Gelbard: Sprovesti istragu o navodima Dika Martija
Optužbe protiv Hašima Tačija su toliko ozbiljne da se o njima mora sprovesti istraga kaže bivši specijalni izaslanik SAD za Balkan
„Optužbe protiv Hašima Tačija u izveštaju specijalnog izvestioca Saveta Evrope Dika Martija krajnje su važne i toliko ozbiljne da se o njima mora sprovesti istraga. Sam Dik Marti je sklon senzacionalizmu, ali on je izneo ozbiljne optužbe koje se moraju ispitati. Medjutim, optužbe u vezi sa Tačijem nemaju uticaja na pitanje nezavisnosti Kosova. Odajem priznanje Tadićevoj vladi, koja uočava da postoje praktična pitanja izmedju dve susedne zemlje koja treba rešiti, a koja se odnose na električnu energiju, telekomunikacije, saobraćaj, snabdevanje vodom, itd. SAD, Kanada i Meksiko su, na primer, dugo rešavali pitanja u vezi sa vodom i saobraćajem. Tačijev slučaj ne bi trebalo da bude prepreka na putu ka rešavanju takvih pitanja, koja su u obostranom interesu Beograda i Prištine.“ “Jedno od najvažnijih dostignuća koje je američka diplomatija postigla u poslednjih 50 godina, bila je sposobnost Ričarda Holbruka da uspešno zaključi Dejtonski mirovni sporazum. Lično mislim da je za to trebalo da dobije Nobelovu nagradu za mir, pošto je tim sporazumom obustavljeno krvoproliće. Holbruk je snagom svoje ličnosti uspeo da okupi predstavnike svih zaraćenih strana u Bosni i strana van nje - iz Hrvatske, Jugoslavije, zapadne Evrope i Rusije, i da postigne uspešan sporazum. On je bio kreativna i snažna ličnost. Holbrukovi dipomatski uspesi su rezultat dugogodišnje, veoma bogate diplomatske karijere u Stejt departmentu, gde je izmedju ostalog bio najmladji pomoćnik državnog sekretara za istočnoazijska pitanja. On je bio u stanju da shvati veoma složena pitanja, kroz kombinaciju proučavanja, ličnog uvida i, jednostavno, superiornog intelekta.“ „Odnosi izmedju SAD i Srbije su dobri, mada bi mogli da budu bolji. Kao član tranzicionog tima, tokom Obamine predsedničke kampanje, zalagao sam se za intenzivnije odnose sa Beogradom posle Bušove administracije koja je ignorisala Balkan. Poseta potpredsednika Džozefa Bajdena Beogradu, a zatim i državne sekretarke Hilari Klinton, označile su unapredjenje odnosa i saradnje. Sada takodje imamo i veoma sposobnog pomoćnika državnog sekretara Toma Kantrimena, koji je oženjen Srpkinjom. U Beogradu imamo izuzetnog ambasadora - Meri Vorlik. Dakle, Obamina administracija je angažovana i radi, mada postoje neke komplikacije, pre svega preokupacija Beograda Kosovom, pa je kao rezultat toga Srbija propustila neke dobre prilike za dalje unapredjenje odnosa sa stranim zemljama, posebno sa adminstracijom predsednika Obame, u smislu poltičkih i poslovnih veza.“ „Srbija nije uložila značajniji napor na privlačenju američkih investicija. U gobalnoj ekonomiji privrednici tragaju za najboljim prilikama. Ukoliko nema nečega jedinstvenog i atraktivnog u ponudi jedne kompanije ili zemlje, američka preduzeća razmatraju alternativne ponude i stavljaju na vagu razne mogućnosti. Srbija i njeni proizvodi morali bi da budu atraktivniji, da budu dobro prezentirani i reklamirani, a ja kao član Poslovnog saveta SAD-Srbija, zalažem se sa svoje strane za proširenje trgovine i investicija iz SAD.“