Četvrtina svetskih prašuma mogla bi da nestane u narednih 50 godina
Na skupu u instituciji "Smitsonijen" ukazano je da su velike površine prašuma već iskrčene i da su mnoge biološke vrste čiji su prašume
kaže direktor Nacionalnog prirodnjačkog muzeja, koji je organizovao skup i naglašava da je u proteklih 150 godina nestala najmanje četvrtina svetskih prašuma. dodaje on. Samper i drugi naučnici su saglasni da taj gubitak izaziva kombinacija faktora, među kojima je ipak najvažnije krčenje zemlje - radi drvene građe i zemljoradnje. Dodatne opasnosti predstavljaju prenaseljavanje, zagađenje i klimatska promena, širenje agresivnih vrsta i lov. Smitsonijenov Institut za tropska istraživanja u Panami je najstariji i najveći istraživački centar za tropsku biologiju na svetu. , direktor centra, kaže da je prašuma u nekim regionima zaista u kritičnom stanju. naučnik sa Univerziteta u Melburnu u Australiji, kaže da je izumrlo najviše vrsta insekata, koji imaju ključnu ulogu. On objašnjava šta se dogodilo kada je u Australiji pre mnogo decenija počela da se gaji stoka: , iz Programa za lov i prirodnu razmenu Društva za konzervaciju prirode, kaže da je komercijalni lov postao globalni biznis, zahvaljujući kojem se razvijene zemlje snabdevaju egzotičnim vrstama mesa, životinjama, krznom i trofejima - kao što su slonovske kljove i lavlje glave. Ona objašnjava da kompanije za eksploataciju drveta grade puteve kroz zabačena područja, čineći ih pristupačnijim za lovce. Ali u perspektivi najviše užasava takozvani zaključuje Elizabet Benet. Većina naučnika je saglasna da bi prašuma u jednom ili drugom obliku mogla da preživi, ali da bi mnoge vrste velikih životinja mogle da izumru. Što znači da bismo mogli da ostanemo samo s vegetacijom, u svetu koji je izgubio svoju ravnotežu.