Šta sa optuženim generalima - 2003-10-21
Na brifingu u Stejt departmentu bilo reèi o novim optužnicama iz Haga
Na današnjem brifingu u Stejt departmentu bilo je reèi o izjavi ambasadora za pitanja ratnih zloèina Rišarda Pjera Prospera da bi vlasti u Beogradu --ukoliko izruèe Ratka Mladiæa -- možda mogle da obezbede da se èetvorici optuženih generala sudi u domaæim sudovima. Portparol Državnog sekretarijata je pojasnio da je ambasdor Prosper naglasio da bi transfer Mladiæa mogao da otvori vrata sudjenjima u Beogradu shodno rezoluciji Ujedinjenih nacija 1503 koja je usvojena u avgustu, a u kojoj se pozivaju zemlje da ”intenziviraju saradnju sa Haškim tribunalom i da sve optuženike, posebno Ratka Mladiæa, Radovana Karadžiæa i Antu Gotovinu, izruèe Tribunalu.“ Tom rezoucijom se takodje poziva Haški tribunal da prebaci sluèajeve kompetentnim jurisdikcijama u datim zemljama. Isti predstavnik Stejt departmenta je rekao da mu nije poznata nikakva nagodba sa Srbijom i Crnom gorom. On je naglasio da se na Beograd apeluje da, kao prioritetan zadatak, izruèi Mladiæa i Karadžiæa, i da u tome nema nikakve nedoslednosti. ”Ono što je ambasador Prosper rekao jeste - rekao je portparol Državnog sekretarijata - da bi njihovo izruèenje otvorilo moguænost da se drugi sluèajevi prebace na srpske sudove. Naš stav je jasan, tu nema govora ni o kakvim nagodbama, i sve što je reèeno u duhu je rezolucije 1503,“ zakljuèio je predstavnik Stejt departmenta. Za komentar smo zamolili direktora Balkanske inicijative u amerièkom institutu za mir, Danijela Servera: Danijel Server se za naš program najpre osvrnuo na izjavu premijera Zorana Živkoviæa da od države ne treba oèekivati nikakve brze reakcije u smislu hapšenja optuženih, i da æe o tome glavni haški tužilac Karla del Ponte biti obaveštena, mada - kako je rekao - to nije prioritet njegove vlade... “Haški tribunal i onako nije naviknut na brze reakcije vlade u Beogradu. Medjutim, obaveza vlade je jasna - ona treba da prebaci optužene u Hag, odnosno da aranžira njihovu dobrovoljnu predaju. I naravno, oèevidno je da to nije prioritet vlade: vlada je pre više od dve nedelje dobila optužnice i u tom smislu još ništa nije uèinila“. Danijela Servera smo podsetili da neki smatraju momenat objavljivanja optužnica vezanih za Kosovo dosta tendencioznim s obzirom da je to uèinjeno tako skoro posle prvih direktnih pregovora Beograd-Priština u Beèu... “ Ne znam za bilo koji period od 99. u kojem je Beograd smatrao da je dobar trenutak za podizanje optužnica. Èinjenica je da je za pripremanje optužnica potrebno vreme. Ne znam zašto su baš sada objavljene; ali ne mislim da to ima bilo kakve veze sa beèkim pregovorima koji su bili izmedju Beograda i Prištine na zvaniènom nivou. Optužnice se tièu pojedinaca optuženih za ratne zloèine i ne treba ih smatrati optužnicom protiv vlade Srbije“. Danijela Servera smo upitali kako bi, po njegovom mišljenju, Beograd trebalo reši osetljivu èinjenicu da je jedan od optuženih zvaniènik u sadašnjoj vlasti. Podsetili smo Servera da je ministar policije Dušan Mihajloviæ nazvao Sretena Lukiæa herojem i da je jasno stavio do znanja da on neæe biti taj koji æe uèestvovati u njegovom izruèenju u Hag... “Komentar g. Mihajloviæa nije ohrabrujuæi ni za koga u medjuanrodnoj zajednici jer ne ukazuje na moguænost da bi Sreten Lukiæ imao pravièno sudjenje u Beogradu. Kada su visoki zvaniènici u demokratskim društvima suoèeni sa optužnicom, oni naravno mogu da se brane. Predsednik SAD je ne tako davno bio optužen u amerièkom Kongresu i u tom istom zakonodavnom telu je ustao u svoju odbranu. U SAD nije nesvakidašnja pojava da šefovi policije budu optuženi; i ono što je normalna procedura jeste da se na te optužbe u adekvatnom sudu odogovri. To se smisao