilnost na Balkan. U svemu drugom, primećuju i analitičari, tri naroda su podeljena. Bivši član Predsedništva BiH Haris Silajdžić bio je u sastavu bosanske delegacije u Dejtonu. On tvrdi da se davanjem autonomnog regiona bosanskim Srbima u sklopu sporazuma, ustvari, nastavlja etničko čišćenje Bosne i Hercegovine. , kaže Silajdžić. Bivši političar, bosanski Hrvat Krešimir Zubak, takođe je bio u Dejtonu. On se slaže s tim da se moraju rešiti etničke podjele. ”Po meni je glavni politički problem pitanje budućnosti BiH, jer organizacija Bosne i Hercegovine nije rešena ovim sporazumom i to je i dalje ostalo otvoreno pitanje", smatra Zubak. Slavko Jovičić je predstavnik bosanskih Srba u Parlamentu. On kaže da nema šanse da njegov narod odustane od Republike Srpske, zarad jedne centralizovane BiH. , poručuje Jovičić. Ove podele odslikavaju se i u školskom sistemu BiH, tako da različite etničke grupe učenika pohađaju nastavu po različitim nastavnim programima i u odvojenim razredima. Međutim, u Mostaru, nekada poprištu jednog od najžešćih sukoba tokom rata, na takozvanom koledžu “Ujedinjeni svet”, mladi Bošnjaci, Srbi i Hrvati studiraju zajedno. I oni kažu da su optimisti u pogledu budućnosti svoje zemlje. kaže Magdalena Vidović iz Hrvatske. , mišljenja je Đorđe Modraković iz Srbije. zaključuje bošnjak, Alen Bukvić. Mostar je čuven po svom mostu iz vremena otomanskog carstva, koji je tu stajao više od 400 godina, sve dok ga nisu granatirali u ratu. Uništenje tog mosta simbolizuje svu besmisao ratnih razaranja. Njegova obnova 2004, pokazuje da su mnoge fizičke rane iz rata zalečene, ali ostaje mnogo političkih i mentalnih ožiljaka. Većina političara se slaže da je budućnost BiH unutar Evropske unije. A ta budućnost, kažu svi, zavisi od mogućnosti i spremnosti ljudi na ovim prostorima da prevaziđu sukobe iz prošlosti.