Na samitu evropskih lidera o ekonomiji
Dvodnevni zimski samit evropskih lidera počeo u Briselu raspravom o uspostavljanju stalnog fonda finansijske pomoći
Na samitu koji je počeo danas uz snažne mjere sigurnosti, u zgradi Evropskog vijeća u Briselu, ne očekuju se istorijske odluke, već prije jednostavno rješenje za krizu koja već predugo potresa uniju i njenu zajedničku valutu. Za takvo nešto će biti neophodna uspostava stalnog evropskog mehanizma prevencije, odnosno fonda koji će uvijek biti na raspolaganju državama članicama koje, poput Grčke ili Irske, dodju na ivicu bankrota te im je infuzija svježeg novca neophodna. Da bi mehanizam postao operativan i stalan, neophodne su ograničene izmjene Lisabonskog sporazuma, o čemu bi se danas i sutra, trebali dogovoriti evropski lideri. U suštini, dogovor nema alternativu. Ukoliko izostane, upozoravaju ekonomski stručnjaci, finansijsko tržište bi se moglo opet uzburkati, a takvo nemirno more bi moglo biti pogubno za Portugal, Španiju i Belgiju. Sa druge strane, skloni skepsi sumnjaju da će planiranih 750 milijardi eura fonda biti dovoljno ukoliko na koljena padne Španija. Dizanje na noge španske države bi moglo koštati evropske poreske obveznike mnogo više, što daje za pravo onima koji su pred samit pozivali da se zajednički fond sredstava uveća "za svaki slučaj". Belgijanci, koji ovih dana predsjedavanje unijom predaju u ruke Madjarima, pozivaju da se taj fond čak udvostruči, sluteći, na neki način, da bi se i sami mogli naći u redu za njegovo korišćenje. rekao je predsjenik Evropske komisije, Manuel Barozo. Drugog, završnog dana samita se očekuje da evropski lideri i formalno pozovu Crnu Goru da primi status kandidata za prijem u EU, što se u Briselu komentariše kao krupan korak Podgorice prema članstvu. To je korak nakon kojega bi, insistira na tome i Komisija i crnogorska strana, trebali što prije započeti završni pregovori o prijemu.