Samit lidera zemalja BRIK u Indiji
Ekonomista kaže da je moguće da će doći ili do dogovora ili do prekida pokušaja da stvore političku grupaciju 
Brazil i još tri velike nacije u usponu, pre više od deset godina su privukli pažnju ekonomista iz „Goldman Saksa“, koji su procenili da te zemlje imaju ključne preduslove za moćan ekonomski rast. Tim takozvanim BRIK zemljama – Brazilu, Rusiji, Indiji i Kini – sada se priključuje i Južnoafrička Republika. Ekonomista iz „Goldman Saksa“, Džim O’Nil, kaže da su se BRIK zemlje razvijale čak i brže nego što se očekivalo. On dodaje da su daleko nadmašile brzinu rasta u Evropi i Sjedinjenim Državama. Iako se stopa rasta u Kini i Brazilu usporava, O’Nil kaže da rast BRIK-a nije ni blizu završetka. Šef kompanije koja drži više od 37 hiljada restorana u 117 zemalja, Dejvid Novak, saglasan je sa tim. Njegova kompanija drži lance restorana „Pica hat“ i „Kentaki frajd čiken“ širom planete. Novak kaže da njegova kompanija takođe mnogo ulaže u Indiju i Rusiju, radeći istovremeno na širenju u Brazilu, Vijetnamu i nekim afričkim zemljama, bez obzira što neki analitičari kažu da bi u manjim zemljama u razvoju, kao što su Meksiko, Indonezija, Južna Koreja i Turska, moglo da dođe do još bržeg ekonomskog reasta. Premda BRIK zemlje uživaju poštovanje i pažnju poslovnih lidera, kodirektor Istraživačke grupe BRIK na Univerzitetu u Torontu, profesor Džon Kirton, kaže da te velike zemlje u usponu žele da pretvore svoje ekonomske uspehe u veći politički uticaj. On je izjavu za Glas Amerike dao putem skajpa. Kirton kaže da je BRIK zemljama dosadilo da gledaju kako Evropljani i Amerikanci uvek zauzimaju najviše položaje u Svetskoj banci i Međunarodnom monetarnom fondu. On kaže da glavne zemlje u usponu imaju finansijski temelj da osnuju sopstvene globalne finansijske institucijue i odaberu novu generaciju lidera. Skeptici međutim kažu da BRIK zemlje možda dele umešnost proizvođenja i izvoza, ali da su kulturno, jezički i politički toliko različite, da će teško moći da se ujedine i stvore efikasne međunarodne institucije. Ipak, Kirton smatra da njih ujedinjuje razočaranje uspostavljenim poretkom, koji im odaje premalo poštovanja.