„Zaposlen“ mozak produžava život
Naučnici kažu da vežbanje mozga možda značajno utiče na zdravlje
Istraživači uSidneju, u Australiji, došli su do iznenađujućeg otkrića da, što višestarimo, belo jezgro mozga postaje važnije od sive, takozvane, moždanekore. Beli delovi mozga sadrže nervne ćelije koje sprovode signaleizmeđu moždanih ćelija u kori mozga. Sada je ustanovljeno da se te vezegube više od šest puta brže nego same ćelije mozga. A ključ zausporavanje tog procesa je mentalna aktivnost. „Važno je da sekoriste inače ćemo ih izgubiti. Mozak najbolje reaguje kada smo fizičkii mentalno aktivni,“ kaže profesor Piter Šofild. Naučnici suposmatrali članove jednog bridž kluba. Za 99-godišnju Marin Rajs to jepredstavljalo samo potvrdu nečega što je odavno znala. Ona živi sama,radi gotovo sve kućne poslove i majstor je u igranju bridža. Kako kaže,bridž joj je pomogao da živi duže. „Verovatno bih već bila mrtva,“ kažeona uz smeh. U istraživanju o funkcijama mozga ispitivane suzdrave osobe uzrasta između 46 i 92 godine. U tom rasponu godinaprosečan gubitak bele mase mozga bio je 30 odsto, a sive samo 5 odsto. Istraživač, doktor Olivije Pige upotrebio je kompjutere kao analogiju. „Zamisliteniz međusobno povezanih kompjutera, gde su kompjuteri siva masa, akablovi bela masa. Kompjuteri su još uvek ispravni, ali kablovi sekidaju i veze više ne postoje,“ kaže Pige. Naučnici ne znaju dali bi te veze mogle ponovo da se uspostave kada se jednom prekinu. Onikažu da, dok to ne otkriju, jedino što može da se učini jeste da teveze održavamo aktivnim. To naravno ne znači da svi moramo da igramobridž. Redovno čitanje, igranje igara kao što je šah ili učenjesviranja na nekom muzičkom instrumentu ima isti efekat kao igranjebridža.