Manja sloboda medija u svetu
Stanje u medijima dospelo na najniži nivo u poslednji 10 godina, navodi Fridom haus. Sloboda medija u Srbiji nepromenjena
Prema istraživanju koje je sprovela nezavisna organizacija Fridom haus, u svetu samo jedna šestina ljudi živi u zemlji gde postoji slobodna štampa, a onih kojima imaju pristup slobodnim i nezavisnim medijima sve je manje. U godišnjem izveštaju za 2010. se navodi da od 193 zemlje, u 68 postoji potpuna sloboda medija, u 65 delimična, dok su u 63 zemlje novinari ili cenzurisani ili se samo-cenzurišu. Pogoršanje stanja na medijskoj sceni u nekim zemljama, kao što je Egipat, bilo je očekivano, međutim drastično pogoršanje statusa Meskika došlo je kao iznenađenje. Na ceremoniji otkrivanja mape slobode medija u 2010. u Muzeju novinarstva u Vašingtonu, urednica Fridom Hausa Karin Karlekar podsetila je da u današnje vreme vlade nisu jedine koje su odgovorne za cenzurisanje medija. rekla je Karlekar. Pored Egipta u kojem se stanje drastično pogoršalo posle početka novembarske revolucije, među zemlje u kojima je stanje lošije uvrštene su i Honduras, Južna Koreja, Tajland i Ukrajina. U izveštaju "Sloboda štampe 2011: Globalno istraživanje nezavisnosti medija" Srbija je među zemljama sa delimičnom slobodom medija. kaže Karlekar. Od zemalja regiona, najbolja je Slovenija koja se nalazi se na 48. mestu. Crna Gora, je zauzela 80. mesto, a iza nje su Hrvatska na 85. mestu, Bosna i Hercegovina i Makedonija koje dele 96. mesto i Kosovo na 104. mestu. Objašnjavajući metodolgiju istraživanja, Fridom haus je precizirao da su se za svaku zemlju ispitivala 23 pitanja i 109 indikatora podeljenih u tri kategorije: pravno, političko i ekonomsko okruženje. Učesnici panel diskusije koja je usledila posle prezentacije mape, najveću pažnju su posvetili novim medijima, kao što su Fejsbuk i Tviter, i tome šta je budućnost izveštavanja, dok su poseban akcenat stavili na to kako zaštiti slobodu izražavanja na internetu. istakao je specijalni reporter slobode mišljenja u UN, Frenk La Ru. Još jedan veliki izazov sa kojim se, prema mišljenju učesnika panela, mediji u svetu suočavaju su etički standardi. Oni preciziraju da zbog nove tehnologije i brzine protoka informacija, novinari širom sveta moraju da budu vrlo oprezni u izveštavanju o nekim temama, kao što je religija. “Izveštavanja o nekom pastoru sa Floride koji želi da spali Kuran, može da ima ogroman uticaj na svet. To predstavlja nove izazove za medije – kako mediji vide sebe i kako primenjuju sopstvene regulative. Ja samo duboko protiv cenzure koje uvodi vlast, ali sam, kao novinar, uveren da mediji moraju da imaju mehanizme za razmišljanje koji bi omogućili medijima ne da samo prenose informacije već da pomoću slobodnog protoka informacija pomognu ljudima da se bolje razumeju", zaključuje La Ru.