Sve krupnija finansijska uloga muslimanskih zemalja
Islamske finansije operišu bez kamata, a islamski finansijski kapital raste čak i na evropskim tržištima
Ministri su se žalili da su godinamamorali da slušaju pridike zapadnih zemalja o superiornosti kapitalizmana Zapadu. Ali, po rečima indonežanske ministarke finansija, Srije, islamske zemlje nude sopstvene lekcije svetu ujeku globalne ekonomske krize. „Ova kriza govori o preteranimrizicima, kao i o islamskim finansijskim transakcijama sa ugrađenimmehanizmom za sprečavanje takvog ponašanja. Pretpostavljam da zbog togapostoje velike šanse za uvođenje islamski-baziranih instrumenata i ovoje prilika za Islamsku banku za razvoj,“ rekla ministarka Indravati. Prviislamski finansijski proizvod lasniran je početkom 1970-tih, kada jeosnovana Islamska banka za razvoj, sa sedištem u Saudijskoj Arabiji. Odtada povećava se obim islamskog finansijskog kapitala širommuslimanskog sveta. Glavna razlika između ovog i konvencionalnogkapitalističkog sistema jeste u tome što islamski finansijski kapitalne upotrebljava kamate, koje se kose sa Koranom. Kako objašnjavapotpredsednik Islamske banke za razvoj, dr. , reč jeo pažljivoj proceni rizika i profita. „Sve je bazirano napodeli - kako gubitka tako i profita. Konvencionalne banke ne učestvujuu gubicima. One zadržavaju profit, ne učestvujući u gubicima. Zato uvekčujete kako islamske finansije posluju sa istinskom ekonomijom. Mi nepravimo gubitke tek tako, jer svaki gubitak mora da bude pokrivenimovinom. Dug ne može da prevaziđe vrednost imovine. Korisnici tefinansijske metode zato znaju da poslovanje sa stvarnom ekonomijom nosimanji rizik,“ ističe Hinaji. U jeku ekonomske krize i u svetukoji strepi od rizika, na konvencionalnim tržištima se sve više pominjuislamske banke, tvrdi , generalni direktor Instituta zameđunarodne finansije. On kaže da bi stručnost islamskih bankara uoblasti procene rizika, kakvu zahteva islamski finansijski sistem,mogao znatno da pomogne zapadnim tržištima kapitala u svetu. „Mislimda se nalazimo u fazi u kojoj tradicionalne finansije mogu nešto danauče od islamskih finansija, odnosno da finansije zavise odproduktivnosti. Usuđujem se da kažem da je to načelo bilo primenjeno uaktivnostima tradicionalnog finansijskog sektora u poslednjih nekolikogodina, do nekih nevolja ne bi došlo. Predviđem da će u budućnosti doćido sve većeg udruživanja tradicionalnih i islamskih finansija,“ kažeČarls Dalara. Islamski finansijski proizvodi su već prodrli naevropska tržišta. Sve očitija pouzdanost takvih investicija i sve većeopredeljenje za beskamatne opcije investiranja, privlači pažnju mnogihevropskih banaka, navodi dr. Al-Hinai iz Islamske banke za razvoj. „Jučesam razgovaro sa jednom nemačkom bankom koja želi da počne da razvijaislamske finansijske proizvode, jer posluje na mestu gde živi velikibroj imigranata koji više vole islamske finansijske proizvode. Oni sadapregovaraju sa Islamskom bankom za razvoj da dovedu strateškog partnerasa Bliskog Istoka koji bi im pomogao da razviju tražene proizvode. Prekrize, Zapad nije mnogo priznavao ovaj sektor, ali sada London, naprimer, postaje centar islamskih finansija. Francuska želi isto. Idruge Zapadne prestonice su zainteresovane, jer u tome vide dobrupriliku,“ kaže Hinai. Na nedavnom sastanku Svetske banke iMeđunarodnog monetarnog fonda u Istanbulu istaknuto je da jedan odfaktora za uravnotežavanja globalne ekonomije predstavlja uključivanjetržišta zemalja u razvoju. Plasiranje islamskih finansijskih proizvodana evropskim i američkim tržištima bilo bi korak u tom pravcu, smatrajuneki posmatrači.