Koliko se u Srbiji podržava saradnja sa Hagom?
Tokom poslednje decenije odnos prema Hagu je uglavnom hladan, mada je bilo i perioda otopljavanja.
Iako se gotovo dve trećina građana Srbije protivi hapšenju i isporučenju Ratka Mladića Tribunalu u Hagu, da kojim slučajem bivši komandant Vojske Republike Srpske koji je više od decenije u bekstvu, sutra bude uhapšen – ništa se veliko ne bi dogodilo, ocenjuje Jovo Bakić, docent na Filozofskom fakultetu u Beogradu. , kaže Bakić. Pre samo tri godine svega trećina građana protivila se izručenju Ratka Mladića Hagu. Danas taj procenat je udvostručen – sa 32, broj onih koji se protive hapšenju Mladića skočio je na čak 64 odsto. Razloge za ovaj skok Jovo Bakić vidi pre svega u samom Tribunalu – posle oslobađajućih presuda Ramušu Haradinaju i Naseru Oriću promena raspoloženja građana je logična. priča on. Na nedavnom objavljivanju rezultata istraživanja o odnosu građana prema Haškom tribunalu, koje su sproveli Misija OEBS u Srbiji i Beogradski centar za ljudska prava, profesor Vojin Dimitrijević je ocenio da se odbijanje da se Mladić izruči svodi na urođenu odbojnost prema činjenici da je pripadnik vlastite nacije kriv. ocenjuje profesor Dimitrijević. Sa druge strane, istraživanje pokazuje i da više od polovine građana – njih 55 odsto smatra da Srbija treba da sarađuje sa Hagom. Od toga, samo 15 odsto građana smatra da je to potrebno u interesu pravde, dok ostali podržavaju saradnju da bi se izbegle sankcije ili zato što to može da donese neku korist. ocenjuje Jovo Bakić. Konačno, vrlo je zanimljiv i podatak da čak 66 odsto građana misli da je pravosudni sistem Srbije sposoban za suđenje ratnim zločinima. smatra Bakić. kaže Bruno Vekarić. Dobar deo odgovornosti za ovakve stavove građana snose, po mišljenju Bakića i srpske vlasti, sve vlade od 2000-te naovamo jer su pokazivale veliki stepen pragmatičnosti kada je u pitanju Hag i večito su balansirale između pritiska iz Evrope i sveta i raspoloženja ovdašnjeg javnog mnenja.