Naša mini serija: američka finansijska kriza - 1. deo
Promene u praksi odobravanja potrošačkih kredita podstakle su mnoge Amerikance da donose loše finansijske odluke. Mnogi ekonomisti kažu
OsnivačInstituta za odgovorno zaduživanje, ekonomista Robert Maning, tvrdi daje taj skok u pozajmljivanju novca bio povezan sa padom realnih zarada. "Od2001, realne zarade u Sjedinjenim Državama pale su za oko dva i po dotri procenta, a Amerikanci su tu razliku nadoknađivali uzimanjemrelativno jeftinih kredita," kaže Maning. Istovremenoublažavanje federalnih propisa o bankarskom poslovanju, nastavljaManing, podstaklo je privatne banke da se usredsrede na kratkoročneprofite. "U eri deregulacije svi su se trudili da ostvare profitod jednog do drugog kvartala. To je mnoge finansijske institucijepodsticalo da preuzimaju veće rizike." Na primer, kaže Maning,kompanije koje izdaju kreditne kartice odobravale su veće limite ponižim kamatnim stopama. Banke su nudile stambene kredite pod uslovimakoji su, u kratkoročnom smislu, bili gotovo neverovatno povoljni. "Ljudimasu odobravani krediti za kuće koje su bile dva do tri puta skuplje negošto su mogli da priušte. Klizna kamata je tokom prve dve godine bila1,9 ili 2,9 procenta," kaže Maning. Ali posle toga, nastavlja Robert Maning, kamata bi počela da raste, a sa njom i mesečna otplata. LesliLinfild, iz neprofitnog Instituta za finansijsku pismenost, kaže da suti, takozvani stambeni krediti niže kategorije i druge vrste riskantnihpozajmica obeležili dramatičnu promenu u onome što su finansijskeinstitucije nudile potrošačima. Kada sam počela da radim u bankarstvu,osamdesetih godina, kaže ona, imali smo samo šačicu raznih kredita. Sada se sve to promenilo. "Ako uđete u bilo koju banku ilikreditnu štedionicu, izvadiće debelu knjigu ne razumevajući ni sami štapokušavaju da vam prodaju. Potrošači su isto tako zbunjeni," kaže LesliLinfild. To nedovoljno poznavanje novih vrsta kredita,zaključuje Linfild, dovelo je do loših odluka. Ali, kako ističekonomista Robert Maning, sve dok su cene kuća i stanova nastavljale darastu, nikoga nije zabrinjavalo šta će se desiti ako poverioci ne budumogli da plaćaju visoke otplate. "Ta agresivna taktika umarketingu podsticala je rast cena nekretnina. 2004, 5. i 6, ljudi kojine bi mogli da otplaćuju kredite i dalje su mogli da prodaju kuću ilistan po ceni znatno višoj od njihove realne vrednosti pa su davaocikredita uvek mogli da povrate uložene pare," kaže Maning. Takvostanje na tržištu nekretnina, dodaje Maning, dozvolilo je potrošačimada se ne obaziru na sve veće dugove na kreditnim karticama. "Bankabi im rekla: zašto svoj dug od 50 hiljada dolara na kreditnoj karticine konsolidujete sa kreditom za kuću, jer je njena cena porasla?" Potrošačibi onda podigli kredit u visini razlike koliko je vrednost kuće natržištu porasla i tim novcem platili dug na kreditnoj kartici. SemDžerdano, iz Američkog instituta za bankrotstvo, kaže da su se vlasnicikuća u tome oslanjali na rasprostranjen mit o vrednostima kuća istanova. "Smatrali su da će vrednost kuća neprestano rasti. Možda im je to neko rekao, možda im je rekao da je kuća najboljainvesticija ili bilo koju drugu iluziju," kaže Džerdano. Većinastručnjaka se slaže da je kolektivna vera u te iluzije doprinelastvaranuju takozvanog balona od nekretnina. Ali, kako objašnjavaekonomista Robert Maning, na tržištu se odjednom našao prevelik brojkuća i stanova i ono je postalo prezasićeno. "Kada bi se ljudinašli u situaciji da više ne mogu da otplaćuju kredit i kada je bankatražila da joj se imovina vrati, kuće više nisu mogle da se prodaju. Počevši od 2007. banke su počele da gube ogromne količine novca," kažeManing. Te godine, broj kuća i stanova koji su morali da buduvraćeni bankama dramatično je porastao. Iako mnogi analitičariokrivljuju za to finansijske institucije, Sem Džerdano kaže da krivicusnose i mnogi drugi. "Svi su odgovorni. I poverenici i poverioci su doprineli stanju u kome smo danas," kaže Džerdano. Obete grupe suočavaće se sa mnogim problemima, dok narednih meseci igodina budu nastojale da nekako raščiste tešku situaciju u kojoj su senašle.