Kongres poslao Obami na potpis plan za oporavak ekonomije
Kasno sinoć, američki Senat je sa 60 prema 38 glasova definitivno usvojio ogroman plan za oporavak američke privrede, vredan 787 milija
Usvojeni predlog zakona, dug više od hiljadu stranica, predstavlja mešavinu državnih troškova i smanjenja poreza u cilju stvaranja radnih mesta i podsticanja rasta privrede. Senator , demokrata iz Nebraske, igrao je jednu od ključnih uloga u oblikovanju tog predloga, zajedno sa republikanskom senatorkom iz Mejna, Suzan Kolins. rekao je Ben Nelson. Visina državnih troškova smanjena je u odnosu na prethodne verzije kako bi se stekla podrška troje umerenijih republikanaca u Senatu. Njihovi glasovi bili su od ključnog značaja za dobijanje minimuma od 60, od mogućih 100 glasova, kako manjinski republikanci ne bi mogli da ukoče usvajanje procedurom zvanom filibaster. U Predstavničkom domu, ni jedan republikanac nije glasao za ovaj predlog zakona, uprkos nastojanjima predsednika Obame da stekne i njihovu podršku. Republikanci su tvrdili da su predviđena smanjenja poreza premala, a državni troškovi preveliki i rasipnički, da neće stvoriti radna mesta niti podstaći rast privrede. Takođe su govorili da će, kada se ukalkuliše kamata, račun premašiti hiljadu milijardi dolara, što će ogromno uvećati nacionalni dug koji će država decenijama otplaćivati. Senator iz Arizone, , gubitnik u trci za Belu kuću, govorio je u ime većine republikanaca. rekao je Mekejn. Demokrate su uzvratile da republikanci nemaju kredibilitet da govore o tome, jer je politika republikanskog predsednika Džordža Buša doprinela budžetskom deficitu. je demokrata iz Njujorka. rekao je Šumer. Usvojeni paket mera obuhvata nova sredstva za lokalne školske distrikte, za modernizaciju transporta i programe razvoja obnovljivih izvora energije. Njegove pristalice kažu da će se time stvoriti ili sačuvati tri i po miliona radnih mesta. Paket takođe obuhvata neke mere kojima se protive američki trgovinski partneri, kao što su preferencije za američke proizvođače čelika, tešku i laku industriju kada su u pitanju državni projekti. Evropska unija i drugi trgovinski partneri kažu da bi to moglo da potkopa obećanja lidera najrazvijenijih svetskih privreda da neće pribegavati protekcionizmu. Posle te snažne reakcije, u relevantni član je uneta odredba da u njegovoj primeni Sjedinjene Države ne smeju da krše postojeće trgovinske sporazume.