Dobins: Bez promena u politici SAD prema Balkanu
Bivši specijalni izaslanik za Balkan u administraciji predsednika Bila Klintona, sada direktor Centra za međunarodnu bezbednost i odbra
“Jasno je da je fokus predsednika Baraka Obame na ekonomskoj krizi, dok sudržavna sekretarka Klinton i sekretar za odbranu Gejts angažovani napitanjima Iraka, Avganistana i Bliskog istoka za koje su imenovan ispecijalni izaslanici. Medjutim, za sve to treba vremena, i do sadajoš nije doneta odluka o tome kada će doći do povlačenja američkihtrupa iz Iraka, koliko će vojnika biti upućeno u Avganistan, niti štasu naši durogočni ciljevi u tom regionu i da li će pregovori saSevernom Korejom biti nastavljeni. Što se tiče transatlantskih odnosa,posebno u pogledu Balkana, ne verujem da će biti većih promena ilipreispitivanja politike prema tom regionu. U stvari, nema nezadvoljstvaBušovom politikom, i mislim da će ona u tom pogledu biti nastavljena”, kaže Džejms Dobins. Komentarišućiizjave zvaničnika u Srbiji da Beograd neće priznati nezavisnost Kosova,Dobins dodaje da bi to moglo da izvesne mere da se odrazi na odnose sa EUi SAD, ali ističe da će Obamina administracija u najmanju ruku bitiisto toliko predana nezavisnosti Kosova kao i Bušova. “S drugestrane, SAD ne žele da izoluju Srbiju i nastaviće sa nastojanjima daSrbija tokom vremena zauzme razumniji stav prema Kosovu. Na kraći rok,SAD će svakako podržavati ulazak Srbije u evro-atlanske institucije”. Osvrćućise na tendencije nekih regiona u Srbiji, poput Vojvodine, ka većemstepenu autonomije, Dobins kaže da veruje da će SADobeshrabrivati kretanja u pravcu veće autonomije ili eventualnenezavisnosti. “SAD će nastaviti da podržavaju Srbiju i Balkanu okviru sadašnjih granica, uključujući teritorijalni integritetSrbije. Istovremeno, možda postoje načini da Vlada Srbije reaguje nalegitimne zahteve svojih manjina, kao što je madjarska, u okvirujedinstvene Srbije”. Kada je reč o tenzijama u Bosni iHercegovini, odnosima centralne vlasti i Republike Srpske, kao i upogledu interpretacije Dejtonskog sporazuma, Dobins podseća da jeDejtonskim sporazumom zapravo stvoren ustav Bosne i Hercegovine, kojimože da funkcioniše samo ako medjunarodna zajednica igra jaku ulogu. “Sporazumomse obezbedjuju mehanizmi kojima se omogućava da svaka od tri zajednicei dva entiteta stavi veto na, u suštini, bilo koju odluku druge strane,i ne postoji mehanizam da se različita gledišta usaglase i donoseodluke. Otuda snažna uloga medjunarodnog predstavnika. EU i SAD bi višeželele da se postigne neka modifikacija u pogledu Dejtonskog sporazumai ojača ustav da bi se donosile odluke unutar sistema i bez mešanjamedjunarodnog predstavnika. Neki Bošnjaci se zalažu za ukidanjeRepublike Srpske. SAD i Evropska unija ne podržavaju takav stav i to seneće dogoditi. S druge stane, neki u Republici Srpskoj se zalažu zaotcepljenje od Bosne i Hercegovine, pa i prisajedinjenje Srbiji, što setakodje neće dogoditi. Nadamo se da će razumniji ljudi shvatiti da sutakve ekstremne pozicije neprihvatljive. SAD i EU bi podržale nekeumerene promene, ali u skladu sa Dejtonskim sporazumom”. Pomenuvšii eventualne aspiracije albanske manjine u Crnoj Gori i Makedoniji dase više osamostali u svetlu nezavisnosti Kosova, Dobins je ponovonaglasio da smatra da se SAD i EU u potpunosti protive daljim promenamadržavnih granica na Balkanu i smatraju da manjine treba da prihvateživot u državama u kojima žive, uz garantovanje prava na upotrebujezika, obrazovanje i negovanje svojih tradicija.