<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://www.voanews.com/mediastore/book.gif">Analitičari i vladini funkcioneri se slažu da je tokom protekle decenije znatno porasla opasnost od islamiskog terorizma - 2004-12-21
Pitanje je, medjutim, da li ključnu ulogu u regrutovanju terorista igra sam islam ili druge okolnosti, kao što je siromaštvo. Odgovore 
Stručnjaci u islamskom svetu, kao i na Zapadu, već dugo raspravljaju o korenima terorizma. Mnogi tvrde da su siromaštvo, izolacija i osećaj beznadja glavni uzroci. Medjutim, većina terorista povezanih sa al Kaidom potiče iz porodica srednje klase i ima fakultetsko obrazovanje, uključujući i samog Osamu bin Ladena, saudijskog multimilionera, koji je, inače, gradjevinski inženjer po struci. Bendžamin Barber, ekspert za demokratizaciju na univerzitetu države Merilend, smatra da će uvek postojati male grupe fanatika koje će biti spremne da vrše terorističke napade. Veći problem, po njegovom mišljenju, predstavlja činjenica da u današnjem svetu ima onih koji pozdravljati terorističke akte drugih, a koje Barber naziva «pritajenim teroristima». «Sami teroristi su, kao što je inače slučaj sa predstavnicima avangarde, dobro obrazovani i privilegovani, ali su ljudi u čije ime oni deluju, i koji im omogućavaju da istupaju u njihovo ime, gotovo uvek osiromašeni, marginalizovani, obezvlašćeni i, najzad, što je ključna reč - poniženi od strane ostatka sveta u kojem žive.» Ispitivanja javnog mnjenja na Bliskom istoku pokazuju da je Osama bin Laden često popularniji od lidera tamošnjih vlada. Barber tvrdi da je, delom i zato što ga mnogi muslimani smatraju za heroja, bin Laden još uvek na slobodi tri godine posle terorističkih napada na SAD 11. septembra 2001. «Da je on neki usamljeni fanatik, bio bi davno uhvaćen i priveden pravdi. Medjutim, činjenica je da on živi u, da tako kažem - bezbednim selima, bezbednim pokrajinama i bezbednim zemljama.» Takvo bezbedno okruženje može da postoji u Pakistanu, gde se, prema nekim mišljenjima, bin Laden krije. Pakistan je ključni saveznik SAD u ratu protiv terorizma, ali je ujedno i zemlja čiji znatan deo stanovništva živi u siromaštvu i čije brojne verske škole – medrese, propovedaju mržnju prema SAD. Dečaci u tim školama recituju stihove iz Korana i uče ekstremnu vahabističku verziju Islama. Pakistan je 2002. godine započeo kampanju protiv dogmatskih medresa za koje se veruje da pothranjuju islamistički terorizam. Medjutim, ima i mišljenja da je ta kampanja gubitak vremena dok se ne izmeni socijalno i ekonomsko okruženje u kojem se one javljaju i u kojem deluju. Omer Taspinar je stručnjak za islam u vašingtonskom institutu Brukings. «Neko ko pohadja medresu u Pakistanu, možda sledi daleko radikalnije, antagonističko tumačenje Islama. Zato je obrazovanje ključ za uspeh u takvim sredinama. Ljudi koji se izvuku iz siromaštva, koji postanu imućniji, koji imaju zaposlenje, koji imaju nadu u život, obično ne prihvataju radikalne verzije islama.» Neki umereni muslimani smatraju da su radikalni islamisti izopačili poruku islama, koji, kako ukazuje Taspinar, ne propoveda revoluciju ili terorizam. «Poruka islama, kako je ja vidim, kao umereni musliman iz Turske, je poruka jedinstva i saosećajnosti. Radi se o veri koja nastoji da prenese božiju poruku čovečanstvu, koja smatra da smo svi braća – da sve druge monoteističke religije, uključujući judaizam i hrišćanstvo, slede svetu knjigu i da stoga treba da nadjemo način za koegzistenciju.» Taspinar smatra da pojava terorizma ima manje veze sa islamom, kao takvim, a više sa represivnim vladama. On dodaje da loši socijalni i ekonomski uslovi izlažu mnoge mlade muslimane ekstremističkim ideologijama. U odsustvu demokratije na Bliskom istoku, nezadovoljni gradjani mogu da se suprotstave vladama jedino okupljanjem oko džamije. Taspinar to naziva islamizacijom političke opozicije. «U zemljama gde postoje diktature, džamija postaje jedina institucija oko koje ljudi mogu da se okupe i da steknu osećaj da slede nekakav vid političkog programa da pirpadaju opoziciji, da se ne slažu sa vladom.» Analitičari se možda ne slažu oko uzroka terorizma, ali većina smatra da će SAD odigrati ključnu ulogu i da će od SAD zavisiti da li će islamistički terorizam dalje jačati ili će postepeno jenjavati. Brus Hofman je stručnjak za terorizam u korporaciji Rend u Vašingtonu. «Sve dok ne usvojimo strategiju sa dugoročnim ciljevima, kao i kratkoročnim taktičkim ciljevima koje smo do sada uspešno ostvarili, bićemo u ratu koji bi mogao da potraje decenijama.»