Pokret za građanska prava najvažnije poglavlje afroameričke istorije
Februar je u Sjedinjenim Državama nacionalni Mesec istorije crnaca – godišnje podsećanje na događaje i ljude koji su odigrali važnu ulo
Pokret za građanska prava vodio je prečasni doktor Martin Luter King Džunior demonstrirajući sa hiljadama Amerikanaca širom zemlje, iznoseći na videlo zlu kob rasizma i boreći se za jednaka prava. U većini južnih američkih država, primenjivani su diskriminatorni zakoni koji su delili crnce i belce. Među onima koji su se protivili promeni, bio je i guverner Alabame, Džordž Valas. "“, smatrao je Valas. "“, rekao je prečasni Matrin Luter King Džunior. Pokret je dobio zamah 1955, kada su King i drugi crnci prestali da se prevoze gradskim autobusima u prestonici Alabame, Montgomeriju. To je bio bojkot koji je započeo prkosni akt Roze Parks. Ona je uhapšena zato što je odbila da ustupi svoje mesto belcu i pređe u zadnji deo autobusa. Vrhovni sud Alabame je do 1956. presudio da su državni zakoni o segregaciji u autobusima neustavni. "“, pričao je King. Do početka 1960-ih, King i drugi crnački lideri su usredsredili pažnju na Selmu u Alabami, gde je crncima bilo uskraćeno pravo da se prijave za glasanje, kaže jedan od najbližih Kingovih saradnika, Endru Jang. " Džim Klark, bivši šerif u Selmi, Alabami im je tom prilikom poručio da, "“. Šerif Džim Klark, glavna vlast u Selmi, suprotstavio se demonstrantima, često uz pomoć svog velikog pendreka, da bi ih sprečio da uđu u sud. Lider pokreta za građanska prava, Si Ti Vivijen, podsetio je šerifa Klarka na moguće žestoke posledice. "“, rekao je prečasni Si Ti Vivijen. U drugim delovima američkog juga, mirne demonstracije su postale nasilne. Bele pristalice segregacije su se suprotstavile crncima, a policija je tukla i hapsila hiljade demonstranata. Neki od njih su i ubijeni. Sledeće demonstracije su održavane u restoranima i radnjama u kojima je važila segregacija u devet država u kojima je crncima uskraćivana usluga. Demonstranti su hapšeni, ali je rasprostranjeni publicitet i gubitak hiljada dolara prisilio vlasnike mnogih radnji da počnu da uslužuju i crnce. "“, govorio je King. Događaji iz pokreta za građanska prava kao što je marš na Vašington 1963, povećali su svest Amerike i podršku za jednaka prava. King i drugi crnački lideri su bili prisutni kada je predsednik Lindon Džonson potpisao Zakon o građanskim pravima, a kasnije i Zakon o biračkim pravima. Tim zakonima je zabranjena rasna segregacija na javnim mestima i diskriminacija koja je sprečavala crnce da glasaju. Veče pre nego što je ubijen, aprila 1968, King i hiljade njegovih sledbenika koje su učestovale u pokretu za građanska prava, shvatili su da počinje nova era. "", poručio je King u istorijskom govoru.