Da li će pod Obaminom administracijom doći do poboljšanja odnosa sa Iranom?
Iran je medju najvažnijim spoljnopolitičkim pitanjima sa kojima će se suočiti novoizabrani predsednik Barak Obama. Tokom duge izborne k
Da li bi pod administracijom predsednika Baraka Obame moglo da dođe do otapanja zamrznutih diplomatskih odnosa između Sjedinjenih Država i Irana? Mnogi analitičari su uvereni da je to moguće. Otkako je Obama dobio izbore, u krugovima spoljnopolitičkih eksperata se sve više govori o nekoj vrsti dijaloga sa Iranom. Veliki broj analitičara smatra da put do američko-iranskog pomirenja vodi kroz Bagdad. je direktor za istraživanje u Centru za borbu protiv terorizma pri vojnoj akademiji Vest Point i autor novog izveštaja o iranskoj strategiji u Iraku. On tvrdi da bi zajednički interesi u pogledu situacije u Iraku mogli da budu ključni za početak smanjena napetosti između dve zemlje. Iran je duboko zabrinut zbog najavljenog američko-iračkog bezbednosnog ugovora, kojim se dozvoljava prisustvo američkih trupa u zapadnom delu Iraka do kraja 2011. Visoki američki i iranski zvaničnici su već obavili nekoliko rundi razgovora o Iraku. Medjutim, raniji razgovori nisu doneli veće rezultate, delimično zbog spora oko podrške koju Iran pruža šiitskim milicijama u Iraku. Politika otvaranja dijaloga sa Iranom, inače, nema veliku podršku u američkim zvaničnim krugovima. Najveću prepreku predstavlja iranski nuklearni program, za koji mnogi tvrde da ima za cilj razvoj nuklearnog oružja, što Teheran poriče. Iranska podrška organizacijama kao što su Hezbolah u Libanu i šiitske milicije u Iraku, kao i pretnja iranskog predsednika Mahmuda Ahmedinedžada da treba uništiti Izrael takođe doprinose negativnom odnosu prema iranskom režimu. Izraelska ministarka spoljnih poslova Cipi Livni je posle američkih predsedničkih izbora izjavila da bi pregovori sa Iranom predstavljali poruku o slabosti. Bivši operativac Centralne obaveštajne službe, CIA-e, koji sebe naziva 'jastrebom' u pogledu Irana bio je savetnik republikanskog predsedničkog kandidata Džona Mekejna. On smatra besmislenim otvaranje dijaloga sa Iranom. Međutim, sa time se ne slaže , koji je takođe nekada radio za CIA-u. tvrdi da je Iran evoluirao u zemlju koja je motivisana nacionalnim i ideološkim interesima. U svom istraživanju Fišman predlaže da Sjedinjene Države razdvoje diplomatske pregovore o Iraku od drugih spornih postupaka i politike, kao što je nuklearni program Irana. Što se tiče nuklearnog pitanja, kaže , moglo bi se uticati na Iran da odustane od bilo kakve težnje da postane nuklearna sila. Ber predlaže otvaranje tajnih pregovora sa Iranom o samom dnevnom redu budućih pregovora posredstvom trećih zemalja. Posle toga, kaže Ber, predsednik Obama bi trebalo da uputi tajnog izaslanika u Teheran. Mnogi analitičari upozoravaju da ne treba očekivati previše. Oni podsećaju da su akumulirane tri decenije međusobnog animoziteta i nepoverenja. Kao obično, Iran šalje protivrečne signale. Predsednik Ahmedinedžad uputio je predsedniku Obami pisanu čestitku – bilo je to prvo takvo pismo jednom američkom predsedniku od iranske revolucije 1979. godine. Nedelju dana kasnije, Iran je testirao raketu dovoljno dugog dometa da može da pogodi Izrael.