Višegradska grupa podržala prijem balkanskih zemalja u EU
Ministri inostranih poslova članica Evropske unije, Češke republike, Mađarske, Poljske i Slovačke, koje sačinjavaju Višegradsku grupu, 
Mađarski šefdiplomatije,  je saopštio da je postignuta saglasnost opružanju podrške Albaniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Kosovu,Makedoniji, Crnoj Gori i Srbiji na njihovom putu ka integraciji uEvropu. „Šaljemo poruke Evropskoj uniji u vezi saliberalizacijom viznog režima za neke zemlje Zapadnog Balkana, zauključivanje tog regiona u trans-evropsku saobraćajnu mrežu puteva,pruga, energetskih i vodenih puteva, i uključivanja dodatnog brojazemalja u Akcioni program za članstvo u NATO savezu,“ rekao je Balaš. PrijemHrvatske u EU očekuje se do 2011. Taj će korak, kažu Balaš i drugiministri, podstaći dalji proces integracije i ohrabriti zemljekandidate da sprovedu potrebne reforme. Na jučerašnjemsastanku u Budimpešti, Španija i Belgija, koje će predsedavatirotirajućim predsedništvom Unije tokom 2010., takođe su podržaleintegraciju zemalja Zapadnog Balkana. Ministri inostranihposlova Češke, Mađarske, Slovačke i Poljske založili su se za bliževeze sa Srbijom, ističući znatno poboljšanju saradnju Beograda saHaškim tribunalom, što je jedan od ključnih uslova za članstvo uEvropskoj uniji. Oni su takođe rekli da će planirano ukidanjeviza za građane Srbije, Makedonije i Crne Gore od januara 2010.predstavljati značajan pomak ka bližim vezama sa evropskim blokomu. Uizjavi za Glas Amerike, srpski ministar inostranih poslova rekao je da njegova zemlja već dugo čeka na novi vizni režim. „Mismo zaista koncentrisani na taj datum 2010. -- kada ćemo, nadamo se,moći da putujemo bez viza u zemlje Evropske unije. To je godina u kojojbi, po našem mišljenju, sve zemlje trebalo da predaju zahtev za prijemu članstvo,“ rekao je Jeremić. Međutim, etničke napetosti idalje vladaju u regionu, što po oceni diplomatskih krugova blokira punuevroatlantsku integraciju Zapadnog Balkana, posebno Bosne iHercegovine. Američki i evropski zvaničnici ove nedelje odlazeu Bosnu i Hercegovinu u pokušaju da prevaziđu politički zastoj u tojzemlji koji blokira prijem BiH u NATO i Evropsku uniju. Upetak, švedski ministar inostranih poslova  i zamenikameričkog državnog sekretara  obaviće zvanične susrete uSarajevu u cilju podsticanja političkog dijaloga. U izjavi zaGlas Amerike, ministar inostranih poslova BiH, , izrazio jenadu da će američki i evropski predstavnici pružiti savete za izmenuustava i popravljanje načina upravljanja zemljom. „Očekujemozajednički američko-evropski predlog koji bi doveo do preokreta u Bosnii Hercegovini, jer su sadašnja zbivanja rezultat manjkavog ustava, samnogim blokadama koje ometaju proces donošenja odluka. Verujem da ustavBiH treba menjati i unaprediti, ali moramo da budemo realni. Ne možemoda očekujemo revoluciju,“ rekao je šef bosanske diplomatije. Toje ujedno glavni razlog zbog kojeg je nekoliko zemalja na sastanku uBudimpešti insistiralo da hiljade pripadnika NATOa i evropskih snagabezbednosti još neko vreme ostanu na nestabilnom Balkanu.