Vidar Helgesen: Izbor Obame pokazuje sve veću otvorenost američke demokratije
Izbor Baraka Obame za prvog afroameričkog predsednika ukazuje na sve veću otvorenost demokratije Sjedinjenih Država, kaže Vidar Helgese
Svet je izbor Baraka Obamepozdravio nadom da će s njim doći do obnove multilateralizma ivladavine međunarodnog prava, kaže Vidar Helgesen. Međutim, kao ekspert koji se bavi demokratskim procesima u svetu, on smatra da jeizbor prvog Afroamerikanca za predsednika doneo novu dimenzijuotvorenosti, ne samo američkom društvu nego i čitavom svetu: „Njegovizbor ukazuje na sposobnost Sjedinjenjih Država da se regenerišu,štoje izutetno impresivno. Važno je takođe istaći da je Obama prviglobalni građanin u Beloj kući. On ima rodbinske veze sa Kenijom iIndonezijom, a sam oličava etničku raznolikost, što znači da razume iceni etničke razlike. Verujem da je to veoma važna komponenta zarukovodeću ulogu, u svetu koji je raznovrstan na svim nivoima“. Fenomen Obame događa se i u drugim zemljama, kaže Helgesen: „Vidimoda u Evropi neke zemlje već postavljaju pitanje: 'Da li se tako neštomože desiti kod nas? Da li bi emigrant mogao da bude premijer u našojzemlji?' Na nedavnim izborima u Roterdamu, u Holandiji, prvi put je zagradonačelnika izabran pripadnik manjine, čovek rođen u Maroku. Njegasu odmah počeli da nazivaju 'holandskim Obamom'. U Nemačkoj, novi vođaZelene partije, pripadnik turske zajednice, takođe je nazvan 'nemačkimObamom'. Očigledno da Obamina izborna pobeda ima ogromnu simboličnuvrednost i uticaj na evropsku javnost. Nadajmo se da će imati sličanuticaj i u drugim delovima sveta“. Amerikanci mogu spravom da se ponose svojom dugodišnjom tradicijom mirnog prenosavlasti, kaže Helgesen, jer do razbijanja kulturnih, verskih i rasnihbarijera obično dolazi posle žestokih borbi, krvavog otpora represiji iljudskih stradanja. „Miranprenos vlasti je veoma važan za demokratiju. Demokratija predstavljautakmicu ideja, ali ona takođe podrazumeva konzensus i poštovanjepravila igre od strane svih aktera. U velikom broju zemalja vidimo dapolitički kandidati i njihove stranke ne mogu da se slože oko tihpravila i zato, ne retko, izborni rezultati dovode do postizbornihosporavanja, trajnih tenzija, čak i krvoprolića. Istina, i tokomameričke izborne kampanje došlo je do oštre političke polarizacije, aličim su izbori završeni poraženi republikanski predsednički kandidatDžon Mekejn nazvao je Obamu svojim predsednikom. Bio je to samo jošjedan dokaz izvanrednog poštovanja demokratije u Sjedinjenim Državama“. Mnoge zemlje sebe smatraju demokratskim iako u njima vladaju predrasudeprema manjinama ili određenim kategorijama stanovništva, upozoravaVidar Helgesen. On smatra da je u mnogim zemljama demokratijahendikepirana zbog nedovoljne zastupljenosti žena u političkom životu. „Demokratijane može da postigne svoj puni potencijal bez ravnopravnog učešća žena. Manje od 20 odsto zemalja u svetu ima ne više od 30 odsto žena u svojimparlamentima. To je očigledno problem, ne samo u nerazvijenim zemljamanego u Severnoj Americi i Evropi, gde predstoji dugi put do ravnopravnezastupljenosti žena u vladajućim strukturama“. Generalni sekretar IDEJE takođe kritikuje zapadni način promocije demokratije u regionima kao što je Bliski Istok. „Izborina palestinskim teritorijama i dolazak Hamasa na vlast bili surezultat, možda najslobodnijih i najpravednijih izbora održanih na bilokojoj arapskoj teritoriji. Očigledno da je nepoštovanje tog izbornogrezultata od strane zapadnih zemalja stvorilo sliku kod mnogih Arapa daZapad ima dvostruke standarde prema muslimanskim zemljama. To jetakođe olakšalo autokratskim režimima u regionu da tvrde da jepromocija zapadne demokratije besmislena. I to svakako stvara teškoće upromociji i izgradnji demokratije“. Biće to još jedanproblem sa kojim će Barak Obama biti suočen kada bude zvanično postaonovi šef Bele kuće, zaključuje Helgesen.