Oporavak Svete Helene nakon istorijske erupcije
Vulkan Sveta Helena, u saveznoj državi Vašington, proradio je u maju 1980. uništavajući sve pred sobom. 
Vulkan Sveta Helena prvobitno je bio poznat po svom indijanskom imenu odnosno planina koja koja ispušta dim. U proljeće 1980. godine, opravdao je to ime, nakon što su u erupciji uništene čitave šume, dok je područje dugo više stotina kilometara bilo u tami zbog vulkanskog pepela. Erupcija, iako iznenadna, nije bila neočekivana. "”, priča Stiven Maloun, professor na Univerzitetu države Vašington. Najrazornije klizište i vulkansku erupciju u američkoj istoriji, kako se pretpostavlja, pokrenuo je zemljotres jačine 5,1 stepen Rihterove skale, koji je prethodno pogodio to područje. Lava i magma tom prilikom nisu, kao kod većine erupcija, izbačene uvis, već bočno. "”, objašnjava profesor Maloun. Obrušavanjem tog ispupčenja na sjevernoj padini vulkana, oslobođen je unutrašnji, bočni, pritisak koji je izazvao eksploziju. U ogromnom klizištu i erupciji poginulo je 57 osoba, dok je 500 kvadratnih kilometara šuma uništeno, kao i gotovo sav biljni i životinjski svijet. Nije međutim sve bilo izgubljeno. ", kaže naučnik Piter Frenzen. Sveta Helena i dalje je bila aktivna, ali ni jedna erupcija nija bila razorna kao ona 1980. godine. Tokom relativno mirnog perioda, počeo je da se obnavlja biljni i životinjski svijet. Profesor Maloun međutim vjeruje da je još jedna erupcija neizbježna. " Kongres je dvije godine nakon erupcije proglasio područje oko planine, u dužini od 45 hiljada hektara, za nacionalni spomenik, namijenjen istraživanju, rekreaciji i obrazovanju. Dok se teren obnavlja, naučnici i javnost svjedoci su čudesnog povratka života u to područje, u sjenci vulkana koji će vjerovatno ponovo proraditi.