Buš prisustvuje svečanostima obeležavanja 60. godišnjice završetka Drugog svetskog rata
Predsednik Buš će tokom svoje podsete podsetiti i na okončanje Hladnog rata.
Evropska turneja predsednika Buša biće obeležena istorijskom, kao i geopolitičkom simbolikom. Predsednik će se u Moskvi pridružiti drugim liderima u ceremonijama obeležavanja okončanja Drugog svetskog rata u Evropi. Medjutim, on će takodje posetiti Letoniju i Gruziju, gde će biti manje slavljeničkog duha, pošto se poraz nacističke Nemačke vezuje za početak ili nastavljanje sovjetske okupacije. Ruski predsednik Vladimir Putin je izrazio protivljenje planiranim posetama predsednika Buša dvema bivšim sovjetskim republikama. Medjutim, Džejms Goldgajer iz uticajne nevladine organizacije, Savet za medjunarodne odnose, kaže da Putinove reakcije nisu u centru pažnje američke politike. «Siguran sam da Putin nije zadovoljan tim posetama predsednika Buša, ali je za američkog predsednika važno da, naročito u ovom trenutku, pošto je Rusija učinila toliko koraka unazad, pruži podršku onome što se dešava u drugim zemljama na području bivšeg Sovjetskog Saveza, gde države preduzimaju ozbiljne napore da se priključe Zapadu,» kaže Goldgajer. On dodaje da će poseta predsednika Buša Letoniji biti usredsredjena na novu ulogu baltičkih država kao članova Evropske Unije i NATO-a. Na kraju svoje turneje, predsednik Buš će posetiti Gruziju. Radek Sikorski, bivši zamenik ministra spoljnih poslova Poljske, sada je analitičar u Institutu «American Enterprise» u Vašingtonu. On smatra da će susret predsednika Buša sa gruzijskim predsednikom Mihailom Saakašvilijem uputiti jasnu poruku Kremlju. «Time što će posetiti Gruziju, predsednik Buš će naglasiti podršku demokratskim revolucijama na području bivšeg Sovjetskog Saveza,» kaže Sikorski. Rusija u Gruziji i dalje ima više hiljada vojnika koji pružaju podršku operacijama ruske vojske u Čečeniji. «Gruziji je zaista potrebna snažna podrška SAD i Zapada kako bi bila uverena da će dobiti pomoć u sprovodjenju reformi,» kaže Goldgajer. Ipak, uprkos posetama Rigi i Tbilisiju, centralna tačka turneje predsednika Buša biće poseta Rusiji gde će on ne samo obeležiiti 60. godišnjicu pobede nad nacističkom Nemačkom već će se i po drugi put ove godini sastati sa predsednikom Putinom. Džejsm Goldgajer primećuje da se u ranije toplom i ličnom odnosu dvojice predsednika poslednjih meseci zapaža znatno zahladjenje. «Odnosi su malo više zategnuti, ali je obojici lidera pootrebno da oni ostanu dobri. Zaista je važno da SAD i Rusija održavaju konstruktivne odnose čak i dok pokušavaju da razreše neke od uzajamnih nesuglasica,» kaže Goldgajer. Analitičari u Vašingtonu i Moskvi smatraju da je pred predsednikom Bušom dosta težak zadatak - da navede Vladimira Putina na čvršću predanost demokratiji, dok istovremeno traži njegovu pomoć u ratu protiv terorizma. Očekuje se da će, Putin, sa svoje strane postaviti pitanje rastućeg uticaja SAD u bivšim sovjetskim republikama, Gruziji i, pposebno, u Ukrajini. Medjutim, Radek Sikorski veruje da je u najboljem interesu Rusije da podržava nove demokratije duž svojih granica. «Mislim da će Rusija dobiti više saradnjom sa svojim susedima nego održavanjem atmosfere straha duž svojih granica,» kaže Sikorski. Administracija predsednika Buša je, u više navrata, pružila uveravanja ruskom predsedniku da, uprkos tešnjim odnosima sa bivšim sovjetskim republikama, Vašington neće nastojati da zameni uticaj Rusije u njenom susedstvu.