Trideset odsto izbeglica nije zadovoljeno na planu zdravlja i sanitarnih uslova
U novom izveštaju Visokog komesarijata za izbeglice navodi se da nije zadovoljena  gotovo trećina potreba izbeglica i drugih osoba o ko
Unovom izveštaju Visokog komesarijata za izbeglice navodi se da nijezadovoljena gotovo trećina potrebaizbeglica i drugih osoba o kojima se brine ta agencija Ujedinjenih nacija. AgencijaUjedinjenih nacija za izbeglice obavila je ranije ove godine probnu procenusprovedenu u osam zemalja - Kamerunu, Ekvadoru, Gruziji, Ruandi, Tajlandu,Tanzaniju, Jemenu i Zambiji. Anketirane su izbeglice u logorima, kao i one koježive u urbanim oblastima. Takodje su anketirana unutrašnje raseljena lica iljudi bez matične države. Predstavnica Ujedinjenih nacija za izbeglice,Dženifer Pagonis, izjavila je za GlasAmerike da su humanitarni radnici bili šokirani otkrićem. «Neverovatnootkriće je bilo da gotovo 30 odsto potreba izbeglica nije zadovoljeno na planuobrazovanja, zdravlja i sanitarnih uslova. Jednostavne stvari poput ovih mogu imati veoma duboki efekat na životizbeglica.» Pagonisdodaje da izbeglice koje žive u prihvatnim centrima pomoć poput hrane najčešćedobijaju od humanitarnih agencija. Onaističe da oni takodje žive u nešto bolje zaštićenoj sredini od urbanihizbeglica. DženiferPagonis kaže da su brige izbeglica u urbanim sredinama drugačije, jer one možda žive u stanovima, nemaju dokumenta isuočene su sa eventualnim iseljenjem iz stana ili deportacijom. Ona ističe daje urbanim izbeglicama potrebna veća pravna zaštita od strane UNHCR-a. Pagonistakodje navodi da je izveštaj o Gruziji pripremljen pre najnovijeg konflikta uavgustu i da su se humanitarni radnici bavili nevoljama 100 hiljada izbeglica iraseljenih lica, koji su 1990-tih godina pobegli iz secesionističkih pokrajinaJužne Osetije i Abhazije. Oni, kako kaže Dženifer Pagonis, još uvek žive uprihvatnim centrima: «Usloviu tim centrima su užasavajući. U njimanemaju dovoljan pristup čistoj vodi i funkcionalnim sanitarijama. To su bazične potrebe. Centrisu prenatrpani. Čitave porodice, od bake do unuka žive, u jednoj sobi. Na takveuslove smo naišli. Posledica toga su porodične tenzije. Deca ne idu u školu. Ljudi imaju zdravstvene probleme zbogpomanjkanja sanitranih uslova i pristupa čistoj vodi.» Pagonisdodaje da je svaka od osam zemalja u kojima je sprovedena anketa imalasopstvenu tragičnu priču. Iako se situacije sa izbeglicama razlikuju, onaukazuje da je za sve njih karakteristično odricanje. Uproceni Ujedinjenih nacija identifikovane su oblasti u kojima je neophodnopoboljšanje. Tu spada pristup sistemu azila, registraciji, dokumentaciji i osmatranjena granicama. Dženifer Pagonis dodaje da su takodje neophodni zaštita decei jačanje mera za sprečavanjeseksualnog maltretiranja. Ona zaključuje da će UNHCR zatražiti od zemaljadonatora 63 ipo miliona dolara kako bi se izašlo u susret svim potrebamaizbeglica.