Za dve godine na svetu sedam milijardi ljudi
Novi izveštaj o stanovništvu pokazuje da će za manje od dve godine svetska populacija dostići sedam milijardi ljudi, što je brojka koja
Uprkos manjoj stopi priraštaja u razvijenim zemljama, svetska populacija nastavlja da raste, naročito u najsiromašnijim zemljama na svetu. Za manje od dve godine, populacija će dostići sedam milijardi, prema navodima Kancelarije za istraživanje stanovništva, neprofitne organizacije iz Vašingtona. „U ovom periodu, svet dobija milijardu stanovnika svakih 12 godina. A ko zna koliko je miliona godina otkako ljudi hodaju zemljom bilo potrebno da se 1800. godine dostigne prva milijarda“, kaže Karl Haub, koautor izveštaja. U subsaharskoj Africi, stope rođenja su visoke, a stopa smrtnosti se smanjuje. Kampanje protiv bolesti kao što su virus HIV i sida ili malarija pokazuju rezultate. Prema novom izveštaju, Afrika će dobiti milijardu stanovnika u narednih 40 godina. „Prema današnjoj stopi rađanja, žene u Nigeru rađaju u proseku 7,4 dece“, ističe Haub. Osamdeset odsto svetske dece već živi u Africi i Aziji. Ovom velikom neproduktivnom segmentu populacije, potrebne su usluge, škole, bolnice i na posletku i zaposlenje. „Ne pomaže vam kada imate veliki broj mladih bez obrazovanja ili jedva pismenih, i mislim da je to najveći izazov za nerazvijene zemlje“, objašnjava Haub. Džon F. Mej, demograf u Svetskoj banci, kaže da u Africi samo 10 odsto dece završi srednju školu. Samo jedan procenat ode na fakultet. „Snaga zemlje nije povezana sa brojem ljudi, nego sa brojem obrazovanih ljudi“, kaže Mej. Sa druge strane, razvijene zemlje imaju manju stopu priraštaja. Evropa i Azija imaju najmanju. Tajvan ima najmanju stopu priraštaja na svetu, u proseku jedno dete po ženi. Visoko obrazovanje i migracija u gradove su faktori koji utiču na malu stopu priraštaja, kaže Mej. Kina i Indija imaju po više od milijardu stanovnika, najveću populaciju na planeti. Uskoro će zameniti mesta. „Oko 2020. godine, što nije daleko, Indija će prevazići Kinu i postati zemlja sa najvećim brojem stanovnika na svetu“, potvrđuje Karl Haub iz vašingtonske Kancelarije za istraživanje stanovništva. Proizvodnja hrane je i dalje izazov. Haub međutim kaže da gladovanje u svetu najvećim delom ne izaziva nedostatak hrane, nego siromaštvo: „Polovina populacije nerazvijenih zemalja živi u uslovima koje Svetska banka definiše kao ekstremno siromaštvo, to jest sa manje od dva dolara dnevno. A to je grupa koja brže raste“. Demografi se slažu da će rast populacije, naročito u Africi, podstaći migracije u urbana područja. Kao rezultat, gradovi će postati još veći, teški za upravljanje, sa velikim džepovima siromaštva i divljih naselja.