Dan zahvalnosti
Imamo razloga da budemo zahvalni na mnogo čemu: našim porodicama, prijateljima, divnoj zemlji i slobodi koju svakom od nas garantuje Sv
Poslednji četvrtak u novembru proslavalja se u Americi kao Dan zahvalnosti. Osnivači Sjedinjenih Država bili su pretežno ljudi koji su bežali od verskog proganjanja. Ti hodočasnici - takozvani pilgrimi - tražili su mesto na kome bi mogli da na svoj način ispovedaju veru bez bojazni od represija i uplitanja vlasti. Godine 1621. u sadašnjoj državi Masačusets, evropski doseljenici i američki Indijanci izrazili su zajedno zahvalnost zbog obilne žetve. Prvi američki predsednik Džordž Vašington je 1789. objavio dekret zahvalnosti za, kako se izrazio, “ miran i racionalan način na koji smo osnovali vladu radi naše bezbednosti i sreće...kao i radi gradjanskih i verskih sloboda kojima smo svi blagosloveni..” Verska sloboda je u današnje vreme dragoceno pravo. Ona predstavlja slobodu da se traga, spozna i služi Bogu kako svakom pojedincu diktira njegova savest. Instinktivna potreba Amerikanaca da zaštite i promovišu tu slobodu zasnovana je na istorijskim tekovinama. Odlučnost SAD da promovišu fundamentalna prava obogaćena je prioritetom koji mnogi Amerikanci daju religiji. Evo šta je o tome rekao predsednik Džordž Buš: “Mi smo zemlja koju su osnovali muškarci i žene, koji su se osećali duboko zavisnim od Boga i uvek mu zahvaljivali i slavili ga... Imamo razloga da budemo zahvalni na mnogo čemu: našim porodicama, našim prijateljima, našoj divnoj zemlji, i na slobodi koju svakom od nas pojedinačno garantuje Svevišnji.” U ratu za nezavisnost 1775., u gradjanskom ratu 1861., i dva svetska rata u 20-tom veku, mnogi Amerikanci su se žrtvovali da bi sačuvali tu slobodu. Ni ova godina nije izuzetak. Danas, mnogi hrabri mučkarci i žene osiguravaju mir na mestima daleko od kuće, rekao je predsednik Buš, i mi izražavamo zahvalnost njima i njihovim porodicama za tu službu, žrtvu i snagu.