Džon Zavales: Ekstremni Albanci bi odlaskom Holkerija mogli da postanu agresivniji, verujuæi da vreme radi za njih - 2004-06-17
Nezavisni politièki analitièar, Džon Zavales, u razgovoru sa našim kolegom Brankom Mikašinoviæem izneo je svoje tumaèenje rešenja kosov
Dž.Z.: Odlazak Holkerija kod umerenijih Albanca možda izaziva izesno oseæanje krivice ili odgovornosti zbog njihove nemoguænosti da spreèe martovsko nasilje. Medjutim, ekstremni Albanci bi odlaskom Holkerija mogli da postanu agresivniji, verujuæi da vreme radi za njih i da posle njegovog odlaska treba nastaviti istu politiku i taktiku do konaènog odlaska UNMIK-a. Jasno je da je za UNMIK nemoguæe da u nedogled bude èuvar te pokrajine, što ukazuje da je naèin na koji je formulsian i na koji bi trebalo da se primeni koncept ”standardi pre statusa” u suštine problematiène prirode. Kao što znate, kosovskim Albancima je reèeno da status te pokrajine neæe biti razmatran pre nego što se ispune standardi kao što su bezbednost, prava manjina, i slièno. Kosovskim Albancima je jasno da je jedna od opcija konaènog statusa i neka vrsta integracije sa Srbijom i Crnom Gorom. Tvrdokornim pristalicama nezavisnosti je svaka asocijacija sa Srbijom neprihvatljiva; pre bi zadržali upravu UNMIK-a na neodredjeno vreme, ili zauvek -- èak i pod uslovom da žive u bedi i ne budu integrisani u EU -- nego što bi pristali na integraciju sa Srbijom. Albanci vide moguænost za dobijanje nezavisnosti i nemaju razloga ili podsticaj da promene svoju politiku ili ponašanje. Ukoliko bi se proces poèetka intergracije sa Srbijom najavio kao stvarna moguænost, albansko rukovodstvo bi bilo podstaknuto da unapredi svoje ponašanje i promeni politiku. B.M.: Neki analtièari smatraju da bi narednih nekoliko meseci moglo biti od presudnog znaèaja za dalji razvoj situacije na Kosovu. Da li se vi slažete sa tim gledištem? Dž.Z.: Ukoliko pod tim podrzumevate neka nagadjanja da SAD razmatraju moguænost promene svoje politke prema Kosovu u prilog nezavisnosti ,da bi ubrale poene u islamskom svetu s obzirom na tešku situacijiu u Avganistanu i Iraku i nekritièan stav prema izraelskoj politici Ariela Šarona prema Palestincima, odnosno da se sada hvataju za svaku šansu u cilju obnove svoje verodostojnosti i naklonosti islamskog sveta -- ja u tu teoriju ne verujem. Svako ko bude savetovao predsednika Buša ili demokratskog kandidata Kerija, trebalo bi da dovoljno zna o raznolikosti islamskog sveta i èinjenici da veæina ljudi na Bliskom istoku nije preterano zainteresovana za Kosovo. Naravno, ukoliko bi morali da uzmu stranu, stali bi uz kosovske Albance, ali to ne znaèi da su spremni da zapostave reigonalne probleme, bliže kuæi, jednostavno zbog toga što bi se SAD založile za nezavisnost Kosova. Po meni, to nije dovoljno jak argument za promenu stava islamskog sveta. Takodje se treba setiti da Al Kaida i njene pristalice smatraju, na primer, saudijsku monarhiju korumpiranom i neèistom, tako da kosovske Albance, koji su sekularni i pro-amerièki, svakako ne smatraju svojim istomišljenicima. Naravno, rešenje kosovskog pitanja æe u velikoj meri zavisti od toga ko æe biti sledeæi amerièki predsednik i ko æe ga savetovati. Medjutim, neka nagadjanja da bi u sluèaju da senator Keri bude izabran za predsednika, veliki broj njegovih saradnika bio iz vremena Klintonove administracije, suviše su uprošæena. Rešenje kosovskog pitanje æe u velikoj meri zavisti od toga što se dogodi u Iraku. U iraèkoj jednaèini veoma je važan kurdski faktor i tu se može povuæi paralela sa Kosovom. Nedavno je, kao što znate, veæina kurdskih stranaka kategorièno odbacila iraèki ustav jer smatra da se njime promoviše nacionalno jedinstvo na uštrb njihove autonomije, koju uživaju veæ preko jedne decenije. Važan cilj SAD je da se saèuva teritorijalni integritet Iraka i spreèi drastièna reakcija Turske, koju brine kurdski separatizam. Politika promovisanja nezavisnosti Kosova, koje nije imalo nacionalne granice, niti se zasniva se na medjunarodnom pravu ili sporazumima -- veæ jednostavno na demografskoj jaèini jedne etnièke grupe i njenoj želji za nezavisnošæu -- moglo bi, po toj logici, da osnaži nastojanja Kurda, koji nemaju svoju državu, na nezavisnosti. Saèuvati teritorijalni intergritet Iraka je za SAD daleko važnije nego zadovoljiti secesionistièke aspiracije Rugove ili Redžepija.