Ruski predsednik Vladimir Putin susreo se sa izraelskim funkcionerima
Putin je odgovorio na kritike u vezi sa nekim vidovima ruske politike prema Bliskom istoku, ukazujući da to ne predstavlja opasnost po 
Uprkos ceremonijama i počastima koje je Izrael iskazao ruskom predsedniku, senku na Putinovu posetu bacila je podrška koju Rusija pruža Siriji i Iranu. Uoči početka posete Izraelu, ruski lider je objavio da će Rusija prodati Siriji protiv-avionske projektile. Kremlj takođe snabdeva Teheran skoro svom tehnologijom neophodnom za iranski nuklearni program. Izrael se protivi ruskoj pomoći tim zemljama. Predsednik Putin je direktno govorio o izraelskim rezervama, kada je posle susreta sa svojim domaćinom predsednikom Kacavom, ukazao da oružje koje je prodato Siriji ne predstavlja pretnju za Izrael. On je, takođe, naglasio da Rusija podržava samo miroljubivu upotrebu nuklearne energije u Iranu, dodavši da je Teheran obavezan da utrošeno atomsko gorivo vrati Moskvi, kako ne bi moglo da bude upotrebljeno za proizvodnju atomskog oružja. Putin je, međutim, istovremeno priznao da su sadašnje mere kontrole nedovoljne, naglasivši da Iran mora da prihvati program nuklearnih inspekcija. Uprkos svim Putinovim izjavama da takve ruske akcije ne predstavljaju pretnju Izraelu, to nije zadovoljilo izraelske zvaničnike. Zamenik izraelskog premijera, Ehud Olmert ponovo je naglasio da Rusija prodaje tehnologiju Iranu, koja može biti upotrebljena za proizvodnju atomskog oružja ukazavši da to jeste razlog za zabrinutost. Ruski predsednik je u Izrael došao iz Egipta, gde je objavio da bi želeo da Moskva bude domaćin blisko-istočne mirovne konferencije. Palestinci su toplo pozdravili taj predlog, ali ne i Izraelci, koji su preokupirani zbog planiranog povlačenja svih jevrejskih naselja iz pojasa Gaze. Izraelska strana smatra da se još nisu stekli uslovi za takav susret. Vašington je, takođe, sa rezervom primio taj predlog. Portparol Bele Kuće, Skot Mek Klelan ukazao je da još nije došlo vreme za održavanje međunarodne konferencije. Međunarodni mirovni plan, poznat kao «mapa za mir», predviđa da takva konferencija bude održana tokom druge faze realizacije, ali do sada ni jedna strana još nije ispunila uslove predviđene u prvoj fazi.