Reporteri bez granica: U Srbiji i Crnoj Gori česti napadi na novinare
Srbija i Crna Gora su zemlje u kojima se dešavaju ozbiljni verbalni i fizički napadi na novinare, jedan je od rezultata svjetskog indeksa slobode medija za 2019. godinu.
Priredila: Srbija i  su zemlje u kojima se dešavaju ozbiljni verbalni i fizički napadi na novinare, jedan je od rezultata  koji su objavili Reporteri bez granica. Srbija je na ovoj ljestvici pala za čak 14 mjesta, te se sada nalazi na 90. mjestu, dok je Crna Gora pala za jedno mjesto, i zauzima 104. poziciju. Druge zemlje regiona, osim Bosne i Hercegovine koja je pala za jedno mjesto i sada je na 63. poziciji, zabilježile su napredak u odnosu na prošlu godinu. Kosovo je na 75. mjestu i napredovalo je za tri pozicije, Hrvatska je na 64. poziciji i napredovala je za pet mjesta, dok je Sjeverna Makedonija doživjela značajan rast, za čak 14 pozicija, našavši se na 95. mjestu. Istraživački novinari su posebno izloženi različitim vrstama maltretiranja zbog svog izvještavanja, a kao jedan od primjera Reporteri bez granica spominju i slučaj paljenja kuće novinara u Srbiji. , zapaljene su 12. decembra prošle godine u Vrčinu, a uskoro je otvorena i istraga u sklopu koje je uhapšen Dragoljub Simonović, predsjednik beogradske opštine Grocka i funkcioner Srpske napredne stranke (SNS), pod sumnjom da je naložio podmetanje ovog požara. Simonović je nakon jednomjesečnog pritvora , a medijska udruženja u Srbiji oštro su reagirala, tražeći policijsku zaštitu kao i kažnjavanje odgovornih. u Crnoj Gori iz maja 2018. godine svjedoči o represiji nad novinarima u ovoj zemlji, koja je na ovogodišnjoj ljestvici medijskih sloboda zauzela najnižu poziciju među zemljama regiona. Novinarka Vijesti je praćena nakon posla, a potom i ranjena ispred svog stana, a policija je uhapsila devet pripadnika kriminalne grupe iz Podgorice i Cetinja koji su organizirali napad. Izvještaj Reportera bez granica, koji svake godine procjenjuje stanje medijskih sloboda u 180 zemalja svijeta, primjećuje da se njihov pad bilježi u regijama koje su imale najbolje uslove za obavljanje novinarskog posla. Tako su Evropska unija i Balkan druga po redu regija koja je doživjela pad medijskih sloboda, i gdje su kršenja prava novinara u rastu, iako se radi o dijelu svijeta gdje se medijske slobode najviše poštuju i koji je, principijelno, najsigurniji. Najveći regionalni pad medijskih sloboda zabilježen je u Sjevernoj i Južnoj Americi, dok Bliski istok i Sjeverna Afrika nastavljaju biti najopasniji dijelovi svijeta za rad novinara. Desetine novinara ostaje u zatvorima Irana, Saudijske Arabije, Egipta i Bahreina, dok mnogi od njih nisu imali priliku ni da se brane na sudu. Broj ubijenih novinara u Afganistanu, Indiji i Pakistanu ostaje visok. Broj zemalja koje se smatraju sigurnim za novinare se smanjuje, dok autoritarni režimi sve više utječu na medije, saopćili su Reporteri bez granica, te skrenuli pažnju na intenzivnu atmosferu straha, koja umnogome utječe na sigurnost novinara. Neprijateljski stavovi prema novinarima, koje u brojnim zemljama iskazuju politički lideri, potiču sve ozbiljnije i češće činove nasilja koji su doveli do dosad nezabilježenog nivoa straha i opasnosti kojima su novinari izloženi. „Ako politička debata tajno ili javno skrene ka atmosferi građanskog rata, u kojoj će novinari biti tretirani kao žrtve, onda je demokratija u velikoj opasnosti“, rekao je generalni sekretar Reportera bez granica, Christophe Deloire. „Zaustavljanje ovog ciklusa straha i zastrašivanja je hitno pitanje za sve ljude dobre volje koji cijene slobode postignute tokom historije.“ Ovogodišnji izvještaj pokazuje da su brojni autoritarni režimi na listi sada još niže na ovoj ljestvici. Među ovim zemljama su Venezuela (148. mjesto), gdje su novinari maltretirani i hapšeni od strane policijskih snaga, te Rusija (149. mjesto), u kojoj su državne strukture koristile hapšenja, proizvoljne pretrese i drakonske zakone kako bi pojačali pritisak na nezavisne medije i internet. Pri dnu indeksa su Eritreja (178. mjesto) i Sjeverna Koreja (179. mjesto), dok je na posljednjem, 180. mjestu, Turkmenistan. Zemlja koja se nalazi na prvom mjestu ovog indeksa je treću godinu zaredom Norveška, dok je Finska zauzela drugo mjesto, preuzimajući ga od Holandije, u kojoj je dvoje novinara koji izvještavaju o organiziranom kriminalu imalo stalnu policijsku zaštitu. Povećan trend cyber nasilja je doveo do toga da Švedska (sada na trećem mjestu) također izgubi jedno mjesto na ovoj ljestvici. „U atmosferi sveprisutnog neprijateljstva, potrebno je imati hrabrosti i nastaviti istraživati korupciju, poreske prevare i organizirani kriminal“, ističu Reporteri bez granica, skrećući pažnju na to da su novinari i mediji širom svijeta sve više izloženi i zakonskim procesuiranjima s ciljem okončavanja već postojećih istraga. Na snazi su i različite vrste stigmatizacija, poput situacije u Mađarskoj, gdje zvaničnici partije Fidesz Viktora Orbana odbijaju razgovarati sa novinarima koji ne rade za medije koji podržavaju politike ove desničarske stranke. U Poljskoj su, s druge strane, državni mediji pretvoreni u propagandne alate koji se sve više koriste za maltretiranje novinara.