Medicinska dostignuća i epidemije u 2010.
Od pojave kolere na Haitiju, novog ubrzanog testa za tuberkulozu, do izveštaja Ujedinjenih nacija o progresu u borbi protiv side
Posle zemljotresa na Haitiju prošlog januara, epidemija kolere koja se pojavila zbog zagadjenja vode, odnela je hiljade života. Haiti je imao probleme sa pijaćom vodom i sanitarnim uslovima i pre zemljotresa. Humanitarni radnici i zdravstveni zvaničnici izrazili su zabrinutost da bi borba protiv kolere mogla da traje godinama. Doktor Džon Endrus je iz Panameričke zdravstvene organizacije. Zarazne bolesti takodje su se pojavile posle prirodne katastrofe u Pakistanu. Velike poplave u avgustu i septembru donele su strah od infekcija nepredvidivih razmera – uz stanovništvo nepripremljeno da se samostalno izbori sa epidemijama. Doktor Entoni Fauči, direktor Nacionalnog instituta za alergije i infektivne bolesti naznačio je neke od mogućih opasnosti. U medjuvremenu, naučnici su nastavili da se bore protiv drugih ozbiljnih zdravstvenih problema. Nova studija pokazala je da od raka umre više od sedam i po miliona ljudi svake godine širom sveta, od čega je skoro tri četvrtine slučajeva u zemljama sa niskim i srednjim prihodima. Studija je pokazala da od raka umre više ljudi u zemljama u razvoju nego od side, tuberkuloze i malarije zajedno, ali je istaknuto da svet ulaže samo pet procenata svojih prihoda za borbu protiv raka u zemljama u razvoju. Feliša Nol iz medicinske škole univerziteta Harvard bila je jedan od autora studije. Naučnici rade na pronalaženju vakcine protiv različitih vrsta raka. Istraživači sa univerziteta Djuk kažu da su pronašli novu vakcinu koja može da zaustavi rast agresivne vrste raka na mozgu. Jedan od istraživača je doktor Džon Sempson. Medjutim, nije pronadjen lek za još jednu epidemiju za koju su troškovi nege pacijenata sve veći. Alchajmerova bolest pogadja više od 35 miliona ljudi širom sveta i šesti je po redu uzrok smrti u Sjedinjenim Državama. U najnovijoj studiji, stručnjaci su nagovestili da je uspostavljanje rane dijagnoze Alchajmerove bolesti najvažnije kako bi procedure i tretmani bili delotvorni. Profesor Martin Prins je iz Kings koledža u Londonu. Stručnjaci takodje nastavljaju da se bave takozvanom „superbakterijom“ koja ima mutirajući gen koji ima sposobnost da se odupre svim poznatim antibioticima. Ona je registrovana u Australiji, Kanadi, Sjedinjenim Državama, Holandiji i Švedskoj. Profesor Tim Volš sa univerziteta u Kardifu kaže da su potrebni koordinisani napori za borbu. Medjutim, 2010-a je donela i neke dobre vesti. U izveštaju Ujedinjenih nacija pojavila se nada za rešenje globalne epidemije side - sa naglaskom na manje slučajeva zaraženih virusom HIV i većim pristupom tretmanima. Naučnici su takodje objavili rezultate najnovije studije u kojoj se jedan antiretroviralni lek pokazao kao delotvoran u prevenciji HIV virusa kod homoseksualaca. U drugoj studiji preporučuje se ženama u Južnoj Africi da redovno koriste vaginalni gel koji sadrži lek protiv side pod nazivom Tenofovir. Doktor Fauči kaže da su ti testovi pokazali neke pozitivne rezultate. Još jedan pronalazak koji predstavlja prekretnicu je novi test kojim može da se ustanovi tuberkuloza za manje od dva sata. Studije su pokazale da je on 98 odsto pouzdan. Stručnjaci navode da će on imati važnu ulogu u dijagnostikovanju tuberkuloze u razvijenim i zemljama u razvoju. Doktor Dejvid Persing je iz kompanije Kephejd sa sedištem u Kaliforniji koja pravi opremu potrebnu za test. Još jedna nova vakcina budi nade u borbi protiv infektivnih i hroničnih bolesti. Nova vakcina protiv dečje paralize pokazuje pozitivne rezultate u borbi protiv te bolesti. Klinička ispitivanja u dve zemlje potvrdila su delotvornost nove vakcine. A, Svetska zdravstvena organizacija najavila je potpuno iskorenjivanje dečje paralize. Doktor Piter Hotez je predsednik Sabin instituta za vakcine. I konačno, oni koji su doneli novogodišnje odluke da će imati zdraviji životni stil ove godine trebalo bi da razmotre nekoliko novih saveta za zdravlje. Stručnjaci sada preporučuju veće doze vitamina De za jačanje kostiju, zaštitu od raka i srčanih oboljenja i odbranu novorodjenčadi od respiratornih infekcija. A, upravo objavljena studija pokazala je da jedna slabija doza aspirina dnevno, oko 80 miligrama, može značajno da umanji rizik od smrti zbog nekih od najčešćih vrsta kancera.