Beograd nezadovoljan optužbama o nesaradnji sa Hagom - 2002-06-20
Posle veoma izražene spremnost pri ispunjavanju svojih obaveza prema Haškom tribunalu, vlasti u Beogradu nisu zadovoljne novim optužbam
Jugoslovenski ministar unutrašnjih poslova Zoran Živkoviæ smatra da je Haško tužilaštvo odgovorno što još nisu uhapšeni pojedini optuženici ukoliko je taèno da se nalaze na teritoriji Srbije. Povodom tvrdnje glavnog tužioca Karle del Ponte da se bivši vojni lider bosanskih Srba Ratko Mladiæ nalazi u Srbji, Živkoviæ je rekao da Hag samo treba da kaže gde se optuženi nalazi i on æe niti uhapšen. Predsednik Veæa graðana jugoslovenske Skupštine Dragoljub Miæunoviæ ocenio je da nove optužbe Karle del Ponte neæe predstavljati problem za prijem Jugoslavije u savet Evrope jer Savet Evrope vodi raèuna o pravnom i demokratskom stanju u jednoj zemlji. Bez obzira na povremene nesporazume na relaciji Hag–Beograd, u Srbiji se nastavljaju istraživanja ratnih zloèina. Tako je Okružni sud u Beogradu saopštio da je zapoèela nova ekshumacija i obdukcija leševa u naselju 13. maj u Batajnici. Nova ekshumacija veæeg broja neindetifikovanih leševa zapoèela je 17. juna, taèno godinu dana pošto je policija otkrila tu masovnu grobnicu na poligonu Specijalnih antiteroristièkih jedinica MUP-a Srbije, u kojoj se nalazilo više stotina leševa a za koje se veruje da su Albanci koji su tu doneti po završetku NATO intervencije na Kosovu 1999. godine. U istom danu kad je savezna vlada uèinila javnim dokument kojim je bivši predsednik Slobodan Miloševiæ pre pet godina stavio pod svoju kontrolu tajnu policiju, u jugoslovensko Parlamentu poèela je rasprava o Zakonu kojim sve èetiri tajne službe treba da budu stavljene pod civilnu kontrolu. Poslanicima Veæa graðana Predlog tog zakona obrazložio je predsednik Veæa i jedan od predlagaèa Dragoljub Miæunoviæ, ocenjujuæi da æe tim zakonom biti uvedena stvarna civilna parlamentarna kontrola nad službama bezbednosti, da æe biti obezbeðena veæa zaštita graðanskih prava i sloboda i ubrzati proces ukljuèenja zemlje u Savet Evrope. Predloženi zakon inaèe predviða kontrolu parlamenta i Savezne vlade nad Vojnom službom bezbednosti, Vojno-obaveštajnom službom, Službom za istraživanje i dokumentaciju Saveznog ministarstva za inostrane poslove i Službom bezbednosti tog Ministarstva. Kao važnu novinu Miæunoviæ je naveo i ukljuèivanje javnosti u kontrolu službi bezbednosti buduæi da æe parlamentarna komisija obaveštavati graðane posredstvom medija o stanju u službama bezbednosti.