Olakšanje u Briselu
Današnjom odlukom grčkog parlamenta zemlja je načinila važan korak na putu fiskalne konsolidacije i reformi, poručuju lideri EU
Današnjom podrškom parlamenta revidiranom ekonomskom programu grčke vlade, zemlja je načinila važan korak naprijed na putu neophodne fiskalne konsolidacije i reformi koje bi trebale vratiti zamah razvoju, poručili su u zajedničkoj poruci predsjednik Evropske komisije, Žoze Manuel Barozo i predsjednik Evropskog savjeta, Herman Van Rompuj na vijest da je grčki parlament podržao mjere štednje vlade socijalističkog premijera Papandreua. Riječ je i o koraku unazad, koraku dalje od mračnog scenarija bankrotstva grčke države, ukazuju evropski zvaničnici, uvjereni da je današnje glasanje bilo glasanje o nacionalnoj odgovornosti. Kako sutra isti ovaj parlament čeka i glasanje o zakonskim izmjenama koje će otvoriti prostor podržanim mjerama štednje tako se danas iz Brisela poručuje i to da će i sutra oči cijele Evrope biti uprte prema Atini. Drugo pozitivno glasanje će otvoriti put transferu naredne rate finansijske pomoći, što će takodje, otvoriti prostor pripremi drugog po redu finansijskog paketa za Grčku, poručuje se danas iz Brisela. Današnje glasanje grčkog parlameta će pomoći vraćanju povjerenja u finansijski kredibilitet Grčke, kao što će budžet i budžetsku potrošnju staviti u granice održivog, rekao je u prvoj reakciji na vijesti iz Atine predsjednik Evropskog parlamenta, Ježi Buzek: ” Današnje glasanje Buzek statra moguchjom prekretnicom za Grčku ali i za euro i euro-zonu:  zaključuje Buzek. Ukoliko i sutra na parlamentu prodju zakonske izmjene, otvoriