Američko-ruski odnosi pod administracijom Baraka Obame
Kada novoizabrani predsednik Barak Obama bude 20. januara položio zakletvu, odmah će se suočiti sa nizom domaćih i međunarodnih problem
Većinaanalitičara slaže se da odnosi SAD i Rusije nisu dobri. Maršal Goldman,sa Univerziteta Harvard, kaže da obe strane dele krivicu za to. "SjedinjeneDržave su pod Džordžom Bušom sprovodile politiku koju Rusi smatrajuunilateralnim nastojanjem da se potkopa položaj Rusije u svetskompolitičkom sistemu. Istovremeno, i Rusi su učinili neke stvari koje suuznemirile Amerikance, posebno rat u Gruziji", kaže on. Goldman kažeda je poslednjih godina ekonomski status Rusije rastao zahvaljujućivisokim cenama energenata i da Moskva želi da ponovo zauzme svoje mestojedne od supersila. "Kada je počela da traži važniju ulogu nasvetskoj sceni, stekavši mogućnost da se glasnije čuje, to je neminovnoznačilo da će se sukobiti sa Sjedinjenim Državama, koje su umeđuvremenu ispunile to prazno mesto. Dakle, dve zemlje su počele da semeđusobno sudaraju i mislim da smo i dalje u toj situaciji", dodajeGoldman. Prema mišljenju eksperata, odnosi Vašingtona i Moskve pali suna vrlo nizak nivo u avgustu, posle petodnevnog rata između Rusije iGruzije. Sjedinjene Države su snažno kritikovale masovni ruski upad uGruziju, posle pokušaja Tbilisija da zauzme glavni grad svojesecesionističke oblasti Južne Osetije. Buš je upozorio Moskvu da bahatoponašanje i zastrašivanje nisu prihvatljive vrste spoljne politike u21. veku. Međutim, analitičari kažu da je, uprkos tome, najveći problemu odnosima Rusije i Sjedinjenih Država planirana izgradnja američkogantiraketnog štita u Poljskoj i Češkoj republici, iako Vašington tvrdida mu je ta vrsta odbrane potrebna za zaštitu od zemalja kao što jeIran, i da nije uperena protiv Rusije. Robert Legvold, sa UniverzitetaKolumbija, objašnjava zašto se Moskva snažno protivi tom planu: "Zatojer ne veruje da je glavna motivacija Amerike odbrana od mogućihiranskih raketa, iako je jasno da planirana baterija nije dovoljnovelika da ugrozi ruske nuklearne sposobnosti. Rusi veruju da je reč odelu sistema raketne odbrane koji Vašington namerava da izradi na svometlu i drugde – u Istočnoj Aziji, možda na Tajvanu i još negde u Evropi. Da je to deo većeg štita, koji će na kraju biti okrenut ka Rusiji ilibar imati značajne implikacije za Rusiju", kaže Legvold. Koliko jeto pitanje važno za Rusiju videlo se samo nekoliko sati pošto je BarakObama pobedio na izborima. U govoru o stanju nacije, održanom u Moskvi,ruski predsednik Dmitri Medvedev zapretio je postavljanjem vrlopreciznih, kratkometnih raketa u Kalinjingradu – ruskoj enklavi naBaltiku, smeštenoj između Poljske i Litvanije, dve članice NATO-a. Mnogianalitičari, uključujući Džejsona Lajla, sa Univerziteta Prinston,kaže da je to bio izazov upućen direktno novoizabranom američkompredsedniku. "Ovo je posebno interesantno ako uporedite saSovjetima. Sovjeti bi bar sačekali da novoizabrani predsednik preuzmefunkciju, pa tek onda uputili izazov, možda čak šest meseci kasnije. Ovoga puta nije prošlo ni šest sati! Mislim da Medvedev pokušava danametne Rusiju kao jedno od najvažnijih pitanja spoljne politike. Onanije mnogo pominjana tokom predizborne kampanje. Irak i Avganistan sujoj preoteli taj status. Mislim da Medvedev ne želi da izazove krizuveć da pokušava da pošalje signal koji kaže: 'Hej, mi smo ovde izaslužujemo pažnju jer ima nerešenih pitanja sa nama'. On pokušava dadovede Rusiju na isti nivo sa Sjedinjenim Državama", kaže Lajal. VilijamDrozdijak, stručnjak za Evropu i predsednik Američkog saveta za Nemačku,smatra da je, sa diplomatske tačke gledišta, Medvedev uputio svojuporuku u lošem trenutku. "Nije u interesu Rusije da sateruje Obamu ućošak. Svaki novi američki predsednik, republikanac ili demokrata, kojizaključi da mu ruski predsednik opipava puls, osetiće potrebu dauzvrati istom merom. Ako se Medvedev nadao pomiriljivom reagovanju izVašingtona on ga neće dobiti, jer nijedan predsednik, pogotovu nasamom početku administracije, ne želi da ostavi utisak da je slabić",kaže Drozdijak. Novoizabrani predsednik Obama nije reagovao na izjavupredsednika Medvedeva. Njegovi savetnici kažu da Obama podržavaizgradnju raketnog štita, ali samo ako se dokaže da bi takav štit bioefikasan. Isti savetnici kažu da Obama želi da sarađuje sa Rusijom nasmanjenju broja nuklearnih oružja i da mu je krajnji cilj svet oslobođennuklearnog naoružanja. Tokom nedavno održanog svetskog ekonomskogsamita, u Vašingtonu, Medvedev je davao pomirljivije izjave i izneonadu da će se američko-ruski odnosi popraviti tokom Obamineadministracije. međutim, nije ublažio svoj stav prema američkomantiraketnom štitu.