Odgovor Demokratske stranke na govor o stanju Unije - 2004-01-21
Odmah posle predsednikovog govora o stanju Unije, predstavnici Demokratske stranke su uputili svoj odgovor.
Prvi deo odgovora demokratske stranke iznela je voða Demokrata u Predstavnièkom domu, Nensi Pelosi. Gospoða Pelosi je ukazala da su SAD trenutno najaèa vojna sila u istoriji, dodavši da i takva sila mora da pridobije druge zemlje kako bi se suprotstavili zajednièkim pretnjama. Ona je naglasila da predsednik sprovodi spoljnu politiku koja SAD èini izolovanim u svetu, dok istovremeno troši sredstva koja su potrebna za obrazovanje i zdravstvenu zaštitu. “Predsednik nas je odveo u rat u Iraku na osnovu neproverenih tvrdnji, usvojio je radikalnu doktrinu preventivnog rata, što je bez presedana u našoj istoriji i nije uspeo da napravi pravu meðinaornu koaliciju.” Kongresmenka Pelosi je dodala da stoga Amerikanci snose skoro sve troškove tog rata, dok su veæina žrtava takoðe Amerikanci. Ona je, umesto toga, predložila da: “Umesto ugovora vrednih na milijarde dolara koji bez konkursa odlaze politièki podobnim kompanijama poput Haliburtona, umesto insistiranja na amerièkom voðstvu u Iraku, dajte da sa drugima podelimo taj teret i odgovornost, kako bi zajednièki prekinuli utisak da je Amerika okupator i kako bi se naše trupe vratile kuæi bezbedno.” Drugi deo odgovora dao je voða Demokrata u Senatu, Tom Dešl, koji je ukazao da “Umesto da budemo društvo koje nagraðuje privilegovane, potrebno je da budemo “društvo koje daje šansu”, koje svim Amerikancima omoguæuje da uspeju.” Senator Dešl je dodao da: “Kako bi nadoknadili 3 miliona radnih mesta, u privatnom sektoru, izgubljenih tokom administracije predsednika Buša, privreda bi morala da stvara 226 hiljada radnih mesta svakog meseca, sve do kraja predsednikovg mandata. Prošlog meseca je otvoreno samo hiljadu novih radnih mesta, što nije dovoljno.” Senator Dešl je kritikovao i obrazovni plan predsednika Buša, kao i politiku zdravstvene zaštite kakvu predsednik predlaže, naglasivši: 43.6 miliona Amerikanaca – skoro svi iz radnièkih porodica – nemaju zdravstveno osiguranje. To je preko 3.8 miliona više nego što ih je bilo kada je predsednik Buš došao na vlast.”