Berberke pokušavaju da održe tradiciju pravljenja tepiha
Sa svakom devojkom koja odbije da nauči zanat tkanja tepiha, umetnost koja je na prostoru Maroka opstala vekovima, sve je bliža izumira
Stanovnici oblasti Taznakt u Maroku poznati su po proizvodnji tepiha izuzetne lepote. Medjutim za neke od ovih Berberki, tkanje 10 kila vune koliko je potrebno da bi se napravio jedan tepih, nije umetnost već prihod za život. , kaže tkalja Fadma Hasi. To je danas teško. Tkaljama su potrebni meseci da pripreme vunu, a zatim još toliko da od nje naprave tepih. Projekat na kojem trenutno rade je porudžbina na kojoj će zaraditi 50 dolara. Kada se ta suma podeli na tri dela, svaka od njih će zaraditi oko 25 centi na dan. To nije mnogo, ali je više nego što mogu da zarade na suku, odnosno lokalnoj pijaci. , objašnjava tkalja Rakia Nid Lčguer. Posrednici kupuju tepihe od lokalnog stanovništva i preprodaju ih prodavnicama u Marakešu i drugim turističkim centrima. Prodavnice tepiha u Marakešu prodaju ćilime za stotine dolara. Ali tkalje koje ih prave su siromašne žene u udaljenim selima, koje čak ni ne govore marokanski arapski. Za njih, ta pijaca je predaleko. , kaže Kadiža Ihilnasaf, predsednica Asocijacije tkalja iz Anzala. U tom brdskom naselju, 88 žena su se okupile u cilju da izbace posrednika iz transakcije. , priča Fatima Ait Elkadi. Da bi se napravio jedan veliki ćilim potrebno je oko mesec dana tkanja i prodaje se za oko 150 dolara. Sve, osim 20 dolara, ide direktno tkaljama. kaže Ihilnasaf. Tkalje sada zaradjuju više za svaki tepih, ali prodaja ne ide najbolje. Za poslednje dve godine, od kada je osnovana asocijacija, blagajnica Zahara Ait Ali prodala je svega 4 ćilima, za ukupno 300 dolara. , kaže ona. Mala zarada od ovog posla ne nudi motivaciju mladim devojkama da nauče zanat. , priča Rakia, a Fadma Hasi dodaje - Sa svakim detetom koje odbije to da nauči, umetnost koja je na ovim prostorima opstala vekovima, sve je bliža izumiranju.