SAD bi morale drastično da smanje oslobađanje gasova staklene bašte
Direktor Američkog Instituta za politiku zemlje, Lester Braun, predstavio je ambiciozni plan za drastično smanjenje oslobađanja gasova 
DirektorAmeričkog Instituta za politiku zemlje, Lester Braun, predstavio je ambiciozniplan za drastično smanjenje oslobađanja gasova staklene bašte u svetu, unarednih 12 godina. Obaamerička predsednička kandidata kažu da su predani usmeravanju SjedinjenihDržava na put smanjenja oslobađanja takozvanih "gasova staklene bašte" za 60 do80 procenata, do 2050. godine. Funkcioneri Evropske unije kažu da rade naneposrednije izvodljivom planu, da se oslobađanje štetnih gasova do 2020.smanji za 20 procenata. Međutim, direktor vašingtonskog Instituta za politikuzemlje, Lester Braun, kaže da su obe te inicijative nedovoljne. Umesto da seoslobađanje štetnih gasova do 2020. godine smanji za petinu, ili da se do 2050.smanji za više od polovine, Braun kaže da bi svet morao da smanji oslobađanjetih gasova za čitavih 80 odsto, i to ne kasnije od 2020. godine. To zvučipreambiciozno, ali Braun predlaže tri osnovne strategije. "Prvaje da se u čitavoj svetskoj privredi sistematski podiže nivo efikasnostikorišćenja energije. Druga je masovni prelaz sa fosilnih goriva na obnovljiveizvore energije. I treća - zabrana sečenja šuma, uz veoma ambicioznu inicijativunjihove obnove sađenjem milijardi drveća." Braunje taj plan predstavio tokom telekonferencije sa američkim i stranimizveštačima. Prema njegovim rečima, zamenjivanje klasičnih sijalica sa užarenimvlaknom novim, fluorescentnim sijalicama, smanjilo bi potrošnju struje u svetuza 12 procenata. To bi omogućilo Sjedinjenim Državama i drugim zemljama dazatvore na stotine termoelektrana na ugalj i tako smanje oslobađanje gasovastaklene bašte. Brauntakođe preporučuje masovnu izgradnju elektrana na vetar, sunce i geotermalnuenergiju. Te elektrane služile bi za punjenje akumulatora nove generacijehibridnih vozila, koja se sada razvijaju u Sjedinjenim Državama i Japanu. Prelaz sa motora sa unutrašnjim sagorevanjem, kombinovan sa ulaganjem u javniprevoz, imao bi dramatičan efekat na zagađivanje vazduha. Braundodaje da političari u svetu imaju tendenciju da ocenjuju koliko je smanjenjeoslobađanja gasova staklene bašte politički izvodljivo, ali kaže da je topogrešan pristup. Umesto toga, kaže on, političari bi trebalo da se pitajukoliko je smanjenje neophodno da se izbegne ekološka katastrofa. "Rečnije samo o klimatskim promenama. To se tiče i bezbednosti izvora hrane. Akonastavimo ovako, led na Grenlandu će se verovatno istopiti što će podići nivomora za 7 metara. A to bi moglo da stvori na stotine miliona izbeglica pobeglihod rastućeg mora." Kritičaričesto uzvraćaju da su takvi planovi skupi i da bi ograničili ekonomski rast. Braun kaže da bi dugoročna cena neektivnosti bila veća i da bi vlade trebalo darazmotre smanjenje poreza na prihode, uz istovremeno povećanje poreza napotrošnju energije i zagađivanje.