U subotu, 26. jula, američki FBI obeležava stogodišnjicu postojanja
Od nastanka, 1908. godine, FBI je izrastao iz grupe od 34 istražitelja do agencije od oko 13 hiljada specijalnih agenata i pratećeg oso
Od nastanka, 1908. godine, FBI je izrastao iz grupe od 34istražitelja do agencije od oko 13 hiljada specijalnih agenata i pratećegosoblja koje broji 23 hiljade ljudi. Federalni istražni biro je, 15-ak godina od osnivanjapostojao kao istražni ured Ministarstvapravosuđa. 1924. godine za direktora je imenovan 26-godišnji Edgar Huver. Šta je njegov dolazak na čelnu poziciju značio za tajured? Džon Foks, istoričar FBI-a, će reći je da je Huverjednostavno izvukao FBI iz političkekorupcije. "On je zaista celimsrcem ušao u reformu Biroa i primenu i pošto vanje zakona učinio profesijom, ane polikantskom agencijom federalne vlade." Pod Huverom, Istražni biro u čiji je naziv 1935. dodanaodrednica "federalni" - stekao je reputaciju vrhunske agencijeza istraživanje zločina, proganjanje begunaca,a pre svega agencija čuvena po nepodmitljivosti. Uporedo sa tim Edgar Huver jezasukao rukave i u medijima i javnosti gradio reputaciju FBI-a, toliko i takoda je agencija postala svojevrsni američki i svetski mit. Čak i danas, agenti koji nikada nisu radili za Huvera,njegovo ime izgovaraju sa predznakom "gospodina" Huver. Međutim, to je imalo svoju određenu cenu. Bivši agent FBI-a Stan Pimentel kaže da je Edgar Huver,uz sve dobre stvari, rukovodio FBI-emkao vlastitim feudalnim dobrom, bez nadzora ili uticaja izvana. "Naravno, Huver je polagao račun određenim članovimaKongresa. Smatrano je da on polažeračun i ministru pravosuđa. Ali, on je zaista bio FBI, upravljao je biroom ipraktično je mogao da čini što je hteo." Tako čvrsto vođen, zatvoren i izolovan, FBI je uključivani u kontroverzne operacije - elektronsko prisluškivanje, šezdesetih godina i uometanje grupa aktivista, pokrivanje mnogih ličnosti, uključujući i Martina LuteraKinga. Sada 85-godišnji bivši šef unutrašnjeobaveštajne službe Ed Miler ističe da je Huversa velikom pažnjom i zabrinutušću pratio aktivnosti pokreta za građanskeslobode, mogući komunistički uticaji na anti-ratne grupe i grupe koje su sezalagale za poštovanje ljudskih prava. Milerkaže da Edgar Huver, primera radio, lično nije imao ništa protiv Martina LuteraKing-a, ali je htio da zna sve o njegovim vanbračnim aferama. " Huvera nije brinuo Marrtin Luther King. Jednostavno,nije mu se dopadale njegova moralna karakteristika." Nakon smrti, Edgara Huvera 1972. godine, FBI se postepenootvara i postaje odgovorniji prema Kongresu. Huver nije doživeo da vidi ono što bi ga od svega moglo najviše irastužiti i razljutiti - hapšenje i proglašavanje krivim jednog od agenata,zbog špijuniranja za Moskvu. Istoričar FBI-a DžonFoks ocenjuje da su greške FBI-a pod Edgarom Huverom sadašnje agente jasnalekcija o opasnosti po balans između zaštite života, osiguranja bezbednostii poštivanja građanskih prava i sloboda. "Huverovo nasleđe je dosta velikih znakova upozorenja zamoguće greške, zloupotrebe ovlaštenja, upozorenje čega moramo biti svesni i načemu aktivno raditi tako da održimo balans između poštivanja sloboda iosiguranja bezbednosti. Mislim da je ono loše što je ostalo iza Huvera dobropamtiti kako ne bi bilo ponovljeno."