Crnoj Gori status kandidata
EK preporučila Savetu ministara EU da Crnoj Gori odobri status kandidata, dok će mišljenje o Srbiji biti podneto u drugoj polovini 2011.
“ kazao je u Briselu evropski komesar za proširenje Štefan File, predstavljajući izvještaj o napretku Zapadnog Balkana. On je ponovio da je za svaki dalji korak Crne Gore u evrointegracijama potreban konsenzus država članica, dodajući da bi se otvaranje pregovora moglo desiti i u oktobru naredne godine. Crnoj Gori se, kako se navodi u mišljenju Evropske komisije, ostavlja još vremena da osnaži institucije, ali i parlamentarnu kontrolu vlasti. Ukazuje se tako da iako postoje pravni i institucionalni temelji, demokratske institucije ne rade dovoljno dobro, niti je zadovoljavajucća impementacija donijetih zakona. Ipak, ključna zabrinutost Evropljana leži u činjenici da je, kako se navodi u mišljenju, sudstvo politizirano, da institucije za sprovodjenje zakona imaju manjkavosti u radu, posebno kada je riječ o borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. Korupcija je i dalje snažno prisutna, primjećuje se, iako na papiru postoje svi instrumenti za borbu protiv nje. Evropska komisija je takođe danas potvrdila da je započeo posao pripreme mišljenja o spremnosti Srbije da ponese naziv kandidata što bi se, uz razmjenu pitanja i odgovora sa Beogradom, trebalo okončati naredne jeseni. Saradnja sa Haškim sudom i dalje ostaje iznimno važna, ukazao je File u Briselu. ”, istakao je evropski komesar za proširenje. Do tada, pred evropskim članicama će biti danas predstavljeni godišnji izvještaj Evropske komisije koji, uz pohvale rezultatima borbe protiv organizovanog kriminala, donosi i stavke na kojima vlasti u Beogradu moraju još raditi. Pored ostalog, tu je snažnija reforma sudstva, potreba za odlučnijim radom na stvaranju tržišne ekonomije, ali i upozorenje da se više pažnje mora posvetiti problemu diskriminacije manjina. Komisija odaje priznanje poboljšanim odnosma Srbije sa susjedima u regionu, prije svih Hrvatskom i Bosnim i Hercegovinom, kao i njenim koracima ka trajnom pomirenju u ovom dijelu Evrope. Tu, medjutim, nedostaje još jedna tačka-saradnja sa Kosovom koja je, prema stavu Komisije, nedovoljna. Ključna karakteristika odnosa Beograda i Priština je: manjak dijaloga. Saradnji nikako ne doprinose paralelne institucije, kakve Srbija ima na Kosovu, zatim nepriznavanje pečata kosovskih carina i nedovoljna saradnja sa evropskom civilnom misijom na Kosovu.