Protest protiv "Ujedinjenih građana"
Pre dve godine, Vrhovni sud je presudio da administracija nema prava da ograničava korporativne priloge za političke kampanje. 
Republikanski predsednički pretendent Njut Gingrič s jedne strane podržava „Ujedinjene građane“, a sa druge je njihova žrtva. U negativnu kampanju protiv Gingriča su uloženi milioni dolara uoči nedavnih stranačkih skupova u Ajovi. Kampanju su finansirali anonimni korporativni donatori koji podržavaju Mita Romnija. Korporativnim napadačkim oglasima se pripisuje da su potisnuli Gingriča sa prvog na četvrto mesto na stranačkim skupovima u Ajovi, što je ironija koja nije izmakla Čarlsu Baronu, članu Saveta grada Njujorka. Savet grada Njujorka je poslednji američki grad koji je usvojio rezoluciju kojom se traži amandman na američki Ustav – kojim se objavljuje da korporacije ne mogu imati ista prava kao pojedinci i da njihov novac nije ustavno zaštićen oblik govora. Među ostalim gradovima koji su to usvojili su Los Anđeles u Kaliforniji, Albani i državi Njujork, Bulder u Koloradu i Južni Majami u Floridi. Džonah Minkof-Zern predstavlja „Javne građane“, neprofitnu organizaciju koja se zalaže za javno finansiranje kampanja, umesto dozvoljavanja spoljnih priloga. Republikanski član saveta i Romnijev pristalica Erik Ulrik, glasao je protiv njujorške rezoluije. Ulrik pominje novinske i verske organizacije koje takođe mogu uticati na izbore. Odluka Vrhovnog suda se zasniva na tužbi protiv organizacije nazvane „Ujedinjeni građani“, koja je koristila korporativna sredstva da snimi film u kojem je 2008. napadnuta pretendentkinja na predsednički položaj Hilari Klinton.