Biotehnologija otkriva ko je čiji rodjak
Ogromni napredak u biotehnologiji otvorio mogućnost za pronalaženje odgovora na neka od suštinskih pitanja čovečanstva.
Na primer: koje je genetski najstarije pleme u Africi, od koga svi potičemo? Kako i gde su se javile razlike medju ljudskim rasama? Ko je sve od nas u dalekom srodstvu sa Džingis Kanom ili vojnicima Aleksandra Makedonskog? Ko su bili prvi ljudi koji su naselili Indiju, i mnoga druga pitanja. Američki časopis za popularizaciju Geografije, Nešenel džiografik, korporacija IBM i jedna privatna fondacija pokrenuli su petogodišnju studiju nazvanu Genografski projekat, za prikupljanje uzoraka DNK od više od sto hiljada ljudi, širom sveta. Uz pomoć kompjuterskih analiza biće izradjena precizna genetska mapa čovečanstva koja bi trebalo da pokaže kako se ljudska vrsta raširila po zemlji. Štaviše, ljudi širom sveta moći će da kupuju jednostavan pribor i sami pošalju svoje genetske informacije u ovu bazu podataka. Prateći kopije takozvanih ”muških“ ili ”ipsilon“ hromozoma, koji se prenose isključivo ženskom linijom, naučnici su već stekli obrise genetske istorije čovečanstva. Ali sada je vreme da se slika popuni detaljima. Istraživanje će posebno biti usmereno ka urodjeničkim populacijama širom sveta, jer se njihove genetske karakteristike nisu menjale generacijama. Naučnici kažu da će sve prikupljene informacije biti dostupne javnosti.