<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://us.news2.yimg.com/us.yimg.com/p/ap/20040915/capt.mosb10509151225.russia_school_seizure_mosb105.jpg">Uzimanje talaca je taktika koju teroristi širom sveta sve više koriste - 2004-09-15
Krize sa taocima èesto imaju tragièan završetak, što je bio sluèaj i sa nedavnom krizom u Beslanu, na jugu Rusije, gde je stradalo 338
Uzimanje talaca, kidnapovanja, i bombaški napadi postali su deo ruske svakodnevice tokom protekle decenije, pri èemu su èeèenski pobunjenici postajali sve odvažniji u svojim napadima na civile. Nažalost, kao i u nekim prethodnim sluèajevima, drama u Beslanu završila se masovnim krvoproliem. Od samog poèetka, kriza u školi u Beslanu lièila je na opsadu moskovskog pozorišta 2002. godine kada su èeèenski pobunjenici držali kao taoce više od 700 ljudi. U tom incidentu poginuli su 129 talaca i 41 èeèenski borac. Veæina talaca stradala je od gasa koji su ruske trupe ubacile u pozorište da bi onesposobile otmièare. Tragièan ishod te krize doveo je do mnogih pitanja o tome da li su ruske obaveštajne i bezbednosne službe u stanju da se suoèe sa sliènim situacijama. Imajuæi u vidu te ranije kritike, ruski predsednik Vladimir Putin je prvobitno obeæao da æe se vlasti uzdržati od ishitrenih akcija u školi u Beslanu. «Naš najvažniji zadatak u ovoj situaciji je da saèuvamo živote talaca.» Medjutim, ruske trupe su, navodno bile primorane da otvore vatru, nakon što su otmièari poèeli da pucaju na taoce koji su pokušali da pobegnu. U oba sluèaja, ruske vlasti su bile primorane da upotrebe silu, žrtvujuæi živote nekih od talaca da bi spasle druge. Džon Pajk je struènjak za terorizam u internet firmi Globalsecurity.org. «Ruske specijalne snage su se suoèile sa neobiènim, u stvari jedinstvenim situacijama zbog toga što su Èeèeni uzeli za taoce velike grupe ljudi. Ruske snage su zatim stekle reputaciju zbog navodne bezobzirnosti i brutalnosti, što je, mislim, velikim delom posledica bezobzironosti i brutalnosti samih otmièara.» Tokom nekoliko proteklih decenija u svetu je bilo brojnih kriza sa taocima. U nekim od tih sluèajeva, kada je sila morala da bude upotrebljena bilo je uspešnih ishoda. U decembru 1996. godine, teroristi su upali u japansku amabasadu u Limi, glavnom gradu Perua, i držali kao taoce više od 500 ljudi. Posle èetiri meseca neuspešnih pregovora, peruanski komandosi su upali u ambasadu, oslobodivši gotovo sve taoce. Samo jedan talac je bio ubijen. Precizan plan i munjevita akcija rezultirali su uspešnom akcijom spasavanja. Ipak, ne odvija se uvek sve po planu. Na primer, iranski ekstremisti su 1979. godine prodrli u amerièku ambasadu u Teheran zadržavši celokupno osoblje kao taoce. Posle napornih i neuspešnih diplomatskih pregovora, SAD su pokušale da odvažnom akcijom spasu osoblje ambasade. Od samog poèetka, akcija nije tekla po planu i morala je da bude obustavljena. Dok se amerièki tim povlaèio, u sudaru dve letelice, poginulo je osam amerièkih vojnika. Eksperti su za neuspeh misije okrivili neadekvatne podatke i loše planiranje. Na olimpijadi u Minhenu 1972, još jedna kriza sa taocima završila se tragièno kada su èlanovi palestinske grupe «Crni septembar» držali kao taoce izraelske sportiste. U pokušaju da brzo okonèaju krizu, nemaèki pregovaraèi su ponudili otmièarima bezbedan let iz zemlje, mada su u stvari nameravali da ih obmanu i to iskoriste da bi oslobodili taoce. U razmeni vatre koja je usledila stradali su svi izraelski sportisti. Upotreba sile je èesto jedina opcija u suoèavanju sa teroristima. Medjutim, struènjaci naglašavaju da u tim situacijama pažljivo planiranje i elemenat iznenadjenja igraju kljuènu ulogu. Uspešno oslobadjanje talaca u otetom avionu, od strane izraelskih komandosa, u Entebeu, u Ugandi 1976. godine smatra se primerom uspešne akcije tog tipa. Kriza je trajala sedam dana i bila razrešena briljantno izvedenom akcijom spasavanja, pri èemu su poginuli svih sedam otmièara, jedan izraelskih vojnik i troje talaca. Sa jaèanjem bezbednosti na aerodromima, eksperti, medjutim, ocenjuju da bi buduæe teroristièke akcije mogle više da lièe sluèajevima iz Rusije, sa zarobljavanjem talaca u zgradama. Struènjak za terorizam Džon Pajk ukazuje da veæina zgrada nema potrebne mere obezbedjenja od otmièara. «Èinjenica je da ako teroristi žele da zarobe i drže kao taoce velike grupe ljudi oni mogu da zauzmu niz razlièitih objekata - stambenih zgrada, bolnica, škola, koje jednostavno nemaju potrebne mere obezbedjenja da bi se to spreèilo.» Najnovija tragedija u Rusiji pokazuje da æe ukoliko su teroristi spremni da umru za svoju stvar možda biti nemoguæe da se taoci bezbedno spasu. Medjutim, sa poukama iz tih i sliènih tragedija, bezbednosni eksperti se nadaju da æe bar poboljšati izglede za spasavanje talaca u buduæim krizama.