Kopli: Gestovi dobre volje mogli bi da se protumače kao slabost
Urednik i izdavač časopisa “Odbrana i spoljni poslovi - strateška politika”, Gregori Kopli govori za "Glas Amerike" o spoljnopolitičkim
Kopli: “Spoljna politika BarakaObame bi, paradoksalno, mogla da se pretvori u izolacionističku, upravozbog tendencije stavljanja preteranog naglaska na diplomatiju ipolitiku ustupaka, recimo prema Iranu, Rusiji, Pakistanu, itd. To bimoglo da se pokaže kontraproduktivnim, jer bi gestovi dobre voljeVašingtona mogli da se protumače kao slabost i rezultiraju suprotnimefektom. S druge strane, SAD će morati da razmotre mogućnost relativnobrzog povlačenja, ne samo iz Iraka, već i iz Avganistana, posleobračuna sa Al-Kaidom, čemu doprinose dve realnosti: Kurdistan jezatvorio vojnu bazu Manas, koja je bila od kritične važnosti zaameričke i savezničke operacije u Avganistanu. Istovremeno, situacija uPakistanu postaje sve nestabilnija, a ugrožene su i saobraćajne veze zaprolaz savezničkih snaga i dostavu materijala. To znači da će vođenjeratnih operacija u Avganistanu biti teško i složeno”. Glas Amerike: Kakve bi mogle da budu strateške opcije SAD i EU prema Rusiji i Turskoj? Kopli:“Turska se udaljava od Evrope i SAD i približava Rusiji. Rusija je sadanajveći poslovni partner Turske. Moskva kontroliše protok nafte izcentralne Azije preko Kavkaza do Crnog mora. Posle ruske invazije naGruziju, Turska i Azerbejdžan nisu imali druge opcije već da se okrenuRusiji, koja agresivno širi svoju energetsku mrežu. Rusija ćekontorlisati i južni naftni tok ka Evropi, pa će time steći i političkiuticaj u tim regionima. Mogućim prolaskom naftovoda kroz Iran i Tursku,obe te zemlje će se još više približiti Rusiji. Ovim bi moglo da sezavrsi 150-godišnje zapadno obuzdavanje Rusije i ogromna transformacijafundamentalne geopolitičke situacije u tom delu sveta od vremenaKrimskog rata 1853 - 1856. To znači da bi buduća politika Evrope premaRusiji mogla da bude više partnerskog karaktera, a prema SAD mogla bida bude uzdržanija”. Glas Amerike: Ukoliko Turska nastavi da održava bliske odnose sa Rusijom, kako bi to moglo da se odrazi na Balkan i Srbiju? Kopli:“Turska bi u tom slučaju daleko lakše odobravala politiku i željeRusije na Balkanu, pošto Ankara vidi u Moskvi svoj glavni i ključnienergetski izvor. Slična situacija bi mogla da bude i sa ostalimzemljama kroz koje bi prolazio gasovod, kao što su Grčka, Bugarska,Srbija, a moguće i Hrvatska. Znači, uticaj Rusije i Turske će najugoistoku Evrope biti u porastu. Ovo povezivanje zemalja duž linijegasovoda biće korisno ne samo za Rusiju već i za Srbiju, koja je veomapodeljena na unutrašnjem planu, a na spoljnom se kreće u trougluVašington-Brisel-Moskva. U ovom momentu, Srbija bi morala da se prisetisvog istorijskog identiteta i veličine, a Srbi bi možda mogli ponovo darazmotre ulogu monarhije, kao nepolitičke, istorijske i ujedinjujućeinstitucije”.