Kosovski pregovarači razmatrali moguće ustupke
Kosovski premijer Agim Čeku, odbacuje sve zahteve koji kroz reformu lokalne vlasti znače “podelu, ekstrateritorijalnost i direktne inst
Nakon prvog redovnog sastanka koji je bio posvećen drugoj sesiji pregovora o statusu Kosova, koji će, kako je nagovestio tokom nedavne posete Pristini, glavni pregovarač Marti Ahtisari, početi krajem jula, prištinski tim nije konkretizovao stavove koje će zauzeti tokom nastavka razgovora. Najveći deo današnjeg sastanka članovi pregovarackog tima Prištine posvetili su diskusiji u vezi sa “odgovorima za drugu fazu razgovora o statusu”, ali je susret, prema rečima portparola Skendera Hisenija završen bez konkretnih zaključaka. Ono što je poznato za sada jeste da pregovarački tim razmatra zahteve medjunarodnih posrednika po pitanju ustupaka u vezi sa procesom decentralizacije.” I dalje smo za to da odobrimo osnivanje tri nove opštine i proširimo jednu postojeću”, zaključio je Hiseni. O decentralizaciji bilo je reči i na okruglom stolu u Prištini odrzanom posle projekcije “Foruma 2015”. Kosovski premijer Agim Čeku, odbacio je u uvodnom izlaganju sve zahteve koji kroz reformu lokalne vlasti znače “podelu,ekstrateritorijalnost i direktne institucionalne veze sa susednim zemljama”. Čeku je podsetio da je process reforme lokalne vlasti značajan ne samo zbog utvrdjivanja statusa Kosova već i zbog boljeg funkcionisanja institucija i približavanja vlasti gradjanima. “Vlada kroz taj proces želi da uspostavi efikasniju i funkcionalniju lokalnu upravu, poveća ucešće gradjana u institucijama lokalne uprave i integriše manjine”, zaključio je Čeku. A, šef UNMIK-ovog odelenja za povratak i zajednice, Sandra Misel izjavila je danas na konferenciji za novinare da osnovnu smetnju povratku predstavljaju loše ekonomske prilike na Kosovu. Ona je precizirala da 30 miliona evra koliko izdvajaju vlada Kosova i ostali donatori nije dovoljno za održivi povratak, izgradnju kuća i infrastructure. Ono što je prema njenom mišljenju ohrabrujuće jeste da je nakon potpisivanja protokola o povratku, 70 porodica izrazilo želju da se vrati u srpsko selo Babuš.