Volt: Amerikanci podržavaju spoljnu politiku predsednika Obame
Profesor Stiven Volt, ekspert za međunarodnu bezbednost i međunarodne odnose na Univerzitetu Harvard za Glas Amerike komentariše dosada
Profesor Stiven Volt, ekspert za međunarodnu bezbednost imeđunarodne odnose na Univerzitetu Harvard za Glas Amerike komentarišedosadašnje spoljnopolitičke poteze predsednika Baraka Obame i ocenjuje tim kojije predsednik sastavio da mu pomogne u rešavanju ključnih problema sa kojima seSjedinjene Države suočavaju na svetskoj pozornici. Barak Obama je pragmatičan i nema neku krutu vizijuameričke spoljne politike, kaže Stiven Volt. "Takođe sam uveren da će Obama lično, bar u prvih godinu– dve, biti mnogo zauzetiji ekonomskim oporavkom zemlje, nego međunarodnimprilikama. Zbog toga je oko sebe okupio grupu veoma iskusnih i cenjenih spoljnopolitičkiheksperata, kojima može da delegira ovlašćenja". "Zadržavanjem Roberta Gejtsa iz Bušove adminstracije zasekretara za odbranu, imenovanjem marinskog generala sa četiri zvezdice, DžejmsaDžonsa za šefa Saveta za nacionalnu bezbednost i postavljanjem svog glavnogdemokratskog rivala Hilari Klinton na čelo Stejt dipartmenta, Obama je usuštini opasao svoj predsednički položaj neprobojnim štitom u pogledu kritikespoljne politike Bele kuće". Prema rečimaStivena Volta nije nikakvo iznenađenje da je jedan od prvih spoljnopolitičkihpoteza predsednika Obame postavljanje Džordža Mičela na položaj specijalnogizaslanika za Bliski Istok. "Tokom predsedničke izborne kampanje, Obama je obećao da će imenovatiizaslanika na početku svog mandata, odnosno neće čekati poslednju godinu u Belojkući da bi se bavio izraelsko-palestinskim konfliktom. I zaista je izuzetnobrzo postavio Mičela. Što je još interesantnije, Mičel nije osoba koja je jednostranoprivržena Izraelu, kao neki raniji američki posrednici. Mičel uživa ugled vrloodmerenog, pravednog i lucidnog pregovarača. Za razliku od drugih potencijalnihkandidata za tu funkciju, Mičel takođe može da se pohvali dosadašnjim pregovaračkimuspesima. Pomogao je u postizanju mira u Severnoj Irskoj". U jednom od svojih prvih intervjua stranimmedijima, predsednik Obama se obratio arapskom svetu putem saudijske televizijeAl-Arabija. "Intervju al-Arabiji postigao je dve stvari. Prvo,činjenica da je američki predsednik odvojio vreme za taj razgovor samo po sebije simboličan gest i pružanje ruke. Zatim, sebe je predstavio kao osobu kojagaji prijateljska osećanja prema arapskom i muslimanskom svetu. Mada nijeprenebregao činjenicu da među nama postoje razlike, Obama je očigledno arapskomsvetu želeo da predoči da je njegov pristup suprotan pristupu predsednika Buša". Među prvim odlukamapredsednika Obame je nalog za zatvaranje, u što bržem roku, pritvornog centra ubazi u Zalivu Gvantanamo. Volt kaže da je taj potez povučen sa dodatnim ciljemda se ukloni najveća mrlja koju je Amerika stekla u borbi protiv terorizma. "Način na koji je postupano prema osumnjičenimteroristima i zatvorenicima u Gvantanamu, naneo je štetu američkom ugledu, jerje pokazao nedoslednost Amerike u pridržavanju sopstvenih principa. Pritvor zatvorenika bez optužnice, naneodređeno vreme i bez pristupa sudskom postupku u potpunoj je suprotnosti sasuštinskim vrednostima Sjedinjenih Država. Dodajmo tome metode torture koje su bile korišćene i dolazimo doizuzetno visoke moralne cene koju je zemlja platila".