Organizacija ”Hjuman rajts voč“ kritikuje SAD zbog torture
«Stanje ljudskih prava u Srbiji i dalje je nezadovoljavajuće, čemu je doprinela nespremnost srpske vlade da se ozbiljno suoči sa prošlo
Organizacija ”Hjuman rajts voč“ optužuje SAD za torturu tvrdeći da Vašington nije u stanju da bude uzor na globalnom planu kada se radi o poštovanju ljudskih prava. To je rečeno u godišnjem izveštaju pomenute organizacije izdatom pet godina pošto su SAD uputile u zatvor u vojnoj bazi Gvantano prve zatvorenike osumnjičene za terorističke aktivnosti. Izvršni direktor organizacije ”Hjuman rajts voč“ Ken Rot posebno kritikuje Sjedinjene Države ukazujući na ”propast“ američke verodostojnosti kao pokretačke snage za zaštitu ljudskih prava u svetu. ”Krako i jasno -- nemoguće je propovedati nešto čega se i sami ne pridržavate. A to znači da SAD još uvek mogu u opštim crtama da govore o demokratiji i da svakako mogu da zaustave teške zločine recimo u Darfuru. Ali, ne mogu verodostojno da se bore protiv torture, nestajanja osumnjičenih ili neograničeno držanje ljudi u zatvoru bez sudjenja pošto su sve to prekršaji koje čine i same Sjedinjene države.“ Rot se posebno osvrnuo na američki zatvorski centar u zalivu Gvantanamo u kojem su zatvorenici, kako tvrde grupe za zaštitu ljudskih prava, izloženi okrutnom i neljudskom tretmanu, zatočeni u nepravičnom sistemu koji može godinama da ih drži u zatvoru bez realne mogućnosti da se domognu pravne pomoći. Komandant zatvorskog centra u Gvantanamu, kontraadmiral Heri Heris nedavno je izjavio u intervjuu Glasu Amerike da je oko tih 400 zatvorenika zarobljeno u borbi i da se možda radi o teroristima. Prema njegovoj tvrdnji, njihov tretman u Gvantanamu je u skladu sa zakonskim i etičkim principima. Izvršni direktor ”Hjuman rajts voča“ Ken Rot ukazuje da se je u ovogodišnjem izveštaju njegove organizacije o stanju ljduskih prava u svetu duga lista ozbiljnih problema. ”Tu su stalni zločini protiv čevečnosti u Darfuru o kojima svi mi predugo znamo a premalo činimo da ih zaustavimo. Tu su uporno sektaško nasilje u Iraku i ponovno ubijanje u Afganistanu.“ Prema Rotu, u mnogim zemljama ima hroničnih problema u poštovanju ljudskih prava. ”Totalitarna represija opstaje u Severnoj Koreji, Burmi, Turkmenistanu; a Vijetnam, Saudijska Arabija, Sirija su još uvek zatvorena društva. Represivne mere protiv nevladinih organizacija ponovo se preduzimaju u zemljama poput Rusije, Egipta i Irana. I Kina ide unazad...“ Ken Rot upozorava da Rusija i Kina pokušavaju da popune upraženjo mesto lidera za unapredjenje ljudskih prava ali da te napore ulažu u ”pogrešnom pravcu“. On je takodje kritikovao Evropsku uniju da za unapredjenje ljudskih prava u svetu čini mnogo manje nego što može i apelovao na Nemačku, čiji je šestomesečni mandat predsedavajuće zemlje nedavno počeo, da poštovanje ljudskih prava stavi na vrh liste svojih prioriteta. «Stanje ljudskih prava u Srbiji i dalje je nezadovoljavajuće, čemu je doprinela nespremnost srpske vlade da se ozbiljno suoči sa prošlošću i odlaganje preduzimanja neophodnih pravnih i drugih reformi», ocenjuje u svom godišnjem izveštaju organizacija za zaštitu ljudskih prava - Hjuman Rajts Voč. U delu izveštaja koji se odnosi na Srbiju ukazuje se da je neuspeh vlasti da uhapsi optuženog generala Ratka Mladića ugrozio odnose Beograda sa EU i SAD, i destabilizovao vladajuću koaliciju, što je unazadilo sprovodjenje reformi. Srpska javnost i dalje ima izrazito negativan stav o Haškom tribunalu koji doživljava kao pristrasnu instituciju, a dvogodišnja zatvorska kazna izrečena Naseru Oriću za zločine nad Srbima u Srebrenici izazvala je veliko ogorčenje javnosti. Kako se navodi, u Beogradu je tokom 2006. započelo nekoliko važnih sudjenja za ratne zločine ali je i dalje prisutan problem zaštite bezbednosti svedoka, koji ometa efikasnost sudjenja. Hjuman Rajts Voč izražava zabrinutost i zbog državnog mešanja u rad pravosudja, a kada je reč o tretmanu nacionalnih manjina ukazuje se na težak socijalno-ekonomski položaj Roma i njihovu izloženost verbalnim i fizičkim napadima. U Vojvodini je, medjutim, zabeležen manji broj incidenata na etničkoj osnovi nego ranijih godina. U analizi Hjuman Rajts Voča ukazuje se, takodje, da su organizacije za zaštitu ljudskih prava u Srbiji i dalje suočene sa neprijateljskim kritikama medija i nekih političkih stranaka. U delu koji se odnosi na Kosovo primećuje se da su «pregovori o konačnom statusu zasenili pitanje ljudskih prava, dok manjine i dalje žive u marginalnim i ponekad opasnim okolnostima». Iako je broj prijavljenih etnički motivisanih zločina opao, manjine na Kosovu izložene su riziku da budu napadnute i zastrašivane a njihova sloboda kretanja je ograničena u nekim oblastima. Niz napada na srpske povratnike u Klini 2006. ugrozio je napore da se obezbedi povratak izbeglih na Kosovo, a sistem krivičnog pravosudja ostaje najslabija institucija na Kosovu, ističe Hjuman Rajts Voč. U delu izveštaja koji se odnosi na Hrvatsku konstatovano je da hrvatske vlasti ni 2006. godine nisu postigle dovoljan napredak u podsticanju povratka raseljenih Srba i njihovoj reintegraciji u društvo.