Mediji i pomoć žrtvama Katrine
Na petu godišnjicu od udara uragana Katrine, Muzej novinarstva otvorio izložbu o ulozi medija pri pomoći žrtvama u Nju Orleansu
Fotografije kakve su izložene u Muzeju novinarstva obično dolaze iz Indonezije, sa Haitija ili iz Pakistana – ali pre 5 godina to je bila slika Amerike. Kako je došlo toga da oko 2 hiljade ljudi izgubi život u poplavama u jednoj od najbogatijih zemalja na planeti i da region koji je bio pogodjen uraganom još uvek ispašta od posledica Katrine, pitanje je na koje niko nema konkretan odgovor. Bivši predsednik Džordž Buš je u očima mnogih najvećim delom odgovoran za ogroman broj žrtava i veliku materijalnu štetu jer nije dovoljno brzo reagovao na tragediju tolikih razmera. S druge strane, oni kojima se pripisuju najveće zasluge za pomoć žrtvama su novinari, te su kustosi Muzeja novinarstva rešili da sada, tačno pet godina kasnije, kada je medijska buka utihnula, podsete na to sa kakvim su se poteškoćama susretali novinari koji su izveštavali o žrtvama Katrine. kaže direktorka odeljenja za izložbe u Muzeju novinarstva, Keti Troust. Izložba pod nazivom "Covering Katrina" u prevodu "Izveštavanje o Katrini" nudi pogled na to šta se dogadjalo iza scene i čime su se koristili reporteri dva najveća dnevna lista u tom regionu – "Tajms Pikjuna" iz Nju Orleansa i "San Heralda" iz države Misisipi. I pored nemogućih uslova za rad, ova dva dnevna lista izlazila su svaki dan, a urednici i novinari su lično dostavljali primerke novina lokalnom stanovništvu, kojem je to bio jedini izvor informacija. , priča Troust. Ona objašnjava i zašto su novinari u očima pogodjenih uraganom bili jedini spas. Na izložbi se mogu videti i daske i šper-ploče kojima su bili prekriveni prozori na kućama u Nju Orleansu. Policajci su ih koristili da bi obeležili da li je i koliko leševa pronadjeno u kući, dok su vlasnici ispisivali poruke za zastrašivanje provalnika. Tu su i naslovne stranice dnevnih listova poredjane po datumima čiji naslovi i fotografije dovoljno govore o razmerama katastrofe koja je pogodila američku obalu Meksičkog zaliva. Istu oblast ove godine pogodila je još jedna velika nesreća – tromesečno izlivanje nafte, što se smatra najvećom ekološkom katastrofom u istoriji Sjedinjenih Država. Pomoć američkim državama Luizijani, Misisipiju i Alabami potrebna je više nego ikada, smatra jedan od posetilaca, Morton Berkovic. kaže Berkovic, dok Džoan iz Tenesija dodaje, Kustosi Muzeja novinarstva predvidjaju da će izložba dotaći emocije mnogih Amerikanaca, a u prilog tome govori i činjenica da je izložba otvorena tri dana pre predvidjenog datuma zbog ogromnog interesovanja publike, koja je u želji da vidi postakvu umalo srušila ogradu oko galerije.