Ljajić za RSE: Moguće da je sporno oružje u Jermeniju izvezeno pre pet godina
U 2015. godini mislim da je bilo izvoza te vrste naoružanja o kojoj govori Azerbejdžan, izjavio je za RSE ministar trgovine Srbije Rasim Ljajić.
, izjavio je za Radio Slobodna Evropa (RSE) ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije . Diplomatski odnosi Srbije i Azerbejdžana poljuljani su 19. jula, kada je internet portal Haqqin.az, označen kao blizak vlastima Azerbejdžana, objavio tvrdnje da su minobacači srpske izrade, kao i municija za njih, isporučeni Jermeniji preko Gruzije, a potom upotrebljeni u smrtonosnim sukobima na jermensko-azerbejdžanskoj granici, 12. jula. Dan kasnije, 20. jula, Ministarstvo spoljnih poslova Azerbejdžana pozvalo je na razgovor otpravnicu poslova Ambasade Srbije u toj zemlji Danicu Veinović. izjavio je zamenik ministra spoljnih poslova Azerbejdžana Khalaf Khalafov (Xələf Xələfov) na pres-konferenciji održanoj u četvrtak, 23. jula. , rekao je Khalafov. Zvaničnik Azerbejdžana je dodao da je to pitanje koje se tiče bilateralnih odnosa i istakao da su preliminarne istrage Azerbejdžana pokazale da su minobacači i drugo oružje koje se koristi protiv pograničnih naselja te države i njenih vojnih položaja, srpske proizvodnje. , rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Azerbejdžana. Ministarstvo spoljnih poslova Srbije (MSP) se o ovom slučaju do sada nije oglasilo. Radio Slobodna Evropa je MSP-u Srbije od 20. jula do danas poslao više upita o ovome, ali nismo dobili nikakav odgovor. Rasim Ljajić, čije ministarstvo u Srbiji izdaje krajnju dozvolu za izvoz oružja, za RSE kaže da je pregledao i stare ugovore. kaže za RSE Ljajić. Na pitanje koja je firma izvezla oružje u maju i junu ove godine, Ljajić je rekao da je u pitanju, ali njeno ime nije otkrio objasnivši "da to nije praksa". Dnevni list Danas je, pozivajući se na "aktere oružarskog biznisa", 21. jula nezvanično objavio da je kompanija koja je obavila sporni izvoz u Jermeniju  , trgovca oružjem koga je decembra 2017. godine Ministarstvo finansija SAD stavilo na takozvanu "crnu listu". Komentare ovih navoda pokušali smo da dobijemo i od Tešića i od njegovog pravnog zastupnika, ali do ovog trenutka nismo dobili odgovor na pitanja koja smo uputili 23. jula. Ministar Rasim Ljajić ističe i da formalno-pravno u ovom slučaju nema prekršaja ili greške Srbije, jer Jermenija nije pod sankcijama Ujedinjenih Nacija (UN), OEBS-a, Evropske unije (EU) ili bilo koje druge institucije ili zemlje. On je ranije izjavio da je vrednost izvoza u 2020. godini bila manja od milion evra, a da pre nego što izdaju dozvolu, pozitivno mišljenje o izvozu moraju da daju Ministarstvo spoljnih poslova, Ministarstvo odbrane, Ministarstvo unutrašnjih poslova i Bezbednosno informativna agencija (BIA). Srbija je 29. oktobra 2014. godine ratifikovala i Sporazum o trgovini naoružanjem Ujedinjenih nacija (UN). Kako se navodi na sajtu Ministarstva spoljnih poslova, Poštovanje međunarodnih procedura ističe i ministar Rasim Ljajić. ističe Ljajić. Ljajić zato kaže da bi i u aktuelnom slučaju trebalo izgladiti sve nesporazume, jer je Azerbejdžan i ekonomski i politički važan partner Srbije. rekao je Ljajić navevši da bi ubuduće, uz formalno – pravnu, u obzir trebalo uzimati i međunarodnu, političku komponentu. U međuvremenu se o ovom slučaju oglasilo i ministarstvo spoljnih poslova (MSP) Gruzije koje je  oružja za Jermeniju preko njihove teritorije. Nakon što su ih vlasti Azerbejdžana okrivile za pomoć Jermeniji, u MSP Gruzije su navode portala hakkin.az o tranzitu oceniličiji je cilj Navodi su međutim uzburkali i unutrašnju političku scenu u Gruziji, na kojoj opozicione stranke od vlade zahtevaju objašnjenje. , rekla je  iz Ujedinjenog nacionalnog pokreta, najveće opozicione grupe u Gruziji. istakla je Samadashvili. Gruzija je treća zemlja u regiji Južnog Kavkaza i generalno pokušava da održi prijateljske odnose sa ostala dva suseda – Jermenijom i Azerbejdžanom. "Neugodne vijesti dolaze sa Kavkaza", kaže na početku razgovora za RSE vojni analitičar Aleksandar Radić i upozorava da bi afera mogla ugroziti poslovne odnose sa Azerbejdžanom koje, dodaje, nije bilo lako izgraditi. , kaže Radić. dodaje Radić. izjavio je Radić. Radić navodi i da je, koliko mu je poznato, za izvoz u Jermeniju mnogo više dozvola uskraćeno nego što je odobreno, upravo zbog razmišljanja o prioritetima zemlje. On ukazuje da je, na vojnom planu, pre sporazuma sa Azerbejdžanom 2013. godine, Srbija u Jermeniju izvozila u vrednosti koja se merila stotinama hiljada dolara, a da su poslovi sa Azerbedjžanom primakli iznosu od 60-ak miliona dolara. Dvoje opozicionih poslanika je ranije ukazivalo da je Srbija 2018. godine uskratila izvoznu dozvolu domaćem proizvođaču naoružanja, kompaniji Krušik, ali da je te godine oružje izvezao Samostalni poslanik  izjavio je u novembru 2019. godine da je kao odgovor na poslaničko pitanje od Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) dobio informaciju da je to ministarstvo u maju 2018. godine dalo saglasnost kompaniji "Krušik" za izvoz mina u Jermeniju. kazao je Vukadinović dodavši da je saglasnost nekoliko meseci kasnije data U decembru 2019. godine, poslanica opozicione Stranke slobode i pravde  u Skupštini Srbije je iznela tvrdnju da je posao izvoza oružja u Jermeniju, koji prethodno nije odobren državnom "Krušiku", odobren firmi Slobodana Tešića. Za Srbiju se veže niz afera kada je reč o izvozu oružja, a pojedine uključuju i zvučna imena iz sveta politike i biznisa. Jedna od najpoznatijih je afera "Krušik", koja je pokrenuta kada je uzbunjivač iz fabrike namenske industrije "Krušik" u Valjevu, Aleksandar Obradović, upozorio na mahinacije u vezi sa izvozom oružja iz Srbije. On je u septembru 2019. godine novinarima dostavio dokumentaciju iz koje se vidi da je firma GIM koju je zastupao  - otac ministra unutrašnjih poslova Srbije,  po povlašćenim cenama kupovala oružje iz Krušika. Krivična istraga protiv njega i dalje traje, a u međuvremenu mu je ukinut kućni pritvor. je u decembru 2019. godine za RSE rekao da je imao želju da se obrati nadležnim institucijama ali da "kada vidite da su najviši predstavnici vlasti na ovaj ili onaj način, nekim vezama i čudnim lavirintima povezani sa trgovcima oružjem, dobro razmislite šta ćete i kako da uradite". On je tada naveo da u Srbiji posluje nekoliko privilegovanih kompanija i pojedinaca koji po nižim cenama nabavljaju oružje od državnih preduzeća u namenskoj industriji. Obradović je tada, sem firme GIM, imenovao i Slobodana Tešića. Navode o GIM-u demantovao je ministar Stefanović, dok se Tešić ovim povodom nije javno oglašavao. Tešićevo ime se često dovodilo u sporan kontekst. Da je njegovo poslovanje problematično potvrđeno je po drugi put krajem prošle godine kada je Kancelarija za kontrolu strane imovine američkog Ministarstva finansija (OFAC) stavila devet ljudi - za koje navodi da su saradnici trgovca oružjem Slobodna Tešića - pod sankcije zbog "ozbiljnih kršenja ljudskih prava i korupcije". U izveštaju specijalizovane kancelarije ministarstva finansija SAD ističe se da je Slobodan Tešić, mada je još 2017. godine stavljen na "crnu listu" SAD, nastavio da se bavi trgovinom oružjem, odnosno da je "tihi partner" u kompanijama Prema navodima američkog ministarstva finansija, Tešić je bio među  te je proveo gotovo deset godina na popisu Ujedinjenih nacija za zabranu putovanja zbog kršenja sankcija protiv izvoza oružja za Liberiju. Oružje proizvedeno u Srbiji u poslednjih nekoliko godina primećeno je i u Jemenu, Avganistanu, Siriji, Kamerunu. Prema istraživanju Balkanske regionalne istraživačke mreže, BIRN, korišćeno je i u Nigeriji od strane Boko Harama. Srpske vlasti su demantovale da su odgovorne za oružje nađeno u Jemenu, a u odgovoru RSE iz 2018. godine navodi se da se dozvole za izvoz u tu zemlju ne izdaju. Takođe, početkom juna ove godine, na društvenim mrežama se pojavila slika plišanog medveda na čija je leđa prikačena raketa. Slika je navodno uslikana u Libiji, u jednoj kući u južnom delu grada Tripolija. Mina nosi oznaku 120 mm HE M62P10 KV 01/2019. Prema podacima koje smo dobili od Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija (koje izdaje dozvole za izvoz) raketu pod tim brojem je proizvela fabrika "Krušik" iz Valjeva. Dozvolu za njen izvoz su, prema podacima koje smo dobili od Ministarstva, tokom 2019. godine dobili proizvo"Krušik" (tri dozvole) i privatna kompanija GIM (jednu dozvolu). rečeno je u odgovoru koji je RSE 17. juna dobio od Ministarstva. Da li su u Libiji pronađene rakete koje su bile legalno izvezene u UAE i Saudijsku Arabiju, nije bilo moguće potvrditi. RSE se 19. juna obratio kompanijama GIM i "Krušik" sa pitanjem da li je reketu sa slike izvezla njihova kompanija i, ukoliko jeste, da li vide elemente za preispitivanja načina upotrebe oružja od strane kupaca? Odgovor nismo dobili ni posle više od mesec dana. Predsednik Jermenije Armen Sarkisjan (Armen Sarkisian) boravio je u Beogradu u oktobru 2019. godine i tom prilikom je dogovoreno uvođenje bezviznog režima između dve zemlje, kao i otvaranje ambasade Srbije u Jerevanu. Predsednik Srbije Aleksandar Vučič i Sarkisjan su tada izrazili nadu i o skorom otvaranju ambasade Jermenije u Beogradu. U maju 2020. godine, Vučić i Sarkisjan su razgovarali telefonom i tom prilikom ocenili da su dve zemlje da će suzbijanje epidemije omogućiti da Odnosi Srbije i Azerbejdžana su dosta bliži. 8. februara 2013. godine, predsednici dve zemlje  i , potpisali su Deklaraciju o strateškom partnerstvu. Na taj dokumenet, kao i na zajednički akcioni plan za strateško partnerstvo iz 2018. godine, podsetio je po izbijanu aktuelnog diplomatskog problema i zamenik ministra spoljnih poslova Azerbejdžana sa kojim se diplomatska predstavnica Srbije Danica Veinović susrela 20. jula. U februaru 2013. godine, Nikolić i Alijev su, kako su tada preneli mediji, veoma značajnom ocenili i "međusobnu podršku po pitanju poštovanja međunarodnog prava i teritorijalne celovitosti zemalja". U slučaju Srbije, zvaničnici misle na Kosovo, dok Azerbejdžan ima nerešen problem sa Jermenijom oko oblasti Nagorno-Karabah. Sukob oko oblasti Nagorno-Karabah izbio je 1988. godine usled zahteva etničkih Jermena za nezavisnošću Nagorno-Karabah regije u Azerbejdžanu i ujedinjenju sa Jermenijom u momentu kada se rušio Sovjetski savez. Sam rat oko teritorije trajao je od 1992. do 1994. godine. Završio je potpunom ili delimičnom kontrolom Jermenije nad Nagorno-Karabahom i sedam pridruženih teritorija. Za razliku od ranijih, posljednji sukob, 12. jula 2020. godine, počeo je daleko od regije Nagorno-Karabaha, na međunarodno priznatoj granici između dve zemlje. Evropska unija, Sjedinjene Države kao i Rusija pozvali su na suzdržanost. Američki State Department pozvao je obje strane da se pridržavaju prekida vatre i da nastave pregovore kojima se nastoji postignuti mirno rješenje Nagorno-Karabah konflikta. Kada se govori o odnosima Srbije i Azerbejdžana, treba podsetiti i da je u beogradskom Tašmajdanskom parku pre devet godina postavljen spomenik nekadašnjem predsedniku Azerbejdžana Hajdaru Alijevu. U prisustvu tadašnjeg predsednika Srbije Borisa Tadića spomenik je 8. jun 201. otkrio aktuelni predsednik Azerbejdžana Ilham Alijev, inače, Hajdarov sin.