<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://us.news2.yimg.com/us.yimg.com/p/nm/20040530/mdf581624.jpg">Buš odao priznanje žrtvama koje je podnela takozvana Velika amerièka generacija - 2004-05-30
Hiljade amerièkih veterana okupile su se juèe u Vašingtonu da bi prisustvovali sveèanostima povodom otkrivanja spomenika Amerikancima 
Novi spomenik je izgraðen u centru amerièke prestonice, obuhvata dva ogromna granitna luka koji simbolièno predstavljaju atlantsko i pacifièko ratno poprište. Èetiri hiljade zlatnih zvezda simbolièno predstavlja više od 400 stotine hiljada Amerikanaca koji su izgubili život u Drugom svetskom ratu. Ispod zvezda je uklesano: ”Ovde se obeležava cena slobode“. Tokom posveæivanja spomenika, predsednik Buš je odao priznanje žrtvama koje je podnela takozvana Velika amerièka generacija, ukljuèujuæi njegovog oca, bivšeg predsednika, Džordža Herberta Vokera Buša, koji je ranjen u akciji kada je pilotirao avionom amerièkih marinskih snaga: ”To su bili skromni sinovi miroljubive zemlje, i milioni nas su veoma ponosni što mogu da ih zovu oèevima. Dali su najbolje godine života najvažnijem zadatku koji je ova zemlja ikada preduzela, ” rekao je predsednik Buš. Bivšem i sadašnjem predsedniku Bušu pridružili su bivši predsednik, Bil Klinton, bivši senator, Robert Doul, koji se takoðe borio u Drugom svetskom ratu i koji je bio imao važnu ulogu u prikupljanju sredstava od privatnih lica za projekat na koji je utrošeno 175 miliona dolara. Predsednik Buš je takoðe rekao da je Drugi svetski rat izmenio amerièko društvo jer su žene poèele da rade tokom rata, a doprineo je i da se uklone neke od socijalnih prepreka Afro-Amerikancima i pripadnicima drugih manjina: ”Vremenom, ti doprinosi su prerasli u oèekivanje jednakosti, i napredovanje pravde u posleratnoj Americi, što je doprinelo da postanemo bolja zemlja,” rekao je amerièki predsednik. Penzionisani pukovnik amerièkih vazduhoplovnih snaga, Èarls MekGi, služio je u afro-amerišèkoj vazduhoplovnoj diviziji Taskigi, koja je uspešno obavila zadatke i takoðe doprinela uklanjanju mnogih prepreka i rasnoj jednakosti u vojsci: ” Uništili smo mitove i predrasude koji su uticali na politiku, naroèito u vojsci. Posle naših ostvarenja, vojska je poèela da predvodi zemlju u nastojanjima da se svima pruže iste moguænosti, i da se ocene donose na osnovu rada, a ne roðenja ili boje kože,” rekao je MekGi. Organizatori su podigli šatore za hitnu pomoæ, ukoliko se neki od veæ ostarelih boraca ne oseæaju dobro. Svakodnevno premine više od hiljadu amerièkih boraca iz Drugog svetskog rata. Samo negde oko 4 od 16 miliona borca još je živo. ... Osamdesetdvogodišnji mornar Frenk Hajden, imao je samo dvadeset i dve godine u vreme invazije u Normandiji. U intervjuu amerièkoj televizijskoj mreži NBC, on je rekao da spomenik predstavlja mesto seæanja za sve ratnike koji se nisu vratili: ”Za sve one koji se nisu vratili, i mi ih sada ovde zastupamo,” rekao je Hajden. Iduæe nedelje, predsednik Buš odlazi za Evropu, gde æe takodje uèestvovati na sveèanostima povodom obeležavanja 60-e godišnjice važnih dogadjaja iz Drugog svetskog rata u Italiji, Engleskoj, i Francuskoj.