Različite procene nesreće u Černobilu
Naučnici i žrtve i danas različito procenjuju ljudsku cenu nuklearne havarije u Černobilju
Natalija Manzurova je preživela nesreću. Ona je sa još 15 naučnika upućena na poprište nuklearne nesreće ubrzo posle eksplozije, da započne četvorogodišnje istraživanje uticaja radijacije na životnu sredinu. „“ Otprilike 350 hiljada stanovnika koji su živeli u blizini Černobilja, koji su bili na posletku evakuisani, takođe je dobilo veće doze ozračenja od normalnih. Ali procene broja umrlih variraju od nekoliko stotina do gotovo milion. Svetska zdravstvena organizacija je 2005. izdala izveštaj prema kojem broj mrtvih tokom prve decenije nije bio veći od 2200. Barton Benet, predsednik Černobiljskog foruma, istraživačkog tima Ujedinjenih nacija, kaže da je u izveštaju zaključeno da su posledice eksplozije bile daleko manje ozbiljne nego što su mnogi verovali. „ U istraživanju Ujedinjenih nacija, utvrđeno je da se kod četiri hiljade černobiljskih žrtava, od kojih su mnogi deca, razvio rak štitne žljezde, od kojeg je obolela i Natalija Manzurova. Mnogi stručnjaci veruju da je zračenje posle černobiljske nesreće izazvalo porast broja urođenih mana, kaže doktorka Dženet Šerman, toksikološkinja i autor više knjiga o radijaciji. Međutim, Barton Benet kaže da su u regionu sa izrazito visokim siromaštvom, alkoholozmom i potrošnjom duvana, mnogi ljudi skloni da okrivljuju Černobilj za sve svoje zdravstvene probleme. Aleksej Jablokov, bivši naučni savetnik sovjetske vlade, piše da je Svetska zdravstvena organizacija propustila da iznese istinu o Černobilju. Kako god da se odvija naučna debata, postoji nešto što je van diskusije: veoma veliko područje Ukrajine će ostati opasno radioaktivno – i nepogodno za život ljudi – još najmanje tri stotine godina.