Za vrućine je krivo globalno zagrevanje
Istraživači NASE pouzdano dokazali povezanost globalnog zagrevanja sa povećanom učestalošću toplih godišnjih doba
Naučnici američke svemirske agencije NASA objavili su rezultate prve empiričke studije koji periode visokih temperatura u proteklih nekoliko godina direktno povezuju sa globalnim zagrevanjem. Istraživači kažu da su pouzdano dokazali da su visoke temperature povezane sa ciklusom klimatskih promena. Šumski požari koji besne u Oklahomi šire se uglavnom zbog prošlogodišnjeg talasa vrućine. Klimatolog NASE, dr. Džejms Hansen, kaže da je taj talas bio deo promene vremenskih uslova tokom protelih 60 godina. Ustudiji pod naslovom „Novo kockanje sa klimom: Percepcija javnosti prema klimatskim promenama, Hansen ocrtava mračnu sliku temperaturnih promena tokom proteklih pola veka. Na konferenciji za medije, održanoj u Njujorku, jedan od autora studije, direktor Nasinog Godardovog Instituta za proučavanje svemira Džejms Hansen, rekao je da se učestalost vrelih letnjih perioda povećava i da je ta pojava gotovo sigurno posledica globalnog zagrevanja. „Frekvencija anomalnih temperatura menja se tako što imamo sve više neobično toplih godišnjih doba, manje neobično hladnih, ali što je najvažnije, toplija godišnja doba su sve češća“, kaže Hansen. Studijom su obuhvaćene zabeležene a ne projektovane temperature od 1951. do 2011. godine. Da bi ilustrovao te promene Hansen je upotrebio analogiju sa kockom za kockanje. 1980. godine postojala je jednaka šansa da godina bude osrednja, ekstremno topla ili ekstremno hladna. Kocka je imala dve stranice bele, dve crvene i dve plave. Ali u proteklih 30 godina kocka se izmenila tako da su sada oko četiri i po stranice crvene. Prema njegovim rečima, postalo je jasno da ćemo, ako sagorimo sva fosilna goriva, stvoriti potpuno drugačiju planetu. To jednostavno ne smemo da uradimo, kaže Hansen, ali politika to još ne uzima u obzir jer pokušavamo da iskoristimo sva fosilna goriva koja možemo da nađemo. Doktor Hansen je rekao kako smatra da je još moguće izbeći najore posledice, kao što je rast nivoa mora od nekoliko metara, što bi teško pogodilo mnoge priobalne gradove. „Ekonomske implikacije toga bile bi neverovatne,“ rekao je doktor Džejms Hansen.