Kris Prebl o poèetnoj fazi rata - 2003-03-21
Direktor odeljenja za politièke nauke vašingtonskog instituta “Kejto”, Kristofer Prebl, u razgovoru sa našim kolegom Brankom Mikašinovi
K.P.: Poèetna faza rata ima za cilj da se obezglavi Sadam Husein, njegovi sinovi i najbliži saradnici. Vojna akcija prošle noæi je predstavljala iznenadjenje jer su mnogi oèekivala upotebu velike sile na ralièitim delovima fronta. Medjutim, prošle noæi, na osnovu specifiènih obaveštajnih podataka o lokaciji Sadama Huseina i njegovih saradnika, izvršen je lakši ali precizan napad na te ciljeve. B.M.: Da li predvidjate skoru promenu strategije? K.P.: Svakako. Amerièke snage æe postepeno preæi na strategiju takozvanog “šoka i zastrašivanja”, vršeæi napade na mnogobrojne ciljeve širom Iraka, uz podršku kopnenih snaga, koje bi krenule iz Kuvajta prema južnom delu Iraka, kao i neke snage sa kurdskih teritorija u severnom delu Iraka. B.M.: Da li æe rat u Iraku doprineti daljem produbljavanju rascepa izmedju Sjedinjenih Država i Evrope? K.P.: To je moguæe. Medjutim, reè je složenoj situaciji. Pre svega, poznato je da izvestan broj evropskih zemalja podržava ovaj rat, kao što su Velika Britanija, Španija, Portugalija, Italija, kao i brojne istoènoevropske zemlje. U svakom sluèaju, Evropa je podeljenja po pitanju rata u Iraku. Treba prihvatiti novu realnost da æe Evropa ubuduæe saradjivati sa SAD po nekim pitanjima , dok po nekim neæe. Medjutim, nadam se da æe se saradnja izmedju Amerike i starog kontinenta produbiti barem u jednoj oblasti, bez obizra na tekuæe politièke nesuglasice, a to je saradnja u borbi protiv terorizma. Velika Britanija, Francuska, Nemaèka i druge zemlje su do sada bile veoma aktivne u okviru te saradnje i razmene obaveštajnih podataka o Al Kaidi i njenim èlanovima, što je donelo pozitivne rezultate i omoguæilo sudsko gonjenje èlanova te teroristièke organizacije. Mi u SAD se nadamo da nesuglasice o iraèkom probemu neæe naškoditi našoj buduæoj anti-teroristièkoj saradnji. B.M.: Kakve bi mogle da budu politièke i vojne posledice rata u Iraku na balkanski region, ukljuèujuæi Srbiju i Crnu Goru? K.P.: Amerikanci uoèavaju da su oružana snage Sjedinjenih Dražava snažne sa tehnološke taèke gledišta, ali po ljudstvu nisu tako brojne. SAD su deveta po velièini sila na svetu po broju vojnih lica, što znaèi da to nije ogromna vojska. Veæ se oko 4 ili 5 amerièkih divizija nalazi na Bliskom istoku, a postoji i zabrinutost u pogledu Severne Koreje, èime æe se pojaèati interesovanje za stacioniranje amerièkih snaga na drugim žarišnim punkitovima, što bi moglo da postane problematièno zbog prevelike angažovasti naših snaga. Kao što znate, amerièki vojnici se nalaze u Bosni i Hercegovini i na Kosovu . Proseèni Amerikanac, koga treba podsetiti da su amerièke trupe na Balkanu, poèeæe da razmišlja da je možda došlo vreme da se te snage povuku i razmeste drugde. Novi i potencijalni vojni frontovi poslužiæe kao podsticaj da se tokom vremena amerièke snage na Balkanu prebace negde drugde.