Odnosi na Balkanu 15. godina posle Srebrenice
Teme panela u Muzeju Holokausta: činjenice o masakru, suočavanje sa istorijskom istinom, i poricanje koje stoji na putu pomirenju
Medjunarodna komisija za nestale osobe utvrdila je analizom DNK identitet ukupno 6.481 osobe nestale posle pada Srebrenice u julu 1995. godine, a tela žrtava I dalje se pronalaze u sekundarnim grobnicama. Uprkos tome, i ogromnom dokaznom materijalu u posedu Haškog suda, u nekim delovima regiona i dalje se negira genocid u Srebrenici, ističe  koji je kao 20-godišnji mladić preživeo masakr. On ocenjuje da je uprkos višegodišnjem sistematskom radu Haškog suda na prikupljanju dokaza, politički efekat tog rada miniminalan. Suljagić veruje da je medjunarodna zajednica suviše tolerantna prema takvim političarima i da je potrebno izvršiti diplomatski pritisak i, kako je rekao, “povećati cenu negiranja zločina.” Neki od učesnika takodje su primetili da je popustio pritisak medjunarodne zajednice na Beograd da uslovljavanjem prijema u Uniju izdejstvuje hapšenje haških optuženika. ambasadorka Holandije u SAD, objasnila je poziciju svoje zemlje koja je dugo jedina blokirala ratifikaciju sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Beogradom. direktorka Fonda za humanitarno pravo, ističe da je u Srbiji, u borbi protiv poricanja zločina presudan bio dokumentarni snimak pripadnika jedinice Škorpioni kako hladnokrvno vrše egzekuciju nad šestoricom srebreničkih mladića. Medjutim, na političkom nivou, nije do kraja istražena uloga tadašnjeg državnog vrha u dogadjajima za vreme rata u Bosni, ocenjuje Kandić, podsećajući da i sama deklaracija o masakru u Srebrenici, usvojena u srpskom parlamentu, nije otišla dovoljno daleko da uvrsti reč genocid. Pored napora civilnog sektora, političari su ti koji treba da otvore javnu raspravu o dogadjajima u Srebrenici kako bi došlo do punog suočavanja sa istinom, poručila je Nataša Kandić. direktorka Balkanske istraživačke novinarske mreže ocenjuje da su u Bosni i danas prisutni govor mržnje, nacionalistička retorika i negiranje genocida, a da su mediji pristrasni i pod političkm uticajem. Vekić je istakla da je izuzetno važno izneti na videlo punu istinu o svim zločinima, kako bi se sprečilo neko buduće krvoproliće na Balkanu. Ostali učesnici, medju kojima su bili lider britanske delegacije u parlamentarnoj skupštini NATO-a, specijalni izaslanik Stejt Departmenta za pitanja Holokausta, savetnik američkog potpredsednika za nacionalnu bezbednost, i  politički analitičar Centra za demokratizaciju, razmatrali su aktuelnu situaciji u Bosni i Hercegovini. Oni su se složili da medjunarodna zajednica neće napustiti Bosnu, iako je strpljenje nekih protagonista na izmaku, i razmatrali na koji način etnički podeljena zemlja može da se istinski integriše. Učesnici panela izrazili su nadu da će predstojeći izbori u BiH biti održani bez atmosfere straha, i da će gradjani racionalno proceniti koja će im stranka doneti najveću dobrobit.