Pretres o stanju verskih sloboda u svetu - 2004-02-13
Pred pododborom za ljudska prava i odboru za meðunarodne odnose predstavnièkog doma kongresa održan je pretres na kojem je razmatran iz
U pismu koje je Amerièka komisija za slobodu veroispovjesti u svetu uputila državnom sekretaru Kolinu Pauelu, zatraženo je da vlada u Vašingtonu posebno obrati pažnju na grupu od 11 država u kojima se, kako je ocenjeno, toleriše sistematsko kršenje prava na slobodu veroispovesti, koje je zagarantovano meðunarodnim pravnim propisima. U toj grupi su Burma, Sjeverna Koreja, Eritreja, Pakistan, Iran, Kina, Saudijska Arabija, Sudan, Turkmenistan, Vijetnam i Indija, ali uz izuzeto mišljenje predsedavajuæeg komisije, Majkla Janga – Indija. Jedan od panelista, osnivaè i predsednik Instituta za religiju i javnu politiku – Džozef Griboski, govorio je na hiringu i o situaciji na Kosovu. Griboski je rekao da su pet godina nakon što je NATO, predvoðen Sjedinjenim državama, oslobodio stanovnike Kosova represije Miloševiæevog režima, Srbi na Kosovu su postali graðani drugog reda, kojima su uskraæena elementarna ljudska prava. Griboski je ukazao da su ubijene stotine kosovskih Srba, da je dve treæine srpskog stanovništva u pokrajini napustilo Kosovo i da su njihove kuæe spaljene. Rekao je da još niko nije pozvan na odgovornost, zbog stanja ljudskih prava koje je okaraktretisao kao humanitarnu katastrofu. U razgovoru za Glas Amerike, Griboski kaže da mu je drago što je pred èlanovima amerièkog Kongresa pokrenuto pitanje kršenja ljudskih prava kosovskih Srba. “250 hiljada Kosovskih Srba je proterano, 1.300 ih je ubijeno i isto toliko Srba se vodi kao nestalo. Uz to, od dolaska NATO snaga na Kosovo, uništeno je 115 crkava, a svakodnevno se progone srpski sveštenici i vjernici.” Griboski istièe kako je veoma važno da Sjedinjene Države i Ujedinjene nacije utièu na albanske lidere kako bi se kosovskim Srbima omoguæile elemetarne slobode i prava. “Nijedan od incidenata o kojima sam govorio još nije kažnjen i niko nije odgovarao pred sudom. Vrlo je važno da SAD i UN izvrše pritisak na albanske lidere na Kosovu, da se odgovorni za kršenje ljudskih prava i druge incidente izvedu pred lice pravde. Te stvari ne mogu ostati nekažnjene. Štaviše, i NATO i UN i kosovske vlasti moraju da budu pozvane da objasne kako je moguæe da se dogaða katastrofalno i tragièno kršenje ljudskih prava kosovskih Srba.” Griboski istièe da tragedija kosovskih Srba mora da zainteresuje meðunarodnu javnost. "Zanimljivo je da, dok nismo pokrenuli to pitanje, uz pomoæ vladike Artemija, niko nije znao, to je jedna neisprièana prièa. Svi govore o tome da su Albanci bili izloženi progonima i strašnom kršenju ljudskih prava. Niko ne želi da amnestira Miloševiæev režim odgovornosti za humanitarnu katastrofu koju je izazvao na Kosovu. Ali osveta i nasilje, pošto su sada Albanci na vlasti, nikako se ne sme dopustiti. Nažalost, niko nije èuo srpsku stranu prièe i apel Srpske pravoslavne crkve, pa nam je drago da smo to podigli na nivo da politièari u Vašingtonu postaju svesni toga".