Da li bi euro mogao da preuzme ulogu dolara na svetskom tržištu?
Neki stručnjaci smatraju da bi američki dolar mogao da izgubi status svetske rezervne valute
, predsednik Grupe London i Oksfordi autor knjige „Euro: politika nove globalne valute,“ kaže da je eurood početka zamišljen kao valuta koja može da se meri sa dolarom. „Jedanod razloga za pojavu eura bila je želja da Europa uspešno konkurišeAmerici i uživa sve prednosti koje dolar ima na svetskom tržištu. Američki dolar služi, na primer, kao jedinica za obračunavanjevrednosti barela nafte, unce zlata i slično. Rezervna valuta takođeomogućuje gotovo beskamatno zaduživanje u svetu. Zemlje sa dolarskimrezervama moraju da plate transakciju kupovine američke valute, kojuzatim moraju da konvertuju u svoju valutu, što takođe iziskujetransakcijske troškove. Sjednjene Države nemaju nikakve troškove i nakredite koje uzimaju u svetu plaćaju niže kamate od svih ostalihzemalja. Međutim, euro je dobrim delom ostvario te ciljeve,“ kažeDejvid Marš. Euro je očigledno već preuzeo dobar deo ulogedolara i znatno doprineo poboljšanju međunarodnog položaja EuropskeUnije, ali nije izvesno da Europljani žele da dolar izgubi statusrezervne valute, kaže Marš. „Sumnjam da Europljani zaistažele da Centralna banka Kine odjednom odluči da veliku sumu svojihrezervi, procenjenu na oko dve hiljade milijardi dolara, zameni eurima. Takav korak izazvao bi ozbiljne strukturalne poremećaje u srcuEurozone. Uzdrmane privrede, kao što je španska, teško da bi želelejačanje eura, jer bi to značilo dalje smanjenje konkurentnosti Španijei još teže izglede za privredni oporavak u trenutku kada stopanezaposlenosti u njoj premašuje osam odsto,“ kaže Marš. , šef istraživačkog centra Grupa 30, tvrdi da će bar u doglednovreme odnos dolara i eura ostati isti. On tvrdi da ni Evropa nitiAmerika neće skoro izaći iz sadašnjih ekonomskih teškoća. „Akouporedite fiskalni stimulans Nemačke, treće najveće privrede u svetu, iAmerike, vidite da su relativno istog opsega. Međutim, u Nemačkojizostaje masovna pomoć finansijskom sektoru koju je Obaminaadministracija pružila američkim bankama. Dakle, nije jasno da li susve evropske banke solventne ili nekima od njih preti kolaps. Rizik uSjedinjenim Državama predstavlja masovni budžetski deficit, koji nosirizik dužeg perioda niske stope rasta i visoke inflacije,“ kažeMekintoš. Sličnu ocenu izneo je i , pomoćnik direktora za Evropu, u Međunarodnom monetarnom fondu. „Unarednih pet godina verovatno neće doći do neke značajnije promenepozicije eura i dolara. Zna se da ekonomija Eurozone ima manju stopurasta od američke privrede. No, evropska privreda ima potencijal zabolji rast. Konačan ishod zavisiće od efikasnosti preduzetihfinansijskih i budžetskih mera, ali i od opšte prognoze o stabilnostidolara i eura,“ smatra Luk Everert. Osvrt na šire poslediceglobalne ekonomske krize u Americi i Evropi ponudio je ,profesor ekonomije na Univerzitetu Džordžtaun. „Iznenađujuće idonekle umirujuće je to da kriza nije podstakla širu političku isocijalnu nestabilnost ni u Evropi niti u Americi. Najnovije anketepokazuju da je najveća briga i Evropljana i Amerikanaca nezaposlenost. Zanimljiv je takođe podatak da kriza kapitalizma nije osnažila uticajevropskih levičarskih stranaka. Građani Evrope ne odustaju odkapitalizma, ali žele da ga više usklade sa socijalnim prioritetimaevropskog društva,“ kaže Džefri Anderson. Anderson dodaje, da zapravo malo ko u Evropi ili Americi brine o sudbini dolara ili eura.