Tim Rid: Moguća spoljnopolitička neslaganja između Evrope i SAD
O reagovanju Evrope na početne spoljnopolitičke nagoveštaje administracije predsednika Baraka Obame, za Glas Amerike govori vašingtonsk
“Nakon prve nedelje predsedničkog mandata Baraka Obame, jasno se ocrtava mogućnost podela i napetosti izmedju Evrope i Sjedinjenih Država oko nekih glavnih spoljnopolitičkih pitanja. U Briselu su se upravo sastali ministri inostranih poslova država Evropske unije i razmotrili pitanje preuzimanja zatvorenika iz zatvora u bazi Gvantanamo, koju Obama planira da zatvori u roku od jedne godine. Oni su veoma mlako reagovali na tu ideju, a britanski ministar inostranih poslova, Devid Milibend, odlučno je odbio da prihvati zatvorenike iz baze u Gvantanamu, kao i iz nekoliko evropskih zemalja. Druga sporna tema izmedju EU i SAD je Avganistan. Obama će imati teškoće da ubedi evropske saveznike da obezbede dodatne oružane snage i sredstva za borbu protiv Talibana i Al Kaide. Znam da bi predsednik Obama želeo da Britanija uputi 4-5 hiljada vojnika, dok britansko Ministarstvo odbrane privatno govori da ne želi da uputi više od 1.000 do 1.500 vojnika. Pitanje je šta ta igra brojevima znači. Treće, u pogledu izraelsko-palestinskog konflikta, evropska javnost ima više razumevanja za palestinsku stranu. Jasno je da su Obama i novi državni sekretar Hilari Klinton podržali pravo Izraela na samoodbranu, što uznemirava Evropljane, jer bi moglo da nagovesti dalje oružane konflikte. Četvrto je pitanje Irana, gde su tri evropske zemlje, Nemačka, Francuska i Britanija, zajedno sa UN, provele godine u pregovorima s Teheranom o njegovim nuklearnim ambicijama i u nekim evropskim krugovima postoji bojazan povodom Obaminih nagoveštaja da je spreman za direktne pregovore sa Iranom, što bi potisnulo u drugi plan dosadašnje evropske pokušaje. Dakle, jasno je da već na samom početku mandata nove administracije, postoje razlike u gledištima Brisela i Vašingtona”. “Sve u svemu - ne. Mislim da svi shvataju da je glavni bezbednosni problem ne samo za Ameriku, nego i za druge zemlje, dakle na globalnom nivou, islamski terorizam. U Britaniji imate i poseban problem domaćih terorista, odnosno ljudi koji su rodjeni u Velikoj Britanijii, ali privhataju ekstremne stavove. U svakom slučaju, želja za nastavkom borbe protiv terorizma će ostati jaka i nepromenjena”. “Kao rezultat sadašnje ekonomske i finansijske krize, globalna ekonomska angažovanost Vašingtona je sada znatno ograničena, kako zbog problema na nacionalnom, tako i na globalnom nivou. Nemamo ni jednog stručnjaka u vladi ili van nje, koji može da predvidi u kojem će se pravcu ekonomija kretati ili da li će se i koliko njeno stanje pogoršati. Već postoje nagoveštaji da će Obamina odministacija, na primer, smanjiti ekonomsku pomoć inostranstvu zbog ekonomske situacije. Jasno je da je reč o globalnoj ekonomskoj krizi i da će ekonomski problemi morati da se rešavaju u Vašingtonu, ali i u drugim zemljama, posebno državama Eropske unije. Naravno, u Evropi postoji jaka želja da se uspostave bliski i prijateljski odnosi sa Obaminom administacijom i počne nova era saradnje. U svakom slučaju, Evropi je Amerika i dalje potrebna kao svetski policajac i kao lokomotiva svetske ekonomje”.