Vašington: Odnosi Beograda i Prištine među otvorenim pitanjima na Balkanu
Američka administracija smatra da Beograd i Priština treba da se posvete saradnji na rešavanju praktičnih problema
U pododboru za evropska pitanja senatskogOdbora za spoljnopolitičke poslove održan je pretres posvećen situaciji u zemljama Zapadnog Balkana. Tema je bila „Nedovršeni posao – izazovi i mogućnosti u jugoistočnoj Evropi“, a predstavnici američke administracije izrazili su podršku Vašingtona procesu evroatlantskih integracija zemalja regiona. Učesnici pretresa su pozdravili načinjeni napredak, dok su kao problemi izdvojeni odnosi Beograda i Prištine, zakočene reforme u Bosni i Hercegovini, te spor Grčke i Makedonije oko imena države. Pomoćnik državnog sekretara za Evropu i Evroaziju, Filip Gordon, naveo je da je evropska integracija Zapadnog Balkana veliki prioritet za Sjedinjene Države. Podsećajući na etničke sukobe na Balkanu u prošlom veku, on je istakao da potencijal koje donose političko udruživanje i zajedničko tržište može da bude izlaz iz sporova koji i dalje opterećuju region. Govoreći o nedovršenim pitanjima u regionu, Gordon je, izmedju ostalog, izdvojio Kosovo. „ Filip Gordon je ponovio stav američke vlade da bi Beograd i Priština trebalo da se posvete saradnji na rešavanju praktičnih problema, kao što su snabdevanje električnom energijom, rad carine i sudstva, što je u interesu svih gradjana Kosova. Pomoćnik sekretara za odbranu Aleksandar Veršbou, takodje je primetio da pitanje Kosova opterećuje generalno dobre odnose Beograda i Vašingtona. On je ukazao na demokratski razvoj Srbije, aktivnu saradnju sa Haškim tribunalom i jačanje bilateralnih srpsko-američkih odnosa, posebno u domenu odbrane. Senator iz Ohaja Džordž Vojnovič, koji je veoma dobro upoznat s prilikama u regionu, gde je nedavno i boravio, podsetio je da Međunarodni sud pravde uskoro treba da saopšti savetodavno mišljenje o legalnosti jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova. On je dodao da bi već sada između Srba i kosovskih vlasti trebalo da postoji značajan dijalog o tome šta će se dogoditi kada sud objavi svoje mišljenje. Vojnovič je rekao da mu smeta to što su SAD na neki način to pitanje ostavile po strani, ne želeći da – kako se izrazio – „diraju u osinje gnezdo“. Senator iz Ohaja je istakao da je situacija trenutno mirna, naglašavajući da niko ne želi da se ponovi 17. mart, ali je predložio da se ozbiljno razmisli o tome kakav će biti status Mitrovice, koja je i dalje – kako je rekao - veliko i važno pitanje. Izvršni direktor Balkanskog fonda za demokratiju, Ivan Vejvoda, naglasak je stavio na pozitivni razvoj na Balkanu, i naveo konkretne primere napretka koji je proteklih meseci načinjen u procesu regionalne saradnje, pomirenja i suočavanja sa prošlošu. Izmedju ostalog je pomenuo nedavne susrete srpskog i hrvatskog predsednika, i usvajanje deklaracije o Srebrenici u srpskom parlamentu, a zatim dodao: Vejvoda je posebno istakao uspešnu regionalnu saradnju u borbi protiv organizovanog kriminala i trgovine drogom i ljudima. On je istakao i da su sve zemlje regiona, sa izuzetkom Srbije, već članice NATO-a ili na njegovom pragu, dok srpsko društvo i dalje razmatra svoju potencijalnu ulogu u savezu. Prethodno je i pomoćnik državnog sekretara Filip Gordon poručio da vrata NATO-a ostaju otvorena za Srbiju i da se nada aktivnijoj ulozi Srbije u programu Partnerstvo za mir, kao i mogućem učešću u mirovnim operacijama u svetu. Bivši američki ambasador u NATO-u, Kurt Volker, ocenio je da Sjedinjene Države i Evropska unija treba da se još intenzivnije angažuju da zemljama regiona pruže jasan putokaz. “ Učesnici pretresa konstatovali su da lideri u Bosni i Hercegovini moraju da razbiju nacionalne barijere i svoje uske političke ambicije podrede interesima svog naroda, zarad reformi neopohodnih za priključenje EU. Grčka i Makedonija pozvane su da što pre reše spor u vezi sa imenom, dok je Crna Gora pohvaljena zbog napretka u uspostavljanju dobrih odnosa sa susedima, borbi protiv korupcije i odobrenog akcionog plana za ulazak u NATO.