Haški tribunal potvrdio presudu za genocid u Srebrenici
Sud je proglasio je oficire VRS – Vujadina Popovića i Ljubišu Bearu, krivim za genocid nad Muslimanima u Srebrenici. 
Haški tribunal proglasio je oficire Vojske Republike Srpske –  i , krivim za genocid nad Muslimanima u Srebrenici u leto 1995. i osudio ih na kaznu doživotnog zatvora, čime je izrekao do sada najstrožiju kaznu za zločin u Srebrenici. Sudsko veće proglasilo je još petoricu pripadnika te Vojske odgovornim za zločin u Srebrenici u leto 95. godine kada je ubijeno oko 7 000 Bošnjaka, i potvrdilo da je u Srebrenici počinjen genocid. Sudsko veće proglasilo je oficire Vujadina Popovića i Ljubišu Bearu krivim za genocid, zločin protiv čovečnosti, ubistvo i kršenje običaja rata. “”, izjavio je , predsedavajući sudskog veća Haškog tribunala. Potpukovnik Popović, koji je bio načelnik za bezbednost Drinskog korpusa, i pukovnik Beara, koji je istu dužnost obavljao u Glavnom štabu Vojske Republike Srpske, po presudi, imali su "genocidnu nameru" da unište zarobljene Muslimane kao etničku grupu, koju su sproveli kroz operaciju organizovanog streljanja oko 7.000 zarobljenika. Bezbednosni oficir Zvorničke brigade vojske RS,  osuđen je na 35 godina zatvora, a oslobođen je krivice za genocid, ali je zbog zločina protiv čovečnosti i kršenja zakona i običaja ratovanja osuđen na 17 godina zatvora. Na istoj osnovi,  osuđen je na 19 godina zatvora, a na pet godina. je osuđen na 13 godina zatvora, ali je oslobođen optužbe za genocid. Bivši oficiri Vojske Republike Srpske optužnicom su označeni kao učesnici u zajedničkom zločinačkom poduhvatu čiji je cilj bilo trajno i nasilno uklanjanje bošnjačkog stanovništva iz Srebrenice i Žepe, koje su tada bile pod zaštitom Ujedinjenih nacija, kao i ubistvo vojno sposobnih srebreničkih muškaraca. Sudsko veće navodi da je do sada identifikovalo najmanje 5,336 osoba ubijenih posle pada Srebrenice u julu 1995, ali da bi ukupan broj žrtava mogao da iznosi 7.826. Prema presudi, kriminalna namera da se ukloni muslimansko stanovnisstvo iz Srebrenice i Žepe potekla je iz direktive predsednika RS Radovana Karadžića iz marta 1995, ali je odluka da se svi zarobljeni Muslimani odvoje od porodica i ubiju doneta "do jutra 12. jula" 1995. posle sastanaka komandanta VRS Ratka Mladića s predstavnicima Unprofora i muslimanskog stanovništva u Bratuncu. Suđenje sedmorici oficira Vojske Republike Srpske počelo je pred Tribunalom sredinom jula 2006, i to je do sada bio najveći postupak pred sudom u Hagu. Pojedine udovice i majke srebreničkih žrtava smatraju da su neki od optuženih dobili preblage kazne. "", rekla je , koja je u masakru izgubila muža i dva sina. Druge su zadovoljne simboličnim smislom presude za genocid. kojoj su ubijeni muž i sin, kaže: "Njihove godine na koje su osudjeni ne znače mnogo, za nas znači osuda zločina." S druge strane, stanovnici Pala izražavaju nezadovoljstvo presudama, smatrajući da Haški tribuna deli „selektivnu pravdu.“ ", ističe . "..." kaže . Očekuje se da će današnja presuda indirektno uticati na sudjenje bivšem predsednku RS Radovanu Karadžiću, takodje optuženom za genocid u Srebrenici.