Džordž Buš  "Ostaæemo na ovom kursu kako bismo postigli  cilj" - 2003-10-27
Predsednik je rekao da teroristi žele da obustave napredak koji se odigrava u Iraku i zastraše one koji žele bolju buduænost. On je rek
”Što veæi napredak postižemo na terenu, što Iraèani imaju veæe gradjanske slobode, što je više struje, što je više radnih mesta, što više dece ide u školu, to su ove ubice sve oèajnije.“ Džordž Buš je rekao da velika veæina Iraèana želi da živi u miroljubivom, slobodnom svetu, i da Sjedinjene Države imaju obavezu da im pomognu u postizanju tog cilja: ”U nacionalnom je interesu Sjedinjenih Država da Irak postane miroljubiv. Ostaæemo na ovom kursu kako bismo postigli taj cilj.“ Predsednik je to izjavio na sastanku u Beloj kuæi sa vodeæim amerièkim administratorom u Iraku, Polom Bremerom. Tokom kratkog susreta sa novinarima, predsednik se po svemu sudeæi posebno trudio da umiri iraèki narod, rekavši da je sada više no ikada ranije rešen da saradjuje sa njima. Pol Bremer je govorio u istom tonu, rekavši da su ovo teška vremena, ali da se kretanje ka slobodnom demokratskom Iraku nastavlja. ”Naši planovi napreduju. Imali smo teške dane, poput ovih poslednjih. Ali sveukupne kretnje su u pravom smeru i dobrih dana je više no loših dana. To je stvar koju treba imati na umu.“ Pol Bremer i amerièki vojni komandant u Iraku genereal Džon Abizaid, planirali su da doputuju u Vašington kako bi informisali predsednika i druge visoke amerièke funkcionere znatno pre najnovijeg talasa nasilja. Oni su stigli u Belu kuæu samo nekoliko sati nakon novog niza bombaških napada u Bagdadu, medju kojima je i eksplozija ispred predstavništva Medjunarodnog komiteta Crvenog krsta i napad na nekoliko policijskih stanica. Napadi su se odigrali dok muslimani širom sveta obeležavaju poèetak svetog meseca Ramazana. Medjunarodni komitet crvenog krsta je oštro osudio bombaški napada na sedište te organizacije u Bagdadu. Predstavnik Medjunarodnog komiteta crvenog krsta, Florian Vestfal, izjavio je za Glas Amerike da je njegova organizacija tužna zbog smrti svoja dva službenika i ubistva bar još deset ljudi. On je istakao da su svi namerni napadi koji uzrokuju smrt ili povrede medju civilima strogo zabranjeni medjunarodnim humanitarnim pravom. Gospodin Vestfal je izjavio da Crveni krst ne zna ko stoji iza ovih bombaških napada. Dodao je da sam ne razume zašto bi bilo ko namerno ciljao na organizaciju koja od 1980. nezavisno i nepristrasno pruža iraèkom narodu humanitarnu pomoæ: ”Zaista ne mogu da zamislim šta bi mogli da budu motivi za ovakve napade. Nadam se da su oni koji su izveli napad bili svesni da su njegove žrtve zapravo Iraèani, i to ne samo oni koji su ubijeni ili ranjeni danas, veæ i oni Iraèani kojima smo bili u stanju da pomognemo tokom poslednjih nekoliko meseci. Mislim da su ti ljudi u stvari glavne žrtve ove vrste napada.“ Ovo je drugi put da su nepoznati napadaèi izvršili napad na Medjunarodni komitet crvenog krsta od invazije na Irak. 22 jula, jedan službenik Crvenog krsta je ubijen van Bagdada. On je putovao u vozilu koje je bilo jasno obeleženo amblemom Crvenog krsta. Nakon tog incidenta, Crveni krst je prepolovio broj svojih službenika u Iraku. Izmedju trideset i èetrdeset medjunarodnih službenika Crvenog krsta trenutno radi u Iraku, skupa sa 700 iraèkih kolega. Florijan Vestfal je rekao da ne zna kako æe ovaj najnoviji napad uticati na operacije Crvenog krsta u Iraku. On je istakao da njegova agencija procenjuje situaciju i da æe doneti odluku u predstojeæim danima, na kojoj bazi æe Medjunarodni komitet Crvenog krsta nastaviti da radi u toj zemlji: ”U svetlu tako krupnog napada, uvek moramo da preispitamo bezbednosne mere koje smo preduzeli. Mislim da morate razumeti da za humanitarne organizacije nije moguæe da žive iza teško utvrdjenih oružanih barijera koje, u suštini, spreèavaju kontakte sa ljudima kojima je potrebna naša pomoæ.“ Predstavnik Medjunarodnog komiteta Crvenog krsta u Bagdadu kaže da kao nezavisna organizacija, taj komitet ne zahteva nikakvu vrstu oružane zaštite od koalicionih snaga. On istièe da bi to bilo protivno principima medjunarodnog humanitarnog prava.