<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://rds.yahoo.com/S=96062883/K=Reagan/v=2/l=IVI/*-http://www.cimko.com.tr/About/reagan1.jpg">Bivši amerièki predsednik Ronald Regan umro u svom domu u Kaliforniji - 2004-06-06
Bivši amerièki predsednik Ronald Regan, kome se pripisuje znaèajna uloga u okonèanju hladnog rata, umro je juèe u svom domu u Kaliforni
Alchajmer - teška, hendikepirajuæa, bolest – koja svojim žrtvama èesto oduzima sposobnost komunikacije – uzrok je smrti bivšeg predsednika, koji je tokom svoja 2 mandata bio poznat kao «veliki komunikator.» Nekadašnji guvrener Kalifornije, postao je predsednik 1981. godine, zahvaljujuæi talasu konzervativizma. On je kao svoj najvažniji zadatak video odnose sa Sovjetskim savezom, koji je nazivao «imperijom zla.» «Generalni sekretaru Gorbaèev, ako želite mir, ako želite napredak za Sovjetski savez i Istoènu Evropu, ako želite liberalizaciju, doðite na ovaj prijelaz. Otvorite ga. Gospodine Gorbaèov, srušite ovaj zid.» Profesor politièkih nauka Stiven Vejn. «Njegova politika dovela je do ubrzanog okonèanja hladnog rata. I njemu se za to mora odati priznanje, bez obzira što se nekima nije dopadao naèin na koji je ojaèao oružane snage i trošio novac na odbranu.» Na domaæem planu, Regan je Amerikancima predstavio novu ekonomsku viziju koju je odlikovalo sve manje oslanjanje na vladu. Li Edvards iz fondacije Heritidž. «Predsednici se obièno prvo okrenu vladi kako bi rešavali privredne pa èak i socijalne probleme. Regan je to preokrenuo i rekao je da æe se vladi obratiti tek kada sve druge opcije budu ispitane. Kako je i rekao u svom inauguralnom govoru, «vlada nije rešnje, ona je problem.» To je bila stvarna promena i svaki predsednik nakon njega je sledio taj primer.» A tokom predizbornih kampanja, voða Republikanske stranke privlaèio je amerièke glasaèe svojom originalnom retorikom i svojim neumornim optimizmom. «Da li vam je sada bolje nego pre 4 godine? Da li vam je sada lakše da kupujete stvari, nego pre 4 godine? Da li u zemlji ima više ili manje zaposlenih, nego pre 4 godine? Da li Ameriku poštuju širom sveta, kao što su to èinili ranije?» Reganov biograf Lu Kenon. «On je bio èudesan politièar. On je oseæao Ameriku. On je sa obiènim ljudima umeo da razgovara o konzervativnim vrednostima, na naèin na koji to drugi nisu znali.» Neki veruju da mu je iskustvo sportskog novinara i holivudskog glumca pomoglo u politièkom životu, da mu je omoguæilo da sa glasaèima razgovara jasnije i da u televizijske kamere gleda sa iskrenošæu. Ipak, on je bio mnogo više od televiziène osobe. Njegova sposobnost da izbegava politièke skandale neke je navela da njegov mandat nazovu «teflonskim». Ipak, nije uspeo da izbegne fizièku opasnost. Samo 2 meseca po poèetku njegovog prvog mandata, atentator ga je uvrebao ispred vašingtonskog hotela i pucao. Predsednik i njegov pomoænik su u tom napadu ozbiljno povreðeni. Meðutim, Ronald Regan se oporavio i vratio se na èelo zemlje, gde je ostao 2 mandata, a istovremeno je nastavio aktivan život u prirodi. Njegova supruga Nensi bila je uvek uz svog Ronija, od poèetka glumaèke karijere, do politike. To je bila prava ljubavna prièa, sve do kraja. Britanski premijer Toni Bler rekao je da će predsednik Regan ostati u uspomeni njegovih sunarodnika kao dobar prijatelj njihoive zemlje. Bivši britanski premijer, Margaret Tačer, koja je bila blizak prijatelj Regana i, u mnogome, njegov ideološki istomišljenik, ocenila je da je 40. američki predsednik bio zaista veliki američki heroj. Gospodja Tačer je naglasila da je predsednik Regan ostvario pobedu u Hladnom ratu u ime slobode i da je to postigao bez ijednog ispaljenog metka. Nemački predsednik Johanes Rau prisetio se govora koji je Ronald Regan održao u Berlinu 1987. godine kada je pozvao tadašnjeg sovjetskog lidera Mihaila Gorbačova da sruši berlinski zid, što je nezaboravan istorijski trenutak. Leh Valensa, bivši lider poljskih opozicionih sindikata Solidarnost i, kasnije, predsednik Poljske, izjavio je da je bivši američki predsednik bio skroman čovek koji je duboko mrzio neravnopravnost. Papa Jovan Pavle drugi, takodje Poljak po nacionalnosti, dobio je vest o smrti predsednika Regana tokom svoje posete Švajcarskoj. Njegov predstavnik je izjavio da je papa odao priznanje predsedniku Reganu za pomoć koju je pružio u obaranju komunizma u Evropi. Papa je saznao da je stanje pokojnog predsednika Regana lođe pd predsednika Buša, koji ga je posetio u Vatikanu pre dva dana. Papa je zatim poslao poruku sa željama za oporavak Regana njegovoj supruzi Nensi. U Normandiji, gde su se svetski lideri okupili radi obeležavanja 60-e godišnjice iskrcavanja saveznika u Normandiji u Drugom svetskom ratu, francuski predsednik Žak Širak je izrazio osećanja mnogih prisutnih kada je rekao da je pokojni predsednik Regan ostavio neizbrisiv trag u istoriji. U Rusiji, predsednik Regan je ostao upamćen po svom oštrom stavu protiv nekadašnjeg Sovjetskog Saveza, koji je nazvao «zlom imperijom». Uprkos tome, on je uspeo da stvori blizak radni odnos sa tadašnjim sovjetskim liderom Mihailom Gorbačovom, koji je došao na čelo Sovjetskog Saveza ubrzo posle otpočinjanja drugog mandata Ronalda Regana, u januaru 1985. godine. Njih dvojica su započela dijalog koji je izmenio tok svetske istorije. Mihail Gorbačov je odao priznanje pokojnom predsedniku Reganu u intervjuu za radio stanicu «Eho Moskve». «Ronald Regan je bio dobar predsednik», rekao je Gorbačov, «sa kojim je sovjetsko vodjstvo moglo da započne težak, ali važan dijalog». Uprkos nesuglasicama izmedju dve zemlje, Regan je, po oceni Gorbačova, bio državnik koji je pokazao i širinu pogleda, ali i odlučnost da ostvari kompromis sa Sovjetskim Savezom. Kao rezultat, kaže bivši sovjetski lider, dve zemlje su počele da smanjuju svoje nuklearne arsenale, da obustavlju trku u naoružanju i da nomalizuju medjusobne odnose. Gorbačov kaže da je Ronald Regan bio spreman da preduzme odvažne korake, što, neko drugi na njegovom nestu možda ne bi bio u stanju da učini. Smatra se da su Ronald Regan i Mihail Gorbačov započeli proces koji je na kraju doveo do pada berlinskog zida i kolapsa sovjetskog komunizma.