Istorija američkih predsedničkih izbora
Jednog hladnog, zimskog jutra za nekoliko meseci, novi američki predsednik izrecitovaće istu, staru zakletvu koju su izgovarali svi pre
Jednog hladnog, zimskog jutra za nekolikomeseci, novi američki predsednik izrecitovaće istu, staru zakletvu kojusu izgovarali svi predsednici stupajući na dužnost. Ovogodišnji izborisu 56. po redu, a prvi su održani 1789.godine,kada jeDžordž Vašingtonizabran za prvog američkog predsednika. U to vreme, američki crnci ižene nisu imali pravo glasa. Ovi će izbori biti istorijski, budući daAmerikanci biraju izmedju prvog afro-američkog predsednika, demokrateBaraka Obame, i prve žene potpredsednice, republikanke Sare Pejlin kojaje potpredsednički kandidat senatora Džona Mekejna. Američka izbornatradicija je vremenom usavršavana… Bivši predsednik Ronald Regaje nasvojoj inauguraciji izneo sledeću ocenu: “.” Predsednički izbori nikada nisu biliobustavljeni niti odloženi, čak ni u vreme rata il ekonomskih kriza., profesor istorije sa Američkog univerziteta u Vašingtonu,podseća: ”" Istorijski, većina američkihpredsedničkih izbora smatrana je poštenim i regularnim. Postoji jedanznačajan izuzetak. 2000-te, Vrhovni sud SAD umešao se da bi rešio sporu vezi sa glasovima sa Floride, i Džordž Buš odneo je pobedu nad AlomGorom. Džerald Ford je jedini predsednik SAD koji nije izabran naizborima. On je stupio na dužnost kada je Ričard Nikson podneo ostavkupod pretnjom opoziva zbog afere Votergejt. Predsednički izboriuvek se održavaju prvog utorka u novembru. Alen Lihtman kaže da je tatradicija započela u vreme kada su SAD bile prevashodno poljoprivrednodruštvo. “” kaže profesor Alan Lihtman. Uameričkom izbornom sistemu, gradjani ne biraju predsednika direktno,već to čini elektorski koledž. Svaka država ima odredjeni broj elektorakoji glasaju u izbornom koledžu. Broj elektora se odredjuje na osnovustanovništva pojedinačnih država. Kada Amerikanci glasaju, oni upućujeelektore iz svoje države da glasaju za njihovog kandidata u elektorskomkoledžu. , profesor političkih nauka na univerzitetu Džordž Mejson objašnjava: “” Tradicionalno, postoji prelazni period od nekolikomeseci od izbora do inauguracije novog predsednika. U moderna vremena,ta tranzicija omogućava novom predsedniku da izabere svojuadministraciju i pripremi se za stupanje na položaj. “", kaže istoričar. Ovogodišnji izboribili su najduži i najskuplji u američkoj istoriji. Pobednik će ući uBelu kuću u vreme velikog unutrašnjeg i spoljnopolitičkog previranja. Imaće na raspolaganju četiri godine da ubedi javnost da zaslužuje jošjedan mandat kada izborni proces ponovo započne.