Analitičari o implikacijama mišljenja MSP
Pojedine zemlje odbile su da priznaju Kosovo iz bojazni da bi to podstaklo secesionističke pokrete na njihovoj teritoriji
Proglašenje nezavisnosti Kosova dočekano je sa velikom radošću u Prištini, ali ne i u Srbiji gde mnogi Kosovo smatraju kolevkom srpske države. Srpski lideri, pri tom, tvrde da je proglašenje nezavisnosti Kosova u suprotnosti sa međunarodnim pravom, kao i da se time podriva suverenitet Srbije. Međunarodni sud pravde se, medjutim, nije složio sa tim stavom. „“, navodi se u odluci suda. Odluka Međunarodnog suda nije obavezujuća, ali kosovske vođe to smatraju važnim korakom ka širem međunarodnom priznanju i eventualnom učlanjenju u Ujedinjene nacije. Do sada je 69 zemalja, uključujući Sjedinjene Države, Japan i većinu članica Evropske unije, priznalo Kosovo. Tomas Valasek je saradnik londonskog Centra za evropsku reformu: Međutim, Kosovo je i dalje suočeno sa teškoćama u pogledu prijema u Ujedinjene nacije, čemu se oštro protive i Kina i Rusija, koje su stalne članice Saveta bezbednosti. Rusija, ključni saveznik Srbije, i sama je umešana u problem secesionizma dve gruzijske pokrajine, Abhazije i Južne Osetije. Rusija, koja je vodila kratak rat sa Gruzijom zbog Južne Osetije, jedna je od malobrojnih zemalja koje priznaju nezavisnost te pokrajine. Debata o Kosovu, Južnoj Osetiji i Abhaziji nije izolovano pitanje. U svetu postoje brojne manjinske grupe koje već duže vreme traže nezavisnost, uključujući grupe koje zauzimaju kompaktnu teritoriju. 30 do 40 miliona Kurda živi na prostoru koji zahvata Tursku, Irak, Iran i Siriju. Pa ipak, mišljenje Međunarodnog suda pravde nije uzelo u obzir zahtev Kurda za samoopredeljem, ukazuje Katriona Vajn iz Projekta „Hjuman rajts voča“ za Kurde. Medjutim, ključne zemlje kao što su Rumunija, Slovačka i Španija, odbile su da priznaju Kosovo iz bojazni da bi to podstaklo secesionističke pokrete unutar njihovih teritorija.