Karadžić počeo odbranu u Hagu
Danas se, nakon što je oktobra prošle godine uvodnu riječ dala optužba, haškim sudijama obratio Radovan Karadžić, iznoseći uvodnu riječ
Tvrdnjom da ima dobre dokaze u svoju korist, te da svoju odbranu neće zasnivati na prebacivanju krivnje na druge, nekadašnji predsjednik Republike Srpske i politički lider bosanskih Srba, , danas je započeo uvodnu riječ na procesu koji se, po optužnici za najteže ratne zločine počinjene nad ne-Srbima u Bosni i Hercegovini, vodi protiv njega u Haškom sudu. On je danas odbio tvrdnju optužbe, iznijetu u skraćenoj i sažetoj optužnici haških tužitelja, da je bio na čelu udruženog zločinačkog poduhvata čiji je cilj bilo uklanjanje ne-Srba sa teritorija u Bosni i Hercegovini, koje su zamišljene kao srpske. Karadžić je odbio i tvrdnju kako je cilj bilo stvaranje Republike Srpske. Umjesto toga, cilj je bilo očuvanje Jugoslavije, kaže Karadžić, smatrajući stvaranje Republike Srpske " nužnim zlom". Nasuprot, kako kaže, 500 godina dugoj borbi srpskog naroda za opstanak u Bosni i Hercegovini, on SDA vidi kao ključnog krivca za rat. Ta partija je, tvrdi Karaždić, vodila ratnu politiku, koja je bila na štetu hrišćanske većine, Srba i Hrvata u BiH. Njen cilj je bila fundamentalistička dominacija i stvaranje islamističke države, kaže Karadžić. I ovom prilikom je ustvrdio kako je on lično bio na meti NATO-a, te kako je postojao tajni sporazum za Amerikancima o njegovom imunitetu. Da bi to ilustrovao, Karadžić je u sudnici pustio snimak razgovora bivše glavne haške tužiteljice,  i nepoznate osobe, gdje Del Ponte kaže kako ima informacije o tome da je takav sporazum zaista postojao. Svoju uvodnu riječ Karadžić nastavlja sjutra, dok je sud uvodnu riječ optužbe mogao čuti 26. oktobra prošle godine, kada su tužitelji najavili da će se fokusirati na neke od elemenata optužnice- činjenincu da je Karadžić bio vrhovni komandant vojske bosanskih Srba, vojske čiji su pripadnici vršili etničko čišćenje Bošnjaka i Hrvata u brojnim dijelovima BiH, vojske koja je držala pod opsadom i terorisala Sarajevo, te počinila genocid u Srebrenici. Tražeći produžetak roka za pripremu svoje odbrane, Karadžić je uložio žalbu na odluku Suda kojom se odbija zahtjev za odgodom početka procesa. Ukoliko se ni ova, posljednja žalba odbije, sudjenje nekadašnjem lideru bosanskih Srba bi trebalo početi 3. marta, izlaganjem dokaza optužbe za zločine počinjene nad stanovnicima glavnog grada Bosne i Hercegovine.