Američki zakonodavci razmatraju mere za spasavanje štampanih novina
Nekoliko većih američkih dnevnih listova ili je bankrotiralo ili je potpuno zatvoreno, kao posledica dramatičnih promena nastalih pojav
Velikiamerički dnevni listovi teško su pogođeni preusmeravanjem čitalaca nabesplatne novine na internetu i naglim padom broja oglasa. Od početka2009, "Roki mauntin njuz" prestao je da postoji posle 150 godina izlaženja, dok je "Sijetl post intelidženser", posle 146 godina, prestao je da se štampa i sadaizlazi samo na internetu. Druge velike novinske kuće, kao što su"Čikago tribjun" i "Los Anđeles tajms", proglasile su bankrotstvoda bi se zaštitile od poverilaca. Te teškoće izazvale suzabrinutost među političarima u Vašingtonu. Na Kapitol Hilu,demokratski senator iz Masačusetsa, Džon Keri, nedavno je u senatskomPododboru za trgovinu predsedavao pretresom o budućnosti novina. „Danas slobodno može da se kaže da novine izgledaju kao ugrožena životinjska vrsta“, rekao je Keri. SenatorBen Kardin, takođe demokrata, iz države Merilend, predložio je da novinepočnu da rade kao neprofitne organizacije, kako bi dobile poreskeolakšice kakve imaju humanitarne organizacije i crkve. „Moramo da spasemo naše lokalne novine i istraživačko novinarstvo koje one obezbeđuju“, rekao je Kardin. Alipredstavnici medija na internetu kažu da su te zabrinutostipreuveličane. Arijana Hafington je ko-osnivač i glavni uredniknovinskog sajta "Hafington post". „Uprkos svim mračnim vestima ostanju u novinskoj industriji mi smo, u stvari, usred zlatnog doba zapotrošače vesti, koji mogu da surfiraju po internetu, koristepretraživače, imaju pristup najboljim izveštajima iz čitavog sveta,mogu da objavljuju komentare, reaguju ili da osnivaju zajednice. Novinarstvo igra neotuđivu ulogu u našoj demokratiji, ali važno jeimati na umu da budućnost novinarstva ne zavisi od budućnosti štampanihnovina“, rekla je Hafington. Potpredsednica najpoznatijeg internet pretraživača Gugl, Marisa Majer, kaže da njena firma doprinosi povećanju broja čitalaca. „Guglnjuz i Gugl pretraživač pružaju važnu besplatnu uslugu novinama nainternetu tako što zaintersovane čitaoce upućuju na njihove sajtovestopom od više od milijardu poseta mesečno“, kaže Marisa Majer. Ali Gugl ne plaća novinama linkove ka člancima koje stavlja na svoj sajt. Izdavači direktor lista "Dalas morning njuz", Džejms Moruni, pozvao jezakonodavce u Kongresu da revidiraju zakon protiv trustova i takoomoguće novinama da se udružuju, kako bi zatražili veći deo prihodakoje neplaćuju novinski sajtovi na internetu. „Kada bi novinskaindustrija delovala složno, možda bi se stvorila prilika zaizjednačavanje uslova unutar naše industrije, kako bismo kao celinamogli da se obratimo Guglu i drugima sa zahtevom da nam plaćaju zauzimanje naših informacija“, kaže Moruni. Moruni se pita da li binovine na internetu mogle da izveštavaju sa skupih područja, kakva suratna područja. Bivši menadžer "Vašington posta", Stiv Kol, podjednako jeskeptičan. „Čak i najoptimističnije pristalice novih modela sklonesu da priznaju da novine i slični sajtovi na internetu još dugo nećemoći da finansiraju i održavaju profesionalna dopisništva u Bagdadu,Kabulu, Islamabadu, Evropi i Aziji“, kaže Kol. Televizijski novinari bivši izveštač lista "Baltimor san", Dejvid Sajmon, kaže da novine nainternetu ne popunjavaju prazninu u izveštavanju o lokalnim političkimdogađajima nastalu gašenjem lokalnih štampanih novina. On upozorava dabi lokalni političari mogli da se otmu kontroli ako štampa ne budedelovala kao pas čuvar. „Narednih 10 do 15 godina u ovoj zemlji bićeprava meka za lokalne političare. Biće to sjajno doba da se budekorumpirani političar“, kaže on. Senator Keri obećao je da će narednih meseci biti održani dodatni pretresi o budućnosti novinske industrije.