Milioni pate od sindroma kompjuterskog vida
Medicinsko stanje povezano sa zavisnošću od digitalnih uređaja – kompjutera, mobilnih telefona, ručnih video igara i elektronskih knjiga
Ukoliko provodite više od tri sata dnevno ispred kompjutera ili elektronskog terminala, verovatno imate neki određeni nivo onoga što lekari nazivaju sindromom kompjuterskog vida. Doktor  iz Američkog udruženja optometrista. Doktorka  je šef savetničkog odeljenja u Nacionalnom institutu za zdravlje u Vašingtonu. Dr Bišop kaže da su istraživanja pokazala da ljudi nedovoljno trepću kada su skoncentrisani na ono što rade na kompjuteru i to izaziva isušivanje i umor: Dr Duenjas kaže da sindrom može da izazove lošu produktivnost - kod odraslih - i teškoće u učenju i lošije ocene u školi - kod dece. Lekari se slažu da je gledanje u elektronski ekran različito od gledanja u štampani materijal. Štampa ima bolji kontrast, dok je mnogo teže fokusirati se na elektronski ekran i to zahteva više napora. smatra dr Bišop. Međutim, dr Duenjas navodi da prema istraživanjima, najmlađi imaju sve veće probleme. Lekari kažu da neki jednostavni koraci mogu da reše većinu problema. Na primer, naočare za rad. objašnjava dr Bišop. Lekari takođe preporučuju korišćenje kapi za oči, koje održavaju vlažnost, pauziranje u gledanju u kompjuter svakih 15 minuta i još nešto. zaključuje dr Duenjas. Iako rešenje izgleda jednostavno, lekari očekuju da će sindrom kompjuterskog vida biti još veći problem, kako sve više filmova i televizijskih programa postaje dostupno za gledanje preko kompjutera, i sa sve većim brojem malih elektronskih uređaja.