Eksperti o strategiji predsednika Obame
Odluka predsednika Obame da u Avganistan uputi još 30 hiljada američkih vojnika mogla bi da ima značajne implikacije za globalna nastoj
U dugo očekivanom govoru o strategiji u Avganistanu  je izneo svoj argument veoma jasno: Obama je objasnio da će, da bi ostvario ciljeve Sjedinjenih Država, morati da pošalje još 30 hiljada američkih vojnika u Avganistan do sredine naredne godine - pre nego što se očekivalo. je vojna istoričarka i predsednica Instituta za izučaanje rata. Ona je takodje bila član civilnog savetodavnog tima koji je oformio general Stenli Mekristal, komandant američkih i NATO snaga u Avganistanu. General Mekristal je uputio prvobitni zahtev za vojno pojačanje koji je doveo do odluke predsednika Obame. Operacije takvog tipa uključuju istovremeno obezbedjivanje stanovništva, izgradnju institucija lokalne uprave i bezbednosnih snaga i borbu protiv ekstremističkih snaga. , iz vašingtonskog instituta Brukings, koji seposete Avganistanu, podržava odluku o upućivanju dodatnih američkih snaga. On kaže da pristup tipa „operacije protiv pobune“ i specifičan plan generala Mekristala pružaju, kako se izrazio, „pristojnu šansu za uspeh“. Ranije ove godine, general Mekristal je rekao da bi, bez dodatnih snaga, američka i saveznička operacija u Avganistanu mogla da doživi neuspeh. Medjutim, nisu svi ubedjeni da će upućivanje dodatnih snaga dovesti do uspeha. Pukovnik američke armije u penziji  sada je profesor na Bostonskom univerzitetu: Besevik ne očekuje da će ishod američkih i savezničkih nastojanja u Avganistanu biti bolji, posebno ako je cilj, kao što je predsednik Obama potvrdio u svom govoru, da se poraze al-Kaida i sa njom povezane terorističke grupe.“ Besevik kaže da dugotrajno prisustvo zapadnih snaga u islamskim zemljama stvara više teroista nego što ih ubija ili razoružava. Pojačani pristup tipa „operacije protiv pobune“ imaće ograničeno vreme za uspeh. Predsednik Obama je rekao da želi da počne da prenosi odgovornost za bezbednost na avganistansku vladu i vojsku do jula 2011. godine. I, mada ni predsednik ni drugi zvaničnici nisu naveli koliko dugo će taj proces potrajati, postoji odredjeni rok koji mnogi eksperti pominju. Medju njima je i Majkl O’Henlon. Medjutim, O’Henlon ističe da će početni znaci uspeha ili neuspeha biti primetni znatno ranije, verovatno već za godinu dana. Endru Besevik, sa svoje strane, smatra da su bilo kakva očekivanja o povlačenju znatnijeg dela savezničkih snaga u roku od tri godine preterano optimistična. Analitičari smatraju da će biti potreban ostatak predsedničkog mandata Baraka Obame, a možda čak i ceo drugi mandat, ako bude ponovo izabran, da bi uopšte postojale šanse da ostvari obećanje koje je dao ranije ovog meseca – da će „završiti posao u Avganistanu“.