Obama stabilizovao finansijsku krizu, ali podaci uznemiravaju
Iako je nasledio, prema njegovim rečima, “haos”, predsednik Obama se  zarekao da će uraditi sve što je u njegovoj moći da problematičnu
Kada se nezapamćena masa ljudi okupila ispred Kapitola hladnog januarskog jutra 2009, berzanski indeksi su padali iz minuta u minut dok se mesečno zatvaralo čak 600 hiljada radnih mesta. Mnogi su bez obzira na hladnoću došli da prisustvuju istorijskom dogadjaju; neki u potrazi za nadom u tim teškim vremenima. rekao je u svom inauguracionom govoru. Kada je Barak Obama postao 44. američki predsednik, recesija je već odnela 3 miliona poslova. Tokom jedne godine, taj broj se udvostručio. Autoindustrija je propadala, banke su sve redje davale kredite, a Amerikanci su gubili svoje domove u rekordnim brojevima. Potrošači, inače glavna pokretačka snaga američke ekonomije, prestali su da troše što je situaciju učinilo još složenijom. Medjutim, godinu dana kasnije, ekonomista  kaže da su agresivne mere, koje je preduzela Obamina administracija, izgleda zaustavile krvarenje: Kako bi zaustavila ekonomski kolaps, administracija je povukla kontroverzan potez izbavivši banke za koje je smatrala da su previše bitne da bi bankrotirale. Federalne rezerve su smanjile kamatne stope ne bi li ohrabrile banke da ponovo počnu da pozajmljuju novac. A onda, uprkos žestokom protivljenju Republikanaca, Kongres je odobrio stimulativni paket u iznosu od skoro 800 milijardi dolara u cilju stabilizacije finansijskog sistema i pokretanja tržišta rada. kaže Elis Rivlin. Zbilja, poverenje u Vol strit se povratilo, a indeksi su proteklu godinu završili u najvećem skoku od 2003. Banke, koje su dobile sredstva iz Programa za olakšice ostvarile se neočekivani profit i otplatile milijarde dolara duga, što je Federalnim rezervama donelo zaradu od 46 milijarde dolara. Ali po koju cenu? Godinu dana otkako je Obama preuzeo dužnost predsednika, stopa nezaposlenosti je dvocifrena, a deficit zemlje iznosi rekordnih 1,4 biliona dolara. Konzervativni politički analitičar,  iz Instituta Brukings je predsednika ocenio sa dvojkom zbog načina trošenja iz budžeta iako priznaje da je to možda sprečilo veću katastrofu: Heskins navodi da je porast stope nezaposlenosti dokaz da vlada ne može sve da popravi: Elis Rivlin, medjutim, kaže da Obama zaslužuje pohvale za suočavanje sa problemima: I protivnici i pobornici predsednika Obame slažu se u jednom - iako se američki ekonomski učinak poveća u 2010. i više Amerikanaca dobije poslove, privreda će se suočiti sa ozbiljnijim problemom: naglim rastom državnog deficita i nacionalnim dugom za koji se procenjuje da iznosi više od 12 biliona dolara. To je broj 12 sa 12 nula ili približno 40 hiljada dolara po svakom muškarcu, ženi i detetu koji žive u Sjedinjenim Državama.