vladavine zakona. Danijela Servera smo zamolili da protumaèi signale iz Vašingtona, odnosno izjavu amerièkog ambasadora za ratne zloèine Rišara Pjera Prospera agenciji BETA, da æe - u sluèaju da Beograd izruèi Hagu Ratka Mladiæa - biti moguæe da se èetvorici generala sudi u Srbiji“. “Kao prvo, nije na g. Prosperu da donosi takve odluke. Ta je odluka u nadležnosti Haškog tribunala. Kao drugo, u ovoj fazi kad su optužnice otpeèaæene, nema alternative izruèenju optuženih u Hag. Haški tribunal bi, ako to želi, mogao da dozvoli da se optuženima sudi u Srbiji, ali to se obièno ne èini u sluèajevima tako visokih zvaniènika. Takva odluka bi moga da bude doneta tek posle njihove ekstradicije. Medjutim, teško je da komentari ministra unutrašnjih poslova Mihajoviæa mogu da podstaknu uverenje da bi sudjenje u Srbiji bilo pravièno. Vreme je se poglavlje ratnih zloèina konaèno završi. Ali, ispravan naèin da se to postigne jeste izruèenje svih optuženih u Hag“. U razgovoru sa kolegom Alenom Mlatišumom, Nina Bang Jensen direktor organizacije Medjunarodna koalicija za pravdu, kaže da je otpeèaæivanje optužnica protiv èetvorice nekadašnjih i aktuelnih funkcionera vojske i policije bilo oèekivano i da – kako kaže – Haški tribunal nema obavezu da vodi raèuna o tome da li se za vlasti u Beogradu otpeèaæivanje optužnica dogodilo u lošem trenutku. “Znam da je visokim funkcionerima vlasti u Beogradu još u aprilu reèeno da je istražni postupak protiv tih osoba u toku. Tribunal ne odluèuje o tome kad podiže optužnice, na osnovu politièkih prilika u Srbiji ili bilo kojoj drugoj zemlji. Èak i da je tražio najpogoddniji momenat za podizanje i optužnica, i da je tražio miškljenje Beograda – bojim se da bi odgovor bio – nikada“. Kako komentarišete najavu amerièkog ambasadora za pitanja ratnih zloèina, Pjera Rišara Prospera, koju su prenijela gotovo sva glasila u Srbiji i Crnoj Gori –da bi hapšenje i izruèenje Ratka Mladiæa Haškom tribunalu omoguæilo Srbiji i Crnoj Gori da pred domaæim sudovima vode postupke protiv èetvorice optuženih vojnih i policijskih generala ? “Zaista ne mogu da zamislim na šta je ambasador Prosper htio time da kaže. Mislim da se time na neki naèin sugeriše narodu u Srbiji da Sjedinjene države na neki naèin mogu da obeæaju da æe ukoliko general Mladiæ bude izruèen, sudjenja u Haškom tribunalu biti okonèana, što svakako nije sluèaj. U svakom sluèaju, mislim da želi da ukaže, baš kako što to ukazuje i amerièki Kongres - da Mladiæ nije uhapšen. A èinjenica je da Kongres poruèuje administraciji da æe pomoæ Srbiji biti uslovljena hapšenjem i izruèenjem Mladiæa. Osim toga, nije mi poznato da je bilo ko, u amerièkom Kongresu ili neko od pretpostavljenih ambasadoru Prosperu na bilo koji naèin nagovijestio da visokorangirani optuženici za ratni zloèin neæe naæi put do Haškkog tribunala“. Nina Ben Jensen takodje smatra da izjave, u prvom redu ministra unutrašnjih poslova Srbije Dušana Mihajloviæa, koje ukazuju na nespremnost vlasti Srbije da izruèe Haškom sudu visokorangirane vojne i policijske èinovnike, Pavkoviæa, Lazareviæa, Lukiæa i Djordjeviæa - šalju loše signale medjunarodnoj javnosti. “To je užasna poruka i jedna od onih poruka koje æe Srbiju vratiti nazad. Medjunarodna javnost želi da vidi signale da vlast u Srbiji èini sve da se zadovolji pravda i da lideri zemlju vode naprijed oslobadjajuæi se nekih hipoteka iz prošlosti. Èinjenica da je gelenar Lukiæ moguæe obavio dobro svoj zadatak tokom istrage o ubistvu premijera Djindjiæa je sasvim irelevantna u vezi sa njegovom eventualnom odgovornošæu za ratne zloèine. Optužba za ratni zloèin je vrlo ozbiljna stvar. Tribunal u hagu je sud Ujedinjenih nacija i medjunarodna zajednica oèekuje da se Srbija odgovorno odnosi prema pitanju ratnih zloèina“