Stranke još raspravljaju o kandidatima za predsednièke izbore - 2002-07-24
Stranke vladajuæe koalicije još nemaju jedinstven stav o isticanju kandidata za predsednika Srbije i o tome da li treba podržati jednog
Sliène dileme muèe i opozicione partije. Posle Miroljuba Labusa i lider Nove Srbije i gradonaèelnik Èaèka Velimir Iliæ ozvanièio je svoju kandidaturu za predsednika Srbije. ”Ovoj državi potrebni su ozbiljni projekti i ozbiljni ljudi koji æe to da sprovedu i ljudi koji su do sada u životu nešto napravili, pa sam zato odluèio da se kandidujem oèekujuæi rasplet situacije,“ rekao je Iliæ na konferenciji za novinare. ”Ako ide predsednik Koštunica, ja æu saèekati, videti šta on nudi, da li æe se kandidovati, ali odgovora sa druge strane nema i mi u Novoj Srbiji ne možemo dugo èekati,“ upozorio je Iliæ. On se založio za formiranje zajednièke komisije pred kojom bi svi predsednièki kandidati zajedno predstavili javnosti svoje projekte i izvore finansiranja kako bi se videlo ko je najbolji i ko najviše donosi. Pregovori oko predsednièkog kandidata traju i u opozicionom bloku. Predsednik Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj izjavio je da pregovara sa ostalim opozicionim parlamentarnim partijama o zajednièkom kandidatu radikala, Socijalistièke partije Srbije i Srpskog pokreta obnove, ali da još nema dogovora. Generalni sekretar SPS Zoran Anðelkoviæ smatra, meðutim, da zajednièki kandidat opozicije o kome se pregovara ne može da bude lider ni jedne partije, veæ samo nestranaèka liènost i potvrðuje da se spominju Dragoš Kalajiæ i Slavenko Terziæ kao predsednièki kandidati. Slièno predsednièkim kandidatima bliži se rasplet i oko buduæe državne zajednice Srbije i Crne Gore. Predsednik Veæa graðana Savezne skupštine Dragoljub Miæunoviæ najavio je da æe 31. jula biti poznato da li je tekst Ustavne povelje napisan i spreman da se šalje parlamentima, ili æe biti potrebni novi politièki razgovori. Miæunoviæ smatra da sutrašnja poseta visokog predstavnika Evropske unije Havijera Solane Beogradu nije novi pritisak, veæ da se radi o konsultacijama oko politièkih razlika koje postoje izmeðu vlasti u Beogradu i Podgorici. U medjuvremenu Anketna komisija Skupštine Srbije koja ispituje navode o prisluškivanju predsednika Jugoslavije i upadu u Biro vlade Srbije nastavila je rad saslušavanjem iskaza dvojice ministara policije – srpskog Dušana Mihajloviæa i jugoslovenskog – Zorana Živkoviæa. Dajuæi iskaz pred Anketnom komisijom ministar Mihajloviæ izjavio je da je u MUP-u za poslove prisluškivanja nadležna Služba državne bezbednosti ali da se ti poslovi obavljaju samo uz dozvolu naèelnika resora, ministra policije i predsednika Vrhovnog suda. Savezni ministar policije Zoran Živkoviæ izneo je niz kritika vezanih za nepostojanje saradnje izmeðu kabineta i predsednika Jugoslavije s jedne i Saveznog ministarstva unutrašnjih poslova s druge strane, oko poslova obezbeðenja Vojislava Koštunice. Povodom juèerašnjeg zahteva koji joj je uputila Anketna komisija, Savezna vlada zakljuèila je da nema ustavnih i zakonskih smetnji da aktivna vojna lica, pripadnici policije i civilnih državnih organa svedoèe pred Anketnom komisijom Skupštine Srbije. Stav je Savezne vlade da se ovaj dogaðaj mora ispitati i da je radi utvrðivanja istine, potrebno utvrditi sve relevantne èinjenice, zakljuèila je savezne Vlada. Inaèe, juèe je zastupnik naèelnika Generalštaba Branko Krga obavestio Anketnu komisiju da nije odobrio svedoèenje aktivnih vojnih lica. Na osnovu vladine odluke, Anketna komisija ponovo je za petak pozvala generala Acu Tomiæa i još petoricu oficira da daju iskaze povodom afere Pavkoviæ, ali i još jednom uputila poziv šefu kabineta jugoslovenskog predsednika Ljiljani Nedeljkoviæ i predsednikovim savetnicima Radetu Bulatoviæu i Gradimiru Naliæu da svedoèe u aferi Pavkoviæ. A posle zahteva Demokratske stranke Srbije da savezni Ustavni sud spreèi dalji rad Anketne komisije, Demokratska stranka ocenila je u saopštenju da æe Demokratska stranka Srbije ostati zapamæena u istoriji kao jedina stranka koja od suda traži da spreèi utvrðivanje istine i graðanima uskrati informaciju o zloupotrebama državnih funkcionera.