Ekonomski izgledi - 2002-09-25
Medjunarodni monetarni fond je saopštio da su izgledi za rast svetske ekonomije stavljeni pod pritisak naglim padom vrednosti akcija i
Glavni ekonomista Medjunarodnog monetarnog fonda, Kenet Rogof, izjavio je da u ovom momentu vlada znaèajna ekonomska neizvesnost, uglavnom zbog, kako se izrazio, opasnosti od novog konflikta na Bliskom istoku. U polugodišnjem izveštaju, Medjunarodni monetarni fond je saopštio da æe ovogodišnja stopa rasta svetske ekonomije iznositi 2,8 odsto, a iduæe godine 3,7 odsto. Rogoff je ukazao da cena nafte i dalje raste, što bi moglo da doprinese privrednoj stagnaciji. Izveštaj Medjunarodnog monetarnog fonda je važan radni dokument za desetine ministara finansija i bankra centalnih banaka, koji æe u nedelju uèestvovati na godišnjoj konferenciji te organizacije. Ekonomski izgledi ukazuju na rasprostranjeni regionalni disparitet. Ekonomije razvijenih zemalja su pasivne, a japanska privreda stagnira, dok se za privrede zemalja èlanica Evropske unije oèekuju da ove godine registruju ekonomski rast od samo jedan odsto. Amerièka privreda je takodje klonula, ali se ipak ove godine oèekuje ekonomski rast od 2,2 odsto. U medjuvremenu, Kina prolazi kroz ekonomski bum. Medjunarodni monetrani fond je revidirao prognozu ekonomskog rasta te zemlje, koji je u usponu, od 7,5 odsto ove godine. Glavni region ekonomske stagnacije je Južna Amerika, uglavnom zbog zavisnosti od izvoza u SAD, koji je reduciran u odnosu na ranija oèekivanja. U celini, oèekuje se da ove godine privrede zemalja u Južnoj Americi zabeleže negativan ekonomski rast od sest desetina do jednog procenta . Argentina, koja, kako je rekao Rogof, prolazi kroz tragiènu i bez presedana krizu, beleži stopu pada ekonomskih aktivnosti od 16 odsto. Oèekuje se da ove godine Afrika registruje ekonomski rast od 3 odsto, a nesto veæi iduæe godine. Rogoff je rekao da je stopa ekonomskog rasta evropskih zemalja daleko ispod svog potencijala. On je naveo da vlade zemalja èlanica Evropske unije moraju da stvore liberalnija tržista radne snage, što znaèi da bi trebalo da smanje visoki nivo vladinih propisa i ogranièe velikodušne socijalne beneficije.