<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://www.voanews.com/mediastore/AP_serbian_Bush_150.jpg">Džordž W. Buš bori se za drugi mandat kao predsednik Sjedinjenih Država - 2004-10-27
Prvi put izabran pretežno na platformi zasnovanoj na unutrašnjim pitanjima, Buš je u drugu kampanju ušao kao predsednik koji je poveo r
Samim rodjenjem u porodici Buš stekao je privilegije – kao unuk jednog senatora i sin èoveka koji æe postati predsednik SAD. U ranim godinama, Džordž Buš mladji nije se isticao po mnogo èemu. Uprko akademskim rezultatima koji i po sopstvenom priznanju nisu bili blistavi, Buš je stekao diplomu dva vrhunska univerziteta u zemlji – Harvarda i Jejla, gde je igrao u bejzbol timu. Mada rodjen i školovan na severoistoku, srcem je pripadao državi Teksas. Bio je pilot u Teksaškoj Nacionalnoj gardi za vreme rata u Vijetnamu, služeæi u jedinici koja nikad nije uèestvovala u borbi. Kada je završio studije i vojnu službu, ušao je u trgovinu naftom, i postao jedan od vlasnika bejzbol tima Teksas Rendžers. Vremenom je medjutim u njemu proradilo porodièno interesovanje za politiku. Dve godine posle poraza njegovog oca u trci za drugi predsednièki mandat, Džordž Buš mladji postaje guverner Teksasa. Veæ tada javljaju se glasine da æe možda slediti put svog oca ka Beloj Kuæi. Nedugo zatim, to se i dogodilo. 2000. godine prihvatio je nominaciju Republikanske partije za predsednika. «Zaklinjemo se našoj naciji da æemo iskoristiti ovaj trenutak velikog potencijala za Ameriku. Iskoristiæemo ova dobra vremena da ostvarimo velike ciljeve.» Njegova kampanja bila je puna kontroverze od samog poèetka – od posledica drame oko pokušaja opoziva Bila Klintona, do otkriæa da je Džordž W Buš u prošlosti imao problem sa alkoholom. «Neko je otkrio da sam prestao da pijem. Pitao me je zašto sam prestao? Rekao sam – zato što sam pio previše». Buš je rekao da su na njegovu odluku da promeni svoj naèin života uticala dva faktora – njegova obnovljena vera u Boga, i njegova supruga Lora, bivša nastavnica i bibliotekarka, koju u vreme kad su se venèali nije ni najmanje zanimala politika. Buš se kandidovao na platformi u kojoj su dominirale dve teme – kao «saoseæajni konzervativac» i «refomator sa rezultatima». Izbori su bili izuzetno tesni, i na kraju je Vrhovni sud otvorio put njegovoj inauguraciju 20 januara 2001. godine. Iako suoèen sa podeljenim biraèkim telom, Buš se ponašao kao da ima jasan mandat, usredsredivši se na unutrašnje teme. Upravo se bio zalagao za reformu školstva u toku jedne posete Floridi, i sedeo u uèionici sa grupom dece u jutro koje je promenilo naciju i njegov presednièki mandat. Nekoliko sekundi kasnije, Džordž W Buš postao je predsednik zemlje u ratu. «Danas su, gradjani Amerike, naš naèin života i sama naša sloboda postali meta smišljenih i smrtonosnih teroristièkih napada.» Mnogo toga se promenilo za predsednika 11. septembra 2001. godine, kada su teroristi udarili na Njujork i Vašington. Njegovi saradnici kažu da je njegov naèin ponašanja postao mnogo ozbiljniji, dok su njegova odluènost i vera u sebe i u cilj za koji se bori ostali nepokolebljivi. Džon Fortir, politikolog u Amerikan Enterprajz Institutu kaže da je svet video novog Džordža Buša mladjeg dok se rat protiv terorizma odvijao u Avganistanu i Iraku. «Mislim da su ti dogadjaji izneli na svetlo nešto u Bušu što do tada nismo videli. Buš nije bio predsednik koji se fokusira na spoljnu politiku, nije bio neko ko ima mnogo iskustva u tome. Došao je u Belu Kuæu iz Teksasa, èak i u toku njegove kampanje bilo je malo reèi o spoljnoj politici. Medjutim njegove prve reakcije – instinktivno reagovanje na mestu srušenog Svetskog trgovinskog centra, njegovi prvi odgovori Kongresu, obraæanja Kongresu, sve je to pokazalo izvesnu vrstu snage.» Medjutim, Stiven Hes iz Instituta Brukings smatra da su, dok su se neke stvari promenile, ostali aspekti predsednikove liènosti ostali isti. On ukazuje na vrlo precizan stil rukovodjenja izbrušen u toku ovladavanja biznisom i za vreme upravljanja Teksasom u svojstvu guvernera. «... On daje precizne zadatke, poziva ljude na odgovornost, raspodeljuje odgovornost, i ima dosta jasan cilj – neki bi èak rekli viziju – onoga što želi da postigne» Iako se 2000. godine kandidovao prvenstveno na platformi zasnovanoj na domaæim pitanjima, ove godine predsednik Buš u centru pažnje drži svoje rezultate u ratu protiv terorizma. On tvrdi da je dokazao da može da saèuva bezbednost Sjedinjenih Država. Njegov cilj na ovim izborima je da ubedi glasaèe da mogu da veruju u njega i naredne èetiri godine.