Amerièki general Tomi Frenks proveo je 38 godina u uniformi - 2004-08-08
General Frekns je, kao prvi èovjek Centralne komande amerièkih snaga, komandovao operacijom rušenja talibanskog režima u Avganistanu i
Na vojnim akademijama i u generalskim korovima pripovijedaæe se - u nekoj, ne tako dalekoj buduænosti – da je general Frenks promijenio doktrinu ratnih operacija, tako što je koristeæi savremenu tehnologiju amerièke vojske i iskustvo prvog Zalivskog rata – brojno i tehnološki nadmoænmom vojnom silom u pravom trenutku i na pravom mjestu - umnogome ubrzao ofanzivnu fazu ratnih operacija amerièke armije. U svojoj knjizi, “Amerièki vojnik”, koju ovdašnja glasila veæ najavljuju kao bestseler - penzionisani general govori o iraèkim i avganistanskim iskustvima, ratu protiv terorizma i dogaðajima koji su prethodili invaziji Iraka. Govoreæi o poukama operacije “Iraèka sloboda”, bivši naèelnik Centkoma - penzionisani general Tomi Frenks u svojoj knjizi “Amerièki vojnik” izmeðu ostalog navodi da iraèko oružje za masovno uništenje – krucijalni razlog koji je amerièki predsjednik naveo za invaziju Iraka – nije pronaðeno. “Apsolutno sam mislio da æemo naæi zabranjene arsenal. Meðutim, nisam bio u pravu. Mislim da, ipak, u Sjedinjenim država nema odrasle osobe koja može da kaže da nismo griješili, tokom proteklih nekoliko, vrlo izazovnih godina. Naravno, nauèili smo i neke lekcije. Bio sam uvjeren, da æemo - ne samo naæi oružje za masovno uništenje, nego i da da æe ga Sadam Husein koristiti u borbi protiv naših trupa.” U Iraku je trenutno rasporeðeno oko 138.000 amerièkih vojnika. Na pitanje kada je realno oèekivati njihov povratak u Ameriku, general Frenks kaže: “Ne znam kada æe neki do njih poèeti da se vraæaju kuæi, ali smatram da æe u narednih tri do pet godina amerièke trupe biti prisutne u Iraku. Teško je reæi koliko æe vremena biti potrebno Iraèanima da riješe bezbjednosne probleme. Kada, dakle, Iraèani budu spremni da odgovore na bezbjednosne izazove poèeæe i povlaèenje amerièkih trupa. Mislim da bi proces povlaèenja mogao da poène i iduæe godine.“ Situacija u Iraku, jedno je od kljuènih pitanja u predizbornoj predsjednièkoj debati. Kandidat demokrata, senator Džon Keri, kaže da æe - ukoliko on bude izabran za predsjednika Sjedinjenih država –proces demokratizacije i stabilizacije Iraka napredovati brže i pouzdanije. ”Znaèajno æu reducirati broj trupa u Iraku, gdje æemo ostati vojno prisutni. Vjerujem da je to izvodljivo i da možemo promijeniti raspored naših snage, ne samo u Iraku, veæ i na drugim mjestima u svijetu.” General Frenks, politièki je neopredjeljen, ali bi – kako kaže trenutno prije podržao aktuelnog amerièkog predsjednika. Na pitanje da li bi Keri mogao da kao vrhovni komandant bolje od Buša realizuje plan o redukciji broja vojnika u Iraku – Frenks odgovora: ”Mislim da bi. Meðutim, to možda i nije najbolji plan, pošto iz iskustva znam da je bolje planirati u odnosu na situaciju, nego u odnosu na odreðeni vremenski rok. Sjeæam se da smo mnogo puta govorili kako æemo neke poslove završiti do tog i tog dana. Meðutim u meðunarodnim odnosima, baš kao i kada su u pitanju vojne operacije i neoprijatelj predstavlja nezaobilazan faktor koji se mora ukalkulisati u planove. Tako da mislim da nije baš pametno reæi – do tog datuma imaæemo toliko vojnika u Iraku.“ General Frenks nije prisustvovao konvenciji Demokrata u Bostonu, a kaže da o dolasku na predizbornu Konvenciju republikanaca u Njujork - još nije odluèio: ”Zaista ne znam. Niko od zvaniènika me još nije pozvao na Konvenciju republikanaca. našalio sam se sa Markom Tompsonom iz magazina Tajm, kome sam na isto pitanje rekao da sam razoèaran što su demokrate pozvale Majkla Mora, a mene nisu. On je to shvatio ozbiljno i objavio... Zaista ne znam hoæu li iæi na konvenciju u Njujorku.“