Naučnici traže bolji način lečenja denga groznice
Prema podacima Svetske zdravstvene organizacije, svake godine pojavi se oko 50 miliona slučajeva denga groznice širom sveta. Oko dve i 
Miš u laboratoriji ima dosta zajedničkog sa osobom koja ga drži, zato što poseduje neke ljudske ćelije koje mu omogućavaju da bude inficiran denga groznicom, isto kao i ljudi. Naime, mišu su ubrizgane ljudske bazične ćelije iz pupčanih vrpci, koje su odbačene posle porođaja u lokalnim bolnicama. Miševi su ključni za istraživanju denga groznice koje sprovode  i njene kolege iz „Sautvest fondacije za biomedicinska istraživanja“. „ Inficiranjem miša vrstom denga virusa, istraživači mogu da proučavaju kako se bolest ponaša i koji faktori mogu da uzrokuju ozbiljniju i često smrtonosnu hemoragičnu groznicu. Kod ljudi, bolest poreklom iz oblasti sa tropskom i subtropskom klimom uzrokuje neprijatan osip, groznicu i glavobolju. Ozbiljniji slučajevi uključuju potkožno krvarenje, gušenje i smrt. Ne postoji tretman ili lek. Riko-Hese i njen kolega  objavili su izveštaj koji pokazuje kako njihov istraživački metod može da pomogne u pronalaženju boljih tretmana, identifikovanjem posebnih vrsta virusa koji su najopasniji. Denga groznicu obično prenose komarci. Kada ujedu oni ubrizgaju određene proteine u kožu, što se ne dogodi kada je mišu veštački ubrizgan virus u laboratoriji. Zato, naučnici odgajaju i komarce, koji će ugristi miševe i preneti im bolest. „ Rebeka Riko-Hese radila je mnogo sa onima koji su pogođeni denga virusom u Latinskoj Americi. „ Iako je do pronalaska delotvorne vakcine ili antiviralnih lekova i dalje dug put, istraživači u ovoj laboratoriji kažu da preduzimaju važne korake, za koje se nadaju da će jednoga dana umanjiti patnje izazvane ovom bolešću.