Analitičari: Nemiri u Iranu otkrivaju duboke političke podele
Nemiri u Iranu, motivisani političkim podelama, iznenadili su mnoge posmatrače. Analitičari kažu da je oštra reakcija na ulicama zaseni
Video snimci demonstracija i policijskih premlaćivanja koji dolaze iz Irana su upečatljivi. Ali analitičari kažu da se paralelno s tim odvija jedna možda značajnija borba, u vladajućim krugovima u Teheranu, koja vuče korene iz predsedničkih izbora 2005. godine. Tada je relativno nepoznati gradonačelnik Teherana, , iznenadio skoro sve pobedivši čoveka koji je bio jedan od stubova političkog establišmenta – . I onda su postojale insinuacije da je bilo neregularnosti tokom glasanja, ali te optužbe nikada nisu ozbiljno istražene. Četiri godine kasnije Ahmadinedžad je ponovo, uprkos predviđanjima, pobedio bivšeg premijera Mira Hoseina Musavija, i optužbe o izbornoj prevari su se ponovile. Ovog puta usledili su masovni protesti i Vrhovni vođa Ali Kamenei naredio je Savetu čuvara islamske revolucije da istraži osnovanost tih optužbi. Bivši podsekretar za politička pitanja u Stejt Departmentu, , kaže da je vlast u Iranu zatečena reakcijama i da njeni predstavnici nisu sigurni u to šta treba da rade. kaže Berns. Tokom ovogodišnje predsedničke kampanje koju je obeležio do sada nezabeležen nivo ličnih napada, predsednik Ahmadinedžad je optužio Rafsadžanija i njegovu porodicu da su korumpirani i da stoje iza poraženog reformistčkog kandidata Mira Hoseina Musavija. Činilo se da predsednik Ahmadinedžad uživa podršku i Vrhovnog lidera Hameneija, iako ga on nikada nije zvanično podržao. , višii analitičar za Bliski istok u Džejns grupi za informisanje kaže da se sukobi koji su izbili na površinu tokom kampanje nastavljaju van očiju javnosti. kaže Vatanka. Ono što je naročito interesantno, ističu analitičari, jeste odsustvo Rafsadžanijevog javnog odgovora. Od njega se ništa nije čulo tokom cele krize. Ali, poznavaoci prilika u Iranu tvrde da on intenzivno radi iza scene. Savet čuvara islamske revolucije, koji istražuje šta se dogodilo tokom glasanja, predvodi predstavnik tvrde struje, ajatola . Ali, dve godine posle poraza na izborima, Rafsandžani je postao predsedavajući Saveta stručnjaka, drugog imenovanog tela, koje po ustavu može da imenuje ili smeni Vrhovnog lidera. Aleks Vatanka kaže da je vrlo mala verovatnoća da bi Savet stručnjaka zaista uklonio Hameneija, jer bi to bio veoma radikalan potez bez presedana. Ipak, on kaže da bi Rafsadžani mogao da upotrebi vodeći položaj u tom telu kao sredstvo za uticanje na Hameneija da potkopa Ahmadinedžada. kaže Vatanka. Mnogi analitičari karakterišu proteste u Iranu kao najveću krizu koja je zahvatila tu državu još od Islamske revolucije 1979. godine. Ipak, Nikolas Berns, ključni čovek za Iran u Bušovoj administraciji, kaže da je pad islamske teokratije malo verovatan. ističe Berns.