Nemaèka i Francuska obeležile 40-u godišnjicu sporazuma o prijateljstvu - 2003-01-22
Francuska i Nemaèka proslavljaju 40-tu godišnjicu sporazuma kojim su okonèani vekovi uzajamnog antagonizma. U izveštaju dopisnice Glasa
Pre èetrdeset godina, francuski predsednik, Šarl de Gol, i tadašnji zapadnonemaèki kancelar, Konrad Adenauer, potpisali su istorijski sporazum o prijateljstvu, poznat kao Jelisejski sporazum. Danas su francuski predsednik, Žak Širak, i kancelar ujedinjene Nemaccke, Gerhard Šreder, najavili niz novih mera -- od imenovanja specijalnih diplomatskih savetnika, do redovnog godišnjeg obeležavanja dana francusko-nemaèkog prijateljstva, sa ciljem da se dve zemlje još više približe. Širak je na konferenciji za štampu izjavio da je tokom èetiri protekle decenije izgradjena, kako se izrazio, Sudbinska zajednica dveju zemalja. On je rekao da je francusko-nemaèka saradnja služila kao pokretaèka snaga Evrope. Dvodnevne proslave su poèele u Parizu, a zavržiæe se sutra u Berlinu. Tokom sveèanosti je održano i zajednièko zasedanje francuskog i nemackog parlamenta, do sada bez presedana - u Versajskoj palati, blizu Pariza. Mesto ovog zasedanja je znaèajno, jer je upravo u Versaju 1871. godine Prusija objavila stvaranje velike nemaèke imperije, koja je obuhvatila i delove teritorije pobedjene Francuske. Predstavnici Nemaèke i saveznièkih zemallja su se takodje okupili u toj palati 1919. godine da bi potpisali èuveni Versajski mirovni sporazum, kojim je okonèan Prvi svetski rat. Danas, francuski i nemaèki lideri održavaju redovne sastanke da bi prevazišli razlike u gledištima o raznim ekonomskim i politièkim pitanjima. Prošle nedelje, na primer, Širak i Šreder su objavili zajednièki predlog da dva predsednika budu na èelu buduæe i proširene Evropske unije. Danas su dva lidera saopštila da dele zajednièko vidjenje iraèke krize. Šreder je rekao da je sporazum o francusko-nemaèkom prijateljstvu bio od pomoæi u, kako se izrazio, ovim teškim vremenima. Šreder je rekao da su dve zemlje pomogle da se pripremi proširenje Evropske unije ukljuèenjem deset novih clanica. Francuska i Nemaèka se tradicionalno smatraju za, kako se obièno kaže, ”motore” Evropske unije. Medjutim, obe zemlje su suoèene sa ekonomskim teškoæama. Neki analitièari dovode u pitanje da li æe Francuska i Nemaèka biti isto toliko uticajne u veæoj, buduæoj Evropskoj uniji, kao što su to sada.