Mere štednje u Evropi 
Evropske vlade usvajaju mjere štednje kako bi obuzdale deficite i pomogle da se stabilizuje euro.
U Evropi se sve češće čuje riječ štednja koja, kako su nedavno pokazali nemiri u Grčkoj, nije uvijek popularna. Parlamenti širom kontineta međutim i dalje razmatraju načine za smanjivanje deficita i utvrđuju sektore gdje je neophodno napraviti rezove. To uključuje i evropskog ekonomskog giganta. Vlada njemačke kancelarke  odobrila je smanjenje budžetskih izdataka i uvođenje novih poreza kako bi svela deficit na propisani limit Evropske unije od tri odsto bruto društvenog proizvoda. "”, upozorila je Merkelova. Cilj je uštedjeti gotovo 100 milijardi dolara do 2014. godine. Uvođenje mjera štednje u evropskim zemljama podstaknuto je trenutnom finansijskom krizom, kaže politički analitičar iz njemačkog Savjeta za spoljnopolitičke odnose . “” Finansijsku krizu izazvala je nemogućnost grčke vlade da u jednom trenutku vrati zajam, što je takođe ugrozilo stabilnost eura i zemalja koje ga koriste. Njemačka je izdvojila značajan dio sredstava za paket Evropske unije za spasavanje Grčke. Iako je njemačka privreda u mnogo boljem stanju od grčke, većina Njemaca po svemu sudeći podržava mjere štednje. Njemačka je tradicionalno fiskalno konzervativana zemlja, dok se Njemci smatraju štedljivom nacijom. Takođe, kao i veći dio Evrope, ta zemlja ima dobar sistem socijalne zaštite, univerzalnu zdravstvenu njegu i dobre penzije. Većina ne želi toga da se odrekne. Adebar međutim smatra da mlađa populacija ne vjeruje da će moći da iskoristi neke od tih povoljnosti. " Nadoknade za nezaposlene i zdravstvenu zaštitu već su smanjene. Takođe je povećana starosna granica za odlazak u penziju. Velki broj Njemaca ističe da mjere štednje ne smiju previše da ugroze popularnu socijalnu zaštitu. Među njima je i direktor berlinske berze " Njemci, generalno gledano, žele da održe postojeći sistem i spremni su da se za to žrtvuju - zbog sebe i budućih generacija.