Francuska: Oland novi predsednik
Posle 17 godina, levica se vraća u Jelisejsku palatu, kandidat socijalista prema preliminarsnim rezultatima dobio 52 odsto glasova 
Socijalista Fransoa Oland izabran je danas za predsednika Francuske, čime se levica vraća u Jelisejsku palatu posle 17 godina. Prema procenama agencija CSA, TNS i Ipsos, Oland je osvojio 52 odsto, a njegov rival, dosadašnji predsednik Nikola Sarkozi 48 odsto glasova. Oland je tako izabran za sedmog predsednika Pete republike i narednih pet godina provešche na čelu jedne od vodećih svetskih sila, stalne članice Saveta bezbednosti i pokretača Evropske unije. On je prvi predsednik levice, koji dolazi u Jelisejsku palatu, posle Fransoa Miterana koji je držao položaj šefa države od 1981. do 1995. Iako je poslednjih 11 godina lider Socijalističke partije, Oland nikada nije bio na ministarskom položaju. Izabran je za predsednika na talasu krize, uz ogroman rast deficita, rekordnu nezaposlenost (više od 10 odsto) i nezadovoljstvo Francuza zbog mera štednje. Oland je najavio je da će njegova prva poseta inostranstvu u svojstvu šefa države biti rezervisana za nemačku kancelarku Angelu Merkel, koju želi da ubedi da se ponovo pregovara o evropskom budžetskom sporazumu. U Olandovom izbornom štabu najavili su mogućnost da njihov lider još vecceras telefonom razgovara sa Merkelovom. koji je 2007. trijumfovao na izborima, postao je veoma nepopularan i danas doživeo najveći poraz u svojoj 30-godišnjoj političkoj karijeri. On je večeras čestitao pobedu svom rivalu i poželeo mu sreću u teškom poslu koji ga čeka. "Pozvao sam Olanda i poželeo mu sreću. Snosim punu odgovornos za poraz koji sam danas dožeo", rekao je Sarkozi posle objavljivanja preliminarnih rezultata drugog kruga izbora. Uoči prvog kruga izbora Sarkozi je najavio da će napustiti politiku ukoliko ne osvoji drugi predsednički mandat. rekao je Sarkozi. Fransoa Oland treba da najkasnije do 15. maja preuzme funkciju predsednika Francuske. Posle prve predsedničke posete Berlinu, Olan će učestvovati na međunarodnim sastancima u SAD - Grupe 8 i samitu NATO-a, a potom u junu i na prvom evropskom samitu u Briselu.