Ojdaniæ neæe svedoèiti protiv Miloševiæa - 2002-04-25
Bivši naèelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije Dragoljub Ojdaniæ, koji je pred Haškim tribunalom optužen za ratne zloèine, otputovao je
Na pitanje da li æe svedoèiti protiv Slobodana Miloševiæa, Ojdaniæ je na beogradskom aerodromu ponovio odgovor od prethodne veèeri kada je rekao da neæe, i da neima šta da kaže protiv Miloševiæa. Pre ulaska u avion Ojdaniæ je izjavio da oèekuje garancije savezne i republièke vlade na osnovu kojih bi bio pušten da se brani sa slobode, jer su se oni na to obavezali, a kako æe biti zavisi od stava Haškog tribunala. Predsednik Saveznog ustavnog suda Momèilo Grubaè izjavio je da æe taj sud odluèiti o eventualnoj obustavi sprovoðenja Zakona o saradnji sa Haškim tribunalom tek kada bude uhapšen prvi jugoslovenski državljanin koji je optužen pred Tribunalom. Saveznom ustavnom sudu do sada su dostavljena èetiri zahteva za ocenu ustavnosti Zakona o saradnji Jugoslavije sa Haškim sudom. Osim ispitivanja ustavne zakonitosti, neki podnosioci zahteva traže da Ustavni sud do donošenja konaène odluke obustavi primenu Zakona o saradnji sa Hagom. Dragoljub Ojdaniæ, meðutim, nije otišao u Hag, prema tumaèenju Grubaèa, na osnovu primene akta državnog organa, nego po njegovoj slobodnoj volji i zato se taj odlazak ne može tretirati kao ispunjenje pretpostavke za odluèivanje o suspenziji nekog pojdinaènog akta. Inaèe, savezno Ministarstvo pravde nije dostavilo Okružnom sudu zahtev za predaju lica protiv kojih je Haški tribunal podigao optužnice. Ministarstvo je dostavilo samo naloge za hapšenje i optužnice, ali ne i zahteve Haškog tribunala. U Okružnom sudu formirani su predmeti po 18 optužnica, meðu kojima je i ona protiv predsednika Srbije Milana Milutinoviæa, i dodeljeni po redosledu sudijama u istražnom odeljenju. Federalna vlada odluèila je da poène proceduru za pristupanje Jugoslavije programu Partnerstvo za mir. Pristupanje Partnerstvu za mir je u punoj saglasnosti sa spoljnopolitièkim prioritetima i treba da doprinese približavanju zemlje savremenim evropskim integracionim procesima, ocenila je Savezna vlada koja je i ovlastila ministra za inostrane poslove Gorana Svilanoviæa da obavesti oba veæa Savezne skupštine o toj odluci i da uputi pismo generalnom sekretaru NATO pakta o namerama kojima se zapoèinje proces pristupanja Jugoslavije Partnerstvu za mir. I dok s jedne strane otvara procese integracije, zvanièni Beograd teško uspostavlja kooperativne i integrativne procese sa Albancima na Kosovu. Najnovija ideja o stvaranju nacionalno èistih entiteta u južnoj pokrajini još je bez zvaniènih tumaèenja, a tim povodom politièki analitièar i saradnik Instituta društvenih nauka Zoran Lutovac kaže da je to pokušaj da se pomoæu dva entiteta obezbedi najpovoljniji pravni okvir koji bi omoguæio da se ostvare ljudska prava nealbanaca i da se na drugoj strani ne ugrožavaju interesi veæinskog albanskog stanovništva.