Sećanje na Martina Lutera Kinga
Na današnji dan (16. januar), Amerikanci odaju poštu uspomeni na ubijenog lidera borbe za građanska prava, Martina Lutera Kinga
Uspon Martina Lutera Kinga Džuniora kao lidera borbe za građanska prava počeo je 1955, kada je poveo pokret za desegregaciju autobusa u gradskom saobraćaju u Montgomeriju, u južnoj državi Alabami. Do avgusta 1963, borba prečasnog Kinga za jednaka prava, postala je nacionalni pokret. Tog meseca, više od 250 hiljada ljudi učestvovalo je u maršu na Vašington. Pod Kingovim vođstvom, cilj marša je bio da poveća pritisak na zakonodavce da usvoje zakonski predlog o građanskim pravima, kojim bi se prekinula rasna diskriminacija. Bivši borac za građanska prava, Rodžer Vilkins, bio je među učesnicima marša koji su se okupili ispred Linkolnovog memorijala. Nenasilni protesti i Kingovi govori, pokrenuli su pokret za gradjanska prava i usredsredili zemlju na pitanje jednakosti. King je dobio Nobelovu nagradu za mir 1964. i iste godine predsednik Lindon Džonson je potpisao Zakon o gradjanskim pravima, a naredne Zakon o glasačkom pravu. Time je van zakona stavljena rasna segregacija na javnim mestima i diskriminacija zbog koje crnci nisu mogli da glasaju. Završna kampanja Martina Lutera Kinga bila je u Memfisu, u Tenesiju, marta i aprila 1968. On je predvodio marš podrške sanitarnim radnicima koji su bili u štrajku. Medjutim, protest se pretvorio u nasilje, kada su mladi ekstremisti počeli da pljačkaju prodavnice. Kinga je to razočaralo i obećao je da će se vratiti u Memfis da povede miran protest. Četvrtog aprila, 1968, King je tokom noći ubijen u motelu „Loren“. „ Četrdeset godina kasnije, Kingov život se slavi u zemlji u kojoj su ostvareni mnogi njegovi snovi, uključujući izbor Baraka Obame za prvog afroameričkog predsednika Sjedinjenih Država.