Biogoriva imaju svetlu budućnost uprkos strahovanjima za cene hrane
Povećana potražnja za etanolom i drugim biogorivima, koja se dobijaju od kukuruza i drugih biljaka, okrivljuje se za povećanje cena hra
Povećanapotražnja za etanolom i drugim biogorivima, koja se dobijaju od kukuruza idrugih biljaka, okrivljuje se za povećanje cena hrane svuda u svetu. Braniocibiogoriva tvrde da je njihov uticaj na cene hrane preuveličan i da će novagoriva, koja se sada razvijaju, zaobići taj problem. Američkiuzgajivači kukuruza hrane dobar deo sveta ali obezbeđuju i glavni sastojakalkoholnog goriva etanola, koji po zakonu sačinjava oko 10 odsto benzina naameričkim pumpama. Neka vozila mogu da koriste benzin čak sa 85 odsto etanola. To pogoduje američkim farmerima i stvara radna mesta u malim rafinerijama. Alikritičari kažu da je obaveza mešanja etanola sa benzinom štetna. Oni ističu daetanol iz kukuruza daje samo dve jedinice energije na svaku jedinicu utrošenu unjegovoj proizvodnji. Čak i pristalice etanola priznaju da budućnost leži ukorišćenju nejestivog biljnog materijala, kao što je kukuruzna šaša, zaproizvodnju takozvanih celuloznih goriva. Brajan Dženings predstavlja Američkukoaliciju za etanol: "Verujemda će prvo celulozno gorivo za komercijalnu upotrebu verovatno dolaziti od nekevrste poljoprivrednih otpadaka, da će rasti na farmama i da će ih farmeri prodavatibiorafinerijama. Snažno podržavamo celulozni etanol pored kukuruznog etanola. Činjenica je da su nam oba potrebna," kaže Dženings. Jednazamena koja obećava je sorgum - vrsta trave sa zrnevljem koje se upotrebljava unekim vrstama ljudske i stočne hrane. Šefprojekta za sorgum na teksaškom univerzitetu Ej-end-em (A&M), Bil Runi,kaže da bi gorivo dobijeno od te trave moglo da se pojavi na pumpama u roku od5 godina. "Akogovorimo o mogućnosti korišćenja šećera, sličnog onom iz šećerne trske, u bliskojbudućnosti bismo za to mogli da koristimo slatki sorgum. Kada je reč oceluloznim gorivima - njihova eksploatacija će biti moguća u nešto daljojbudućnosti," smatra Runi. Istraživačina univerzitetu Ej-end-em tragaju za gorivima koja bi se proizvodila od raznihbiljaka. Uostalom i fosilna goriva, kao što su nafta i ugalj, dolaze od biljnogmaterijala koji je bio izložen velikom pritisku i temperaturi pod zemljom. Eksprimentišese i sa algama odgajanim u plitkim bazenima. Dejvid Baltensperger je šef programaza zemljište i useve, na univerzitetu Ej-end-em. "Ugljendioksidkoji se javlja u raznim proizvodnim procesima može da se upumpava u bazene ukojima bi ga alge koristile za fotosintezu," kaže on. Kroznekoliko godina, nova biogoriva mogla bi da pokreću mnoga vozila. Naučnici kažuda biljke neće moći da zamene naftu, ali da bi mogle da doprinesu smanjenjupotražnje za njom u svetu. Mark Hasi je šef poljoprivrednih programa nauniverzitetu Ej-end-em. "Akobismo povećanje potražnje za energijom, kako u ovoj zemlji tako i u svetu, mogli da pokrijemo biogorivima - mnogo lakšebismo rešili te probleme," kaže Hasi. Oni drugi eksperti ističu da će biogoriva predstavljati samo deo ukupnog rešenjaza nestašicu energije u svetu.