Izložba o nacističkim Olimpijskim igrama privlači pažnju posetilaca muzeja
Jedna izložba u američkom Muzeju Holokausta, ovde u Vašingtonu, priseća se možda najpolitizovanijih Igara u istoriji modernog olimpijsk
Pozivi na bojkot ovogodišnjih Olimpijskih igara uPekingu podsećaju nas da je bez obzira na visoke ideale olimpizma, politikačesto igrala ulogu u najvećem sportskom događaju na svetu. Jedna izložba uameričkom Muzeju Holokausta, ovde u Vašingtonu, priseća se moždanajpolitizovanijih Igara u istoriji modernog olimpijskog pokreta. Vodimo vas na"Nacističke olimpijske igre - Berlin 1936". Većina Amerikanca Olimpijske igre 1936. povezujesa Džesijem Ovensom, koji je te godineosvojio četiri zlatne medalje u atletskim disciplinama. Međutim, kustos muzejaHolokasuta u Vašingtonu, Suzan Bakrak kaže da je u Berlinu postojao još većipobednik: kaže ona. Nemačka te 1936. još nije započela Holokaust, alije usvojila zakone koji diskriminišu nemačke jevreje, što je dovelo do prvihozbiljnih nastojanja u SAD da se Igre bojkotuju: "To je umalo i uspelo. Jedna strana jegovorila da su Olimpijske igre za sportiste, a ne političare, dok je drugatvrdila da nacistička Nemačka koristi Igre za propagandu", priča Bakrak. Propaganda je počela i pre Igara. Nemačka je bilaprvi domaćin koji je organizovao olimpijsku štafetu. Krenula je iz Olimpije uGrčkoj, kroz nekoliko evropskih zemalja, do Berlina. Bakrak kaže da ne bi bilaiznenađena ukoliko bi posetioci Muzeja Holokausta uporedili ovogodišnjedemonstracije protiv štafete i kontroverzu koja prati Igre u Kini sa 1936. "Mislim da je to neizbežno, kada posetiocidođu da vide ovu izložbu. Svi ti izveštaji o Pekingu, sve će to biti u mislimaljudi kada obilaze ovu izložbu i prisećaju se istorije", smatra Bakrak. Jedan od njih je i Nejt Larmor, iz Sijetla udržavi Washington. priča Larmor. Ralf Kupka, turista iz Holandije, smatra da supoređenja Berlina i Pekinga - preuveličavanje. kaže Kupka. Sa njim se slaže i Lisa Delpi, stručnjak zaolimpijske igre i vanredni profesor sportskog menadžmenta na UniverzitetuDžordž Vašington. Ona kaže da se Kina dramatično promenila u poslednjih desetgodina, koliko je prošlo od njene prve posete. "Ljudi nisu želeli da razgovaraju sa mnom otome gde rade, gde žive, čime se bave. Bilo je vrlo kontrolisano. Poslednji putkada sam bila tamo, pre tri meseca, ljudi su me pozivali u svoje, nudili mi daprespavam kod njih, pričali mi o svojim poslovima. Kao noć i dan", kažeDelpi i dodaje da Kina kao i svi drugi olimpijski domaćini koriste igre dapredstave svoju zemlju. kaže Delpi. Sve to je značajno drugačije u odnosu na Hitelroveciljeve 1936. Već dve godine kasnije, nacisti su započeli invaziju drugihevropskih zemalja, a četiri godine posle toga, Hitler je počeo sa uvođenjemsistemstskog plana da iskoreni evropske jevreje. Do kraja Drugog svetskog rata,1945. godine, stradalo ih je šest miliona.