Američki Senat se zvanično izvinio za propust da donese zakon protiv linčovanja
U SAD je izmedju 1882. i 1968. registrovano četiri hiljade sedam stotina slučajeva linča, uglavnom Amerikanaca afričkog porekla ubijeni
Mali broj ljudi je osudjen u procesima u kojima je porota gotovo uvek bila sastavljena od belaca. Američki Predstavnički dom je u odgovoru na apele nekoliko američkih predsednika, tri puta proglašavao linčovanje federalnim krivičnim delom. Medjutim, svaki put, južnjački zakonodavci u Senatu sprečili su glasanje o tom zakonu, iznoseći argument da bi takav zakon značio mešanje u prava država. U ponedeljak veče, Senat je javnim glasanjem usvojio ne-obavezujuću rezoluciju o izvinjenjenju žrtvama linčovanja i njihovim porodicama. Dvoje senatora iz južnih država su bili kosponzori ovog zakonskog predloga. Senator Meri Landru, demokrata iz Luizijane, kaže da je bila motivisana da deluje pošto je videla knjigu sa prilično eksplicitnim fotografijama snimljenim na mestima linčovanja. Ona kaže da je linčovanje američka forma terorizma dokumentovana u bar 46 država, mada se najveći deo tih krivičnih dela odigrao na jugu: ”Ovo je zbilja bio teroristički čin. U pitanju je domaći terorizam. Mislim da je danas sasvim primereno da diskutujemo o ovome, dok naša zemlja vodi borbu protiv terorizma u inostranstvu.“ U Beloj kući, predstavnik Skot MekLelan je priznao ovu bolnu eru u američkoj prošlosti. ”Bilo je to užasno, mračno poglavlje naše nacionalne istorije i veliki broj Amerikanaca afričkog porekla i njihove porodice bili su brutalno napadani i pretrpeli su velike nepravde.“ Mada su neke žrtve linčovanja bili osumnjičeni kriminalci, mnogi nisu bili optuženi ni za šta više od pogleda u neku belu ženu ili obraćanja belom čoveku. Žrtve su često brutalno napadane, premlaćivane i zapaljene pre no što bi bile ubijene iz vatrenog oružja ili pak obešene. Mnogim linčovanjima je prisustvovao veliki broj ljudi. 91-godišnji Džejms Kameron je, kako se smatra, jedini za koga se zna koji je preživeo linčovanje. Sa 16 godina on je uhapšen avgusta 1930. u Merionu, u Indijani, i strpan u zatvor skupa sa svoja dva prijatelja, pod sumnjom za ubistvo jednog belog čoveka i navodno silovanje bele žene. Svetina je provalila u zatvor i izvela ih sve napolje. Kameron je ispričao da su njegova dva prijatelja bila obešena i da je omča zatim bila stavljena oko njegovog vrata. ”Stavili su mi omču oko vrata i trebalo je da me linčuju izmedju moja dva prijatelja. Molio sam se bogu i rekao: Imaj milosti, oprosti mi moje grehe. Zatim se sve stišalo. Bile su tu hiljade ljudi koje su tražile moju krv.“ Dok se omča stezala jedan glas je viknuo da dečak nije kriv nizašta. On je vraćen u zatvorsku ćeliju i kasnije osudjen kao saučesnik u ubistvu belca. Posle 63 godine provedene u zatvoru 1993. pomilovao ga je tadašnji guverner Indijane Evan Bajh, koji je sada američki senator iz te države.