Umetnost trpi posledice ekonomske krize
Ekonomija tone sve dublje u recesiju, a umetničke organizacije koje zavise od privatnih i privrednih donacija, bore se da izađu na kraj
Poput mnogih neprofitnih organizacija širom Sjedinjenih Država, „Teatar konstelejšn“ oseća posledice recesije. Osnivačica i umetnička direktorka  kaže da njena kompanija ove godine mora da bude kreativna i na sceni i van nje. „ U Sjedinjenm Državama ima više od stotinu hiljada neprofitnih umetničkih organizacija, kao što je „Teatar konstelejšn“. Na njih otpada ukupno pet miliona i 700 hiljada radnih mesta. Te organizacije obično ostvaruju 50 odsto prihoda od prodaje ulaznica, 40 odsto od privatnih donacija i 10 odsto od privrede, raznih fondacija i države. , predsednik organizacije Amerikanci za umetnost, kaže da su vremena teška. „ Linč dodaje da će ostalih 90 odsto možda morati da smanjuje budžet do 20 odsto. Među njima je i „Imedžinejšn stejdž“, dečje pozorište u predgrađu Vašingtona. „Imedžinejšn stejdž“ je prošle godine na listi strukovnog magazina bilo na 49 mestu među pet hiljada američkih kompanija koje se najbrže razvijaju. Ove godine, pozorište je dobilo 10 odsto manje donacija. Izvršna direktorka, , kaže da ne postoji jednostano rešenje. “ Kroford je od svakog zaposlenog tražila da predlože tri ideje za uštedu ili zaradu pet hiljada dolara. Ideje su se kretale od toga da raskinu ugovor za uređivanje zelenila oko zgrade i to urade sami, do toga da svaki zaposleni uzme tokom godine osam neplaćenih dana. Ali čak i u svetu umetnosti, najbolji planovi zavise od tržišta. Glumci iza scene „Teatra konstelejšn“ kažu da ne znaju da li će uspeti da pronađu posao u budućnosti. objašnjava da je to teško reći, jer je većina pozorišta u Vašingtonu već napravila podele za svoje produkcije do kraja leta. „ Amerikanci za umetnost procenjuju da bi smanjenje finansiranja ove godine moglo da ugrozi 750 hiljada radnih mesta. Organizacija kaže da bi umetnost iduće godine mogla da doživi još veća smanjenja budžeta.