Lorens Korb: Dvojica senatora različito definišu borbu protiv terorizma
Lorens Korb, saradnik istraživačkog Centra za progres Amerike i jedan od bliskih savetnika demokratskog predsedničkog kandidata Baraka 
Lorens Korb, saradnik istraživačkog Centraza progres Amerike i jedan od bliskih savetnika demokratskogpredsedničkog kandidata Baraka Obame za pitanja nacionalne bezbednostii spoljne politike govori za "Glas Amerike" o razlikama i sličnostimaspoljnopolitičkih prioriteta Obame i njegovog republikanskog rivalaDžona Mekejna. Korb smatra da će prvo pitanje na dnevnom novog redu predsednika bitiAvganistan. "I Mekejn i Obama shvataju daje hitno potrebno pronaći rešenje za Avganistan. Obojica predlažuslanje dodatnih američkih snaga. Takođe se slažu da bi SjedinjeneDržave trebalo da više sarađuju sa drugim zemljama. Ali, između Mekejnai Obame postoje i krupne razlike u pogledu Avganistana. Senator Obamase zalaže za povlačenje trupa iz Iraka, od kojih bi jedan deo biopremešten u Avganistan. Senator Mekejn izjavljuje da ne trebanapuštati Irak sve dok tamošnja situacija ne bude potpunostabilizovana. Dvojica senatora zastupaju različite pristupe i premaIranu. Obama se zalaže za uspostavljanje dijaloga bez postavljanjaikakvih uslova. I Mekejn je za dijalog, ali samo ako Iran prethodnoodustane od svog nuklearnog programa". Dvojica presedničkih kandidata različito gledaju i na pitanje Iraka, napominje Korb. "SenatorMekejn veruje da je Irak glavni front u borbi protiv terorizma i daameričke trupe treba da ostanu u Iraku sve do pobede, iako ne kaže štapodrazumeva pod pobedom. Senator Obama, pak smatra, da je najvažnijifront u borbi protiv terorizma Avganistan, gde je al-Kaida ponovoaktivna. Obama smatra da bi Amerika trebalo da odredi datum svogpovlačenja, jer bi to prinudilo iračko vođstvo da što pre postignepolitički dogovor za uspostavljanje stabilnosti u zemlji". Mekejn i Obama se ne slažu ni u pogledu odnosa Sjedinjenih Država sa Rusijom ili Kinom. "SenatorMekejn se zalaže za formiranje saveza demokratija, koji bi isključivaozemlje kao što su Rusija i Kina. Senator Obama kaže obrnuto: 'Miželimo da uključimo te zemlje i razgovaramo sa njima, jer svidelo se tonekome ili ne, globano zagrevanje ili zabrana širenja oružja masovnoguništenja su pitanja, koja se ne mogu rešiti bez njihovog učešća". Korbkaže da bi se administracija Baraka Obame mnogo manje oslanjala navojnu silu u odbrani američkih interesa u svetu, nego evetualna administracija Džona Mekejna. "Sjedinjene Države bi trebalo da se višeoslanjaju na diplomatiju i druge vidove takozvane 'meke sile', kao štosu ekonomska i humanitarna pomoć. Amerika treba ponovo da predvodisvojim primerom otvorene i demokratske zemlje. Za Sjedinjene Države jetakođe veoma važno da poprave svoj narušeni imidž u svetu. Po rečimasenatora Obame, to se može postići uspostavljanjem bolje saradnje sadrugim zemljama, američkim povlačenjem iz Iraka i fokusiranjem pažnjena Avganistan, gde imamo podršku 47 zemalja sveta". Korb kaže da bi administracijaBaraka Obame napustila Bušovu doktrinu nacionalne bezbednosti, kojase zalaže za preventivne ratove. "Mislim daje čak i predsednik Buš odustao od ideje preventivnog rata i siguransam da se senator Obama ne bi založio ni za kakvu oružanu akciju akozemlji ne preti neka neposredna opasnost. Podsetimo se da Rusija tvrdida je na osnovu teorije preventivnog rata izvršila upad u Gruziju, štosvi osuđujemo". Korb takođe navodi da dvojica senatora različito definišu borbu protiv terorizma. "Mislimda nije važno objašnjavati da li je reč o ratu ili nečemu drugom, većda je najpametnije voditi borbu protiv terorizma. Da li Amerika trebada ga vodi sama ili u saradnji sa drugim zemlja, da li treba daprimenjuje isključivo vojnu silu, ili policijske metode, i konačno datreba odrediti ko je tačno neprijatelj. Neprijatelj je al-Kaida. Senator Obama je još 2002. rekao da je Irak glup rat jer tamo nemaal-Kaide. Mekejn drugačije gleda na taj problem. On tvrdi da bipovlačenje iz Iraka uputilo pogrešnu poruku teroristima svuda u svetu. On rat protiv terorizma izjednačava sa Drugim svetskim ratom, koji bion kao predsednik nastavio da vodi". Evo kako Korb objašnjava Mekejnovo i Obamino viđenje transatlanskog partnerstva. "Mislimda obojica žele da ojačaju Severnoatlantski savez. Međutim, verujem dabi se senator Mekejn zalagao za izgradnju antiraketnog sistema uPoljskoj i Češkoj, proširenje NATO-a na područje Kavkaza, i to bezpridobijanja podrške ostalih saveznika. Senator Obama, pak, kaže datreba prvo da se postigne konzensus svih NATO saveznika, a tek onda dase preduzimaju novi koraci". Korb smatra da Amerika nikada nijebila svemoćna, a da sadašnja ekonomska kriza koja potresa zemlju jošviše ograničava njenu moć. "Nema nikakve sumnje da će novaadministracija morati da se suoči sa ogromnim izazovima. Ekonomskakriza kroz koju prolazimo je najveća od vremena Franklina Ruzvelta. Spoljnopolitička kriza u kojoj se nalazimo najveća je od vremenaRičarda Niksona i Vijetnamskog rata", naglašava Lorens Korb. Izbor Baraka Obame za predsednika simbolizovao bi krupan zaokret u politici Sjedinjenih Država prema svetu i obrnuto, zaključuje on. "Mislimda bi senator Obama u odnosu na Džona Mekejna imao veće šanse dapromeni mišljenja sveta o Sjedinjenim Državama, jer bi sam njegov izbordoveo u pitanje sve ono što grupe kao što je al-Kaida govore oAmerici. Na ljude bi verovatno ostavila utisak činjenica da je zaameričkog predsednika izabran čovek čiji je otac Kenijac, majkabelkinja iz Kanzasa, a koji je detinjstvo proveo u Indoneziji. SenatorMekejn bi verovatno mogao da učini slično kao bivši ratni zarobljenik uVijetnamskom ratu. Ali smatram da bi Obama kao predsednik imao prednostu odnosu na Mekejna".