Majer: Srbija pogrešila iznoseći slučaj Kosova pred MSP
Pred Medjunarodnim sudom pravde 11. decembra je okončana rasprava o zakonitosti proglašenja nezavisnosti Kosova. O mogućoj odluci suda 
“Imate tri moguća rešenja suda: u prilog Srbije, protiv nje i u prilog nezavisnosti Kosova; Takođe je moguća neodredjena odluka podložna raznim interpretacijama, što bi značilo da svaka strana svojim tumačenjem može da proglasi pobedu. Ukoliko izgubi, vlada Srbija može da kaže da je učinjeno sve što je moguće, ali bezuspešno, i da sada treba staviti na stranu kosovsko pitanje i krenuti dalje, u pravcu evro-atlanske integracije. Možda takav stav priželjkuje i sam predsednik Tadić, koji je nedavno rekao u skupštini da Srbija mora da bude fleksibilnija u pogledu Kosova. Ukoliko, s druge strane, Srbija pobedi, kosovski Ablanci neće prihvatiti tu olduku i onda smo opet tamo gde smo bili ranije, na samom početku. Mislim da je Srbija napravila grešku iznošenjem kosovskog slučaja pred Medjunarodni sud pravde, osim ako Beograd u stvari nije želeo da ga izgubi, i tako se oslobodi tog problema, u svetlu moguće odluke od koje, mislim, Beograd neće imati velike koristi.“ „U većini slučajeva medjunarodni sudovi su podržavali koncept suvereniteta, i to već veoma dugo vreme, a medjunarodne granice su smatrane nepovredivim, mada, istorijski gledano, postoje brojni slučajevi kršenja suvereniteta država. Koliko će uticaja imati savetodavno mišljenje Medjunrodnog suda pravde na bilo koju stranu posebno je pitanje, pošto odluka tog suda nije pravno ili ustavno obavezujuća, uprkos činjenici da su norme medjunarodnog prava u pogledu suverniteta jasno utvrdjene. Pored toga, rezolucija Saveta bezbednosti UN, 1244 govori poritv nezavisnosti Kosova, kao i izveštaj Badinterove komisije, koji su polovinom 1990-tih, podržale i SAD i EU, a koji glasi da ni jednom delu Srbije neće biti odobrena nezavisnost bez njenog pristanka.“ „Beograd je svakako imao jake argumetne na sudu. Imali ste brojne eksperte koji su podržali i podržavaju stav Srbije, ali to su imali i kosovski Albanci, koji ukazuju na istorijat nereda i pobuna protiv diktatorske uprave Srbije. Medjutim, koliko je to pravno jak argument za sticanje nezavisnosti nije izvesno. Kada su se, recimo, Sjedinjene Države otcepile od britanske krune, taj akt nije imao pravnu potporu, ali je bio rezultat akcije i stanja na terenu. Dakle, situaciju na terenu na Kosovu mogla bi da bude odlučujući faktor u rešavanju tog pitanja. Naravno, jedini način da se izadje iz ovog ćorsokaka je politički proces – pregovori i kompromisi. Zapad i Rusija moraju da stave do znanja obema stranama - i srpskoj i albanskoj - da moraju da postignu kompromisno rešenje, da nešto moraju da žrtvuju, da moraju da budu i dobitnici i gubitnici, kao i da ni Zapad ni Rusija neće prihvatiti rešenje koji obe strane ne budu podržale i usvojile.“