Amerikanci sve èešæe razmišljaju o ekonomiènosti svojih automobila - 2004-10-19
Cene benzina u Sjedinjenim Državama neprestano rastu, podsticane nesmanjenom potražnjom, ogranièenim zalihama i štetom koju su ovogodiš
Proseèna cena sada iznosi oko 50 centi po litru, dok je pre samo godinu dana benzin koštao samo 39 centi po litru. Izdatak od 30 i više dolara za pun rezervoar navodi mnoge Amerikance da èešæe razmišljaju o ekonomiènosti svojih vozila. Amerièka agencija za zaštitu prirode upravo je objavila ovogodišnju rang listu ekonomiènosti vozila. Na vrhu rang liste ekonomiènosti našao se Hondin model Insajt , sa hibridnim benzinsko-elektriènim pogonom, i sa èetiri puta manjom potrošnjom od popularnog luksuznog terenskog vozila Ford Eksplorer . Na dnu liste, gde su uvrštena najmanje ekonomièna vozila, nalaze se Ferari, Lambordžini i Rols-Rojs, ali samo jedno od amerièkih popularnih vozila - kamionet Dodž Rem. Margo Ogej, direktorka odeljenja za Saobraæaj i kvalitet vazduha u Amerièkoj agenciji za zaštitu prirode, kaže da lista obuhvata vozila težine do 3850 kilograma, ali da su saloni za prodaju automobila obavezni da na svim vozilima istaknu obaveštenje o ekonomiènosti koje izdaje njena agencija. Ona kaže kako je uverena da æe zahtevi kupaca naterati amerièke proizvodjaèe da proizvode ekonomiènija vozila: ”Kompanije kao što je Dženeral Motors rade na poboljšanju benzinskih motora. Na primer, n tržištu se sada nude vozila sa motorima u kojima se polovina cilindara iskljuèuje iz pogona kada su potrebe u snazi smanjene. Takodje se razvijaju ekološki èistiji dizel motori, dok se znatna sredstva ulažu u razvoj pogona na vodonik. Ali takva vozila æe se masovno proizvoditi tek kroz 15 do 20 godina.“ Direktor programa za smanjenje globalnog zagrevanja u ekološkoj organizaciji Sjera klab, Danijel Beker, kaže da æe njegova i druge sliène organizacije nastaviti da se snažno zalažu za donošenje zakona koji bi primorali proizvodjaèe da u narednih desetak godina poènu da proizvode vozila normalne velièine sa potrošnjom manjom od 6 litara na sto kilometara: ”Postojeæa tehnologija mogla bi da nas dovede do toga bukvalno jeftinije nego besplatno, jer sve te tehnologije koštaju manje od goriva koje bi uštedele. Proizvodjaèi automobila ne žele da to urade sami i zato je potrebno da promenimo zakone ili da predsednik donese takvu politièku odluku.“ Margo Ogej kaže da bi štedljivija vozila bila korisna za privredu i poboljšala energetsku bezbednost zemlje. Danijel Beker dodaje da bi auto-industrija trebalo da stavi tehnologiju u službu Amerikanaca kako bi mogli da ogranièe svoju zavisnost od uvozne nafte, doprinesu smanjenju globalnog zagrevanja i smanje troškove za gorivo koje kupuju na pumpama.