Jača spoljnopolitički uticaj Turske
Neizvesna budućnost Turske kao priznate evropske sile, ne sprečava Ankaru da širi svoj uticaj u regionu
Scena u Istanbulu je bila topla i srdačna. Dva visoka zvaničnika Evropske unije su se sastala sa turskim ministrom inostranih poslova na važnom razgovoru o nastojanju Ankare da se priključi evropskom bloku. Ali ispod površine, odnosi Turske i njenih tradicionalnih partnera u Evropskoj uniji i šire, zategnuti su. Ankara je frustrirana zbog prividnog odbacivanja njenih težnji prema Evropskoj uniji. Turski glas prošlog maja protiv dodatnih sankcija Iranu, razočarao je Sjedinjene Države. Posle toga, Ankara je zatražila izvinjenje od decenijskog saveznika Izraela - posle prošlomesečnog napada na humanitarnu flotilu, u kojem je poginulo osam Turaka i Amerikanac turskog porekla. Ali ta muslimanska zemlja koja spaja Istok i Zapad, ne dopušta da je nedavni događaji odvrate od pokazivanja političkih mišića izvan evropskih granica. Vlada predsednika Abdulaha Gula i premijera Redžepa Tajipa Erdogana, sistematski obnavlja turske svojevremeno poremećene odnose širom Bliskog istoka – sa zemljama kao što su Iran, Irak i Sirija. Turska se ponaša kao posrednik koji želi da premosti regionalne konflikte, odnosno kako analitičari kažu, „Bliskoistočni hladni rat“. Danas, kao šesta po veličini ekonomija u Evropi, sa sve većim političkim uticajem, Turska brzo prerasta u „meku svetsku silu“. Prošlog meseca, delegacija visokih turskih diplomata je doputovala u Vašington, da bi u suštini podsetila svoje američke kolege na tu činjenicu. kaže , glavni savetnik turskog premijera. Član vladajuće Partije pravde i razvoja (AKP)  dodaje: Turski ambasador u Sjedinjenim Državama je izjavio da je cilj puta u Vašington bila i „ponovna edukacija“ američkih zakonodavaca o promenama turskih spoljnopolitičkh stavova. Kritičari ove novoojačane Turske kažu da se zemlja okreće od Zapada, posebno Evrope i gleda prema istoku, tražeći političko partnerstvo sa komšijama kao što su Iran i Sirija, savezništva koja zapadne sile smatraju uznemirujućim. Međutim, Ibrahim Kalin, glavni savetnik turskog premijera, kaže da Turska jednostavno sprovodi evropsku politiku „dobrog susedstva“ u sopstvenom regionu. On kaže da Ankara diversifikuje svoju inostranu politiku da bi doprinela uspostavljanju mira i stabilnosti na Bliskom istoku. U turskim političkim krugovima, to se naziva „nultim problemom u politici prema susedima“: Turska sebi može da dozvoli samopouzdanje. Njena ekonomija je sada na šesnaestom mestu u svetu, sa bruto nacionalnim proizvodom od gotovo 750 milijardi dolara. Štaviše, Turska izdvaja gotovo 500 miliona dolara pomoći za više od 30 zemalja, što doprinosi daljem rastu njenog globalnog uticaja. Ibrahim Kalin tvrdi da nova geopolitička paradigma Ankare jednostavno odražava promenjene realnosti u 21. Stoleću: U ovom novom svetskom poretku, zemlje u usponu kao što su Kina, Indija i Brazil, imaju sve veću političku i ekonomsku moć, dok tradicionalne globalne sile izgleda da gube nešto od svog uticaja na svetskoj pozornici.