Strani strateški interesi u Kirgistanu
Nedavna pobuna u Kirgistanu skrenula je pažnju na američke, ruske i kineske interese u toj zemlji.
Nedavna pobuna u Krigistanu protiv režima sada svrgnutog predsednika, Kurmanbeka Bakijeva, skrenula je pažnju na interese koje Sjedinjene Države, Kina i Rusija imaju u ovoj strateški lociranoj zemlji Centralne Azije. I Sjedinjene Države i Rusija imaju po jednu vazdušnu bazu u Krigistanu. Prošle godine, svrgnuti predsednik Bakijev osigurao je dve milijarde dolara pomoći od Rusije, pošto je obećao da će zatvoriti američku bazu preko koje se vrši snabdevanje NATO snaga u Avganistanu. Rusija nije zadovoljna američkim prisustvom u toj bivšoj sovjetskoj republici. Bakijev se zamerio Moskvi kada je prošle godine obnovio sporazum o iznajmljivanju vazduhoplovne baze u Manasu američkoj vojsci, povisivši cenu sa 17 miliona i 400 hiljada dolara na 60 miliona dolara godišnje. Pojedini Kirgizi optužuju Ameriku da nije obraćala pažnju na zloupotrebe za koje je odgovoran režim Bakijeva, samo da bi došla do baze u Manasu. Potpredsednik prelazne vlade Kirgistana, Almazbek Atambajev, kaže da im, za razliku od Sjedinjenih Država, Rusija nije držala pridike o demokratiji. .“ Atambajev je to izjavio po povratku sa puta iz Moskve, koja je prva priznala prelaznu vladu. On je saopštio da je Rusija obećala najmanje 150 miliona dolara pomoći Kirgistanu. Nezavisni politikolog, Tamerlan Ibragimov, kaže da su kirgiski pobornici građanskih prava više skloni američkoj otvorenoj demokratiji od ruskog autoritarnog modela. Međutim, on priznaje da ekonomski opstanak Kirgistana u velikoj meri zavisi od Rusije. „“, objašnjava Ibragimov. U međuvremenu, kirgiske pijace su preplavljene robom iz Kine, koja deli 858-kilometara dugu granicu sa Kirgistanom. Kina je upozorila svoje građane da pripaze kada putuju u Kirgistan i izrazila nadu da će se stvari rešiti na miroljubiv način. Profesor kirgistanskog državnog Univerziteta, Murat Suimbajev, kaže da je Kina pre svega zainteresovana za stabilnost u svojoj pokrajini Šinđijangu, u kojoj se muslimanska manjina Ujguri, bore za nezavisnost. „“ Timerlan Ibragimov govori i o široj nestabilnosti u Centralnoj Aziji. „.“ Varnica koja je pokrenula ustanak u Kirgistanu bilo je udvostručenje cene struje. Nemiri su, međutim, ukazali na opasnosti koje bi mogle da se prošire iz Avganistana na Centralnu Aziju, kao što su terorizam, trgovina drogom i verski ekstremizam. Ibragimov i Suimbajev smatraju da Kina, Rusija i SAD imaju zajednički interes u sprečavanju da se ti problemi pojave u Kirgistanu.