Britanija menja zakon o ratnim zločinima
Britanska vlada namerava da predloži izmenu zakona o procesu izdavanja naloga za hapšenje osumnjičenih ratnih zločinaca
Prošlog decembra, bivša izraelska ministarka inostranih poslova, Cipi Livni, iznenada je otkazala posetu Londonu, kada je saznala da bi mogla da bude uhapšena zbog navodnih ratnih zločina u Gazi. Tadašnji britanski ministar inostranih poslova, Dejvid Milibend, zaprepastio se i obećao da će promeniti zakon. Vlada u Londonu sada namerava da javnom tužiocu da pravo veta na izdavanje naloga za hapšenje optuženih za ratne i slične zločine. Borci za zaštitu ljudskih prava se tome protive. Hapšenje bivšeg čileanskog diktarora Avgusta Pinočea 1998. u Engleskoj, u skladu sa španskim nalogom za hapšenje, bila je prva primena principa univerzalne jurisdikcije – koja se zasniva na pretpostavci da su pojedini zločini toliko teški da država ima pravo da sudski goni počinioce, bez obzira gde se zločin dogodio. Pinoče je bio pritvoren u Britaniji 16 meseci pre no što je oslobođen zbog lošeg zdravstvenog stanja. Stručnjak za ratne zločine Džems Gau kaže da je to bila diplomatska sramota i da Britanska vlada uvodi novi zakon da bi sprečila da se to ponovo dogodi. Nadležni takodje kažu da će promena tog zakona pomoći u sprečavanju politički motivisanih zahteva. Medjutim, protivnici kažu da je pravda važnija od zaštite trgovine ili dipomatskih odnosa. Prošlog proleća, bivši bosanskohercegovački predsednik, Ejup Ganić, uhapšen je kad je Srbija ukazala da će tražiti njegovo izručenje zbog navodnih ratnih zločina. U skladu sa uslovima sporazuma, britanski sudovi su obavezni da sprovedu slučaj. Nakon pet meseci, sudija je odbacio ovaj slučaj, s obrazloženjem da nema dovoljno dokaza i da je reč o zloupotrebi pravde. Iako je Ganićevo oslobođenje bilo pobeda za njegove advokate, mnogi su ga videli kao osudu britanskog pravosudnog sistema. Nadležni iz vlade su odbili da komentarišu predloženi zakon, ali su rekli da su za svaku promenu zakona potrebni meseci.