Svemirski meteorološki izveštaji
Vreme u svemiru takođe mođe da utiče na život na zemlji
Većina nas redovno prati meteorološke izveštaje jer želimo da znamo kako da se obučemo, da li će padati kiša ili će sijati sunce. Jedan američki naučnik uposlio je čitavu mrežu satelita za dobijanje izveštaja o svemirskom vremenu, koje takođe može da utiče na život na zemlji. Zemaljske meteorološke pojave uglavnom dosežu do troposfere, oko 15 kilometara iznad zemlje. Ali vremenske pojave događaju se i u svemiru, gde magnetne bure stvaraju spektakularno polarno svetlo ali takođe mogu da teško poremete komunikacione veze, uspore satelite i izazovu raspad električnih mreža. Najvažnije područje izloženo tom uticaju je Severni pol, koji je bliži nastanjenim oblastima i preko koga idu avionske rute između Evrope i Dalekog istoka. Mnoge zemlje, privatne kompanije, a posredno i korisnici GPS uređaja, imali bi koristi od redovnih izveštaja o svemirskom vremenu. Brajan Anderson, naučnik u Laboratoriji za primenjenu fiziku, Univerziteta Džons Hopkins, nedaleko od Vašingtona, razvio je sistem za redovno praćenje svemirskog vremena. Projekat je nazvan Eksperiment aktivnog reagovanja na magnetosferu i planetarnu elektrodinamiku, skraćeno AMPER. Uz finansijsku pomoć od 4 miliona dolara, dobijenu od Nacionalne fondacije za nauku, i uz saradnju Boinga i Iridijuma - kompanije za satelitske telefone koja ima sopstvenu mrežu od 77 satelita - Anderson je uposlio magnetometre na tim satelitima da šalju podatke o svemirskom vremenu. Brajan Anderson, LABORATORIJA ZA PRIMENJENU FIZIKU "Ovo je magnetometar koji meri magnetno polje u svojoj okolini. Svaki satelit kompanije Iridijum ima ovakav instrument kojim meri polje oko satelita. U suštini deluje kao kompas, jer pokazuje u kom pravcu je usmereno magnetno polje", kaže Anderson. Zahvaljujući mreži od 77 ovakvih instrumenata, koji kruže oko zemlje u polarnoj orbiti, Anderson je počeo da meri struje elektrona koje teku između jonosfere i dubljeg svemira, odnosno solarnog vetra. Za to je bilo potrebno promeniti softver na satelitima kako bi oni češće slali na zemlju podatke o strujama. U tom smislu, sistem AMPER je sada potpuno funkcionalan. "Ovaj ekran pokazuje podatke prikupljene tokom magnetne oluje koja se dogodila 4. avgusta. Podatke dobijamo u realnom vremenu, svakoga dana, 24 sata neprekidno. Sada je najvažnije razviti softver za obradu tih podataka i za izvlačenje korisnih fizičkih informacija, kako bismo na kraju mogli da posmatramo svemirsko vreme i njegov uticaj na zemlju onako kako se događaju", kaže Anderson. Anderson kaže da će sistem AMPER pružiti prvo globalno merenje svemirskih vremenskih promena u blizini zemlje, odnosno u jonosferi i atmosferi, u realnom vremenu. Takvi izveštaji posebno su važni za operatore satelita, jer magnetne bure mogu da pojačaju gustinu jonizovanih čestica i tako uspore kretanje satelita. A opadanje brzine dovodi do promene položaja u prostoru i do netačnih očitavanja na sve rasprostranjenijim GPS uređajima. "AMPER će nam omogućiti da prenosimo tačna i pouzdana upozorenja ljudima na zemlji, onima koji prate kretanje svemirskog otpada i operatorima satelita, da će se, na primer, u narednih nekoliko sati pojaviti problemi", kaže Anderson. Anderson dodaje da će svakodnevni izveštaji o svemirskim meteorološkim promenama u realnom vremenu moći da se dobiju u naredne tri do četiri godine.