Koliko je i kakvo partnerstvo izmeðu Sjedinjenih Država i Rusije? - 2003-10-12
Predsednici Džordž Buš i Vladimir Putin su-sudeæi po onom što su dali od znanja javnosti posle nedavnog sastanka u Kemp Dejvidu-ostavil
Predsednici Buš i Putin nisu govorili o “strateškom partnerstvu“ ili “izuzetnim odnosima“ posle nedavnog sastanka u Kemp Djvidu, ali su ispoljili nesumnjivu obostranu srdaènost. Ruska vlada je bila jedan od najoštrijih protivnika vojne kampanje u Iraku. Uprkos tome , predsednik Buš je-kako ukazuju posmatraèi- okarakterisao svog visokog gosta u Kemp Dejvidu kao “ dobrog èoveka sa kojim se može korisno provesti vreme.“ Sa druge strane, odnosi predsednika Buša sa francuskim predsednikom Širakom, nemaèkim kancelarom Šrederom i turskim premijerom Erdoganom su hladni ili poslovni. Predsednik Buš je dao sledeæi odgovor na pitanje novinara u Kemp Dejvidu zbog èega se njegovi odnosi sa predsednikom Putinom nisu vidljivo pogoršali. “Poverenje. Vladimir i ja smo iskreno diskutovali o Iraku. Razumem njegovo gledište. On razume moje. Pošto se naši odnosi temelje na poverenju, u stanju smo prevaziðemo nesuglasice o jednom jedinom pitanju.“ Predsedik Putin je takoðe bio pomirljiv u svom odgovoru. “Nismo se složili o Iraku u pogledu praktiènog naèina za rešenje tog problema, ali smo pokazali razumevanje za suštinu tog problema. Druga i najvažnija poenta je da su fundamentalni iteresi naše dve zemlje mnogo solidniji nego razvoj dogaðaja koji ste naveli.“ Irak je bio u vrhu amerièko-ruskog samita u Kemp Dejvidu. Amerièka vlada nastoji da pridobije rusku vladu za novu rezoluciju Ujedinjenih nacija o Iraku kojom bi se dozvolilo veæe meðunasrodno vojno i finajsijsko uèešce u obnovi u Iraku. Predsednik Putin se još nije izjasnio ni o jednom ni o drugom. Po povratku u Moskvu, predsednik Putin je predoèio da nije zadovoljan revidiranim amerièkim nacrtom rezolucije o Iraku , ali je naglasio da su pregovori moguæi. Direktor ruskog i azijskog programa Centra za odbrambene informacije Nikolaj Zlobin smatra da su Rusi rešili da najpre vide šta æe se dogoditi u Iraku. “Ruska spoljnopolitièka zajednica , i sam Putin, nesumnjivo žele da pomognu , ali ne žele da preuzmu odgovornost. Rusko gledište je da bi Amerikanci trebalo da plate za ono što su razrušili u Iraku. “ Drugo važno pitanje na nedavnom amerièko-ruskom samitu u Kepmp Dejvidu predstavljao program proizvodnje nuklearnog oružja u Iranu. Ruska vlada pomaže u izgradnji nuklearnog reaktora u iranskom gradu Bušeru. Ruska i iranska vlada tvde da æe taj reaktor služiti iskljuèivo u mirnodopske svrhe. Meðutim, inspektori Meðunarodne agencije za atomsku energiju pronašli su nedavno tragove visoko obogaæenog uranijuma, pogodnog za proizvodnju nuklearnog oružja, u dve elekrane u Iraku. Kada su se predsednici Buš i Putin sastali u junu ove godine u Sankt Peterburgu , analitièari su ukazali da rusko-iranska saradnja na nuklearnom polju ugrožava rusko-amerièke odnose. Zamenik direktora Amerièko-kanadskog insituta u Moskvi Viktor Kremenjuk smatra da ruska vlada verovatno neæe žrtvovati ugovor sa iranskom vladom u vredosti od osam stotina miliona dolara. “Ne verujem da æe gospodin Putin žrtvovati odnose sa Iranom jer su ti odnosi važni za rusku ekonomiju i nuklearnu industriju , te ih stoga ne bi trebalo nepotrebno dovesti u opasnost.“ No, ovog meseca, Rusija je glasala u prilog predlogu Meðunarodne agencije za atomsku energiju da se iranskoj vladi da rok do 31. ovog meseca da podnese pun i detaljan izveštaj o svom nuklearnom programu. Štaviše, Predsednik Putin je ukazao u Kemp Dejvidu da bi mogao upotrebiti svoj uticaj da bi iranska vlada zadovoljila zahtev Meðunarodne agencije za nuklarnu energiju. Predsednik Putin je naglasio da pojava nuklearne sile na ruskoj granici ne bi bila u skladu sa nacionalnim interesima Rusije. Drugi spor o širenju nuklearnog oružja tièe se Korejskog poluostrva. Rusija, Sjedinjene Države , Japan, Kina i Južna Koreja nastoje da reše spor sa Severnom Korejom o njenom programu proizvodnje nuklearnog oružja. Rusija takoðe saraðuje sa Sjedinjenim Državama u ratu protiv terorizma. Kako navodi direktor ruskih studija u Amerièkom institutu za preduzetništvo Leon Aron, amerièke i ruske vlasti su nedavno osujetile opasnu ilegalnu kupovinu oružja. “Možemo da se pohvalimo uspešnom operacijom ruske obaveštajne službe i amerièkog federalnog istražnog biroa u kojoj je osujeæena prodaja ruskih ruènih raketa jednom posredniku koji je nameravao da ih preproda teroristima. “ Nikolaj Zlobin smatra da se Rusija nada da æe bliske veze sa Sjedinjenim Državama da joj donesu meðunarodni prestiž i bezbedost. “Poštovanje u svetu i nezavisna politika. Rusi smatraju da im je potrebno i jedno i drugo , koliko i bezbednost od strane Sjedinjenih Država .“ Mnogi analitièari zapažaju da je novo samopouzdanje Rusije delimièno pruzrokovano èetvorogodišnjim porastom privrede posle finansijske krize pre pet godina. Visoke cene nafte su dovele do buma naftne i plinske industrije i poveæanja rezervi strane valute. Ekonomista Brukingsovog instituta Kliford Gadaj ukazuje da je važnost zemnog gasa kao energetskog izvora sve veæa. Amerika ima malo zemnog gasa a Rusija mnogo. “Rusija u stvari ima treæinu rezervi zemnog gasa u svetu, te bi mogla biti glavni igraè na svetskom tržištu zemnog gasa. Zanimljivo je da je Iran na drugom mestu sa 17 odsto svih rezervi. Te dve zemlje zajedno poseduju polovinu globalnih rezervi. Ta èinjenica se ne može zanemariti. Smatram, meðutim, da smo je skoro sasvim zanemarili.“ Analitièari se slažu da su æe se pregovori u sve tri oblasti od obostranog interesa- energiji, borbi protiv terorizma i osujeæenju širenja nuklearnog oružja- nastaviti korak po korak. Sudeæi po nedavnom amerièko-ruskom samitu u Kemp Dejvidu, obe zemlje smatraju da su redovne meðusobne veze korisne, ali ni jedna ni druga ne oèekuje da æe ti odonsi biti odluèujuæi u svetu.