<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://voa-8.chntva1-dc1.cscehub.com/mediastore/voatv_17sept04_KofiAnnan_15.jpg"> Generalni sekretar Ujedinjenih nacija, Kofi Anan, upozorio na opasnost od širenja nuklearnog oružja - 2005-02-13
Anan je rekao da bi svet, ukoliko se ne budu ojaèali postojeæi mehanizmi kontrole, mogao da se suoèi sa nastojanjima više zemalja da pr
Generalni sekretar UN nije direktno pomenuo nijednu državu, ali nije ostavio mesta sumnji da je imao u vidu Severnu Koreju koja je prošle sedmice sapoštila da poseduje nuklearno oružje, kao i situaciju u vezi sa nuklearnim programom Irana. Anan je zatražio znaèajaniju ulogu UN ne samo u borbi protiv širenja atomskog oružja, veæ i u borbi protiv terorizma. Rekao je da "UN ne moraju da pokažu ni malo tolerancije kada je reè o terorizmu" te da "kolektivna odbrana mora da se ojaèa, i to ukoliko su mirna sredstva iscrpljena, treba da se razmisli i o primeni sile". Ciljni napadi na civile ne mogu, medjutim, nikako da se prihvate, naglasio je Anan u Minhenu. Na groblje poginulih u saveznièkom bombardovanju 13. februara 1945. vence su položili nemaèki politièari i ambasadori SAD, Velike Britanije i Francuske. Za to vreme je oko 5.000 ekstremnih desnièara promarširalo centrom grada u blizini pokrajinskog parlamenta. Prema navodima medija, ovo je bio najveæi skup ekstremne desnice u istoriji SR Nemaèke. Neonacisti su u održanim govorima pilote saveznièkih aviona uporedili sa èuvarima koncentracionih logora uz tvrdnju da je u bombardovanju Drezdena poginulo oko 200.000 ljudi. Prema navodima istorièara u Drezdenu, na koji je u noæi izmedju 13. i 14. februara baèeno oko 3.500 bombi, poginulo je izmedju 30.000 i 35.000 ljudi. Bilo je to najveæe saveznièko bombardovanje u Drugom svetskom ratu. Kancelar Gerhard Šreder je danas osudio sve pokušaje falsifikovanja istorije Drugog svetskog rata. On je kritikovao što i 60 godina posle kraja rata i sloma nacizma ima pokušaja da se "ospore krivica i odgovornost koju je nacistièka Nemaèka imala za izbijanje Drugog svetskog rata, za teror i uništavanje". Veèeras æe, kao simbol mira, biti otvorena ponovno izgradjenja drezdenska katedrala srušena u bombardovanju. Novac za obnavljanje stigao je velikim delom upravo iz SAD i Veklike Britanije, zemalja èiji su avioni bombardovali Drezden. Prema oèekivanjima organizatrora do ponoæi æe se oko 90.000 ljudi u Drezdenu okupiti na komemorativnih skupovima i protestima protiv neonacista.