Jeger: Od Beograda zavisi kada će Izvršni odbor MMF-a odobriti sporazum
Prošle nedelje Srbija i Međunarodni monetarni fond postigli su sporazum o kreditnom aranžmanu vrednom tri milijarde Evra. Tim povodom z
Prvo pitanje za gospodina Jegera bilo je: Kada bi se realno moglo očekivati da Izvršni odbor MMF-a odobri taj sporazum? „Toće u najvećoj meri zavisiti od srpskih vlasti. Na primer, vlada ćemorati da podnese revidirani plan budžeta skupštini. Znamo da vlada uBeogradu još razmatra neke od mera koje se posebno tiču dodatnog porezana primanja. Očigledno, što je više pitanja za debatu veći je rizik dabi moglo doći do odlaganja procesa odobrenja u Izvršnom odboru fonda“. Napitanje kako je misija fonda ocenila stanje srpske ekonomije i kojim jerizicima ona izložena Jeger kaže da je ekonomija Srbije vrlo teškopogođena globalnom finansijskom krizom, posebno padom izvoza u januarui februaru, dok je priliv kapitala smanjen. „IstovremenoSrbija je tokom, proteklih nekoliko godina, akumulirala velike stranezajmove, što se odrazilo na trenutno visoki deficit i veliki spoljnidug“. Jeger takođe ukazuje da u svetlu tih izazova, trebapreduzeti tri osnovne stvari: Vlada treba da prilagodi budžet shodnoprihodima. Da bi se sprečio oštri porast fiskalnog deficita, dodaje on,potrebna su izvesna fiskalna prilagođavanja. Drugi važan stub ovogprograma je da MMF traži obećanja stranih banaka da će ostatiangažovane u Srbiji i konačno: „Međunarodne finansijske institucije, uključujući MMF, moraće da obezbede znatnu spoljnu finansijsku podršku“. Nedavnoje srpski ministar ekonomije Mlađan Dinkić rekao da je suštinapostignutog sporazuma smanjenje državne potrošnje. U tom smislu,funkcioner MMF-a ukazuje, da je Srbija tokom proteklih godina, zbogbrzog ekonomskog rasta, beležila velike državne prihode, te je ipotrošnja rasla vrlo brzo. Na primer, ukazuje on, penzije su u 2008.rasle oko 24 odsto, a u 2009. će porasti oko 17 odsto. „Odlukeo tim troškovima donete su na osnovu pretpostavke da će ekonomija rastivrlo brzo u neposrednoj budućnosti, što nije bio slučaj. Stoga sejavila potreba da se troškovi prilagode obimu budžetskog prihoda“. FunkcionerFonda dodaje da sporazum postignut sa MMF-om predviđa ukidanje daljegpovećanja plata i penzija u 2009. i 2010. godini, te znatno smanjenjeneobaveznih izdataka na dobra i usluge, kao i državnih subvencija nasvim nivoima. Albert Jeger takođe ističe da će kapitalne investicije ibudžetski rashodi za socijalne namene uglavnom biti zaštićeni. Nekiekonomisti u Srbiji smatraju da je vreme za stezanje kaiša iupozoravaju građane da rade više i troše manje. Jeger smatra da jevažno poslušati taj savet: „Da,treba stegnuti kaiš. Tokom godina do 2008. ukupni troškovi srpskeeknomije bili su daleko veći nego što je bio prihod, što je u 2008.dovelo do ukupnog deficita od oko 500 milijardi dinara. To je bilomoguće, jer su strani investitori bili voljni da finansiraju topreterano trošenje, ali bi sada troškove trebalo prilagoditi realnijemnivou prihoda“. Premijer Srbije Mirko Cvetković je prošlenedelje rekao da sredstva od ovog aranžmana sa MMF-om neće bitinamenjena pokriću budžetskog deficita, već jačanju deviznih rezervizemlje. Složivši se sa tom izjavom, Jeger je dodao: „Međutim,istovremeno, veliki deo tih sredstava će verovatno na kraju bitiiskorišćen za pokriće stranog duga sa kojim će Srbija biti suočenatokom 2009. i 2010. godine. To omogućava privatnom sektoru da smanjitroškove daleko postepenije nego što bi bio slučaj da ova sredstva nisudostupna“. Na kraju, Jegera je prokomentarisao kako vidi budućnost saradnje MMF-a i Srbije i van okvira ovog konkretnog aranžmana. „Imamoveoma plodnu, dugogodišnju saradnju sa vlastima u Srbiji. Nadamo se daće tekući revidirani aranžman funkcionisati, tako da će Srbija izaći izperioda usporenog rasta daleko snažnija, kao i da će vlada biti udobroj poziciji da postigne svoj krajnji cilj - prelazak na evro“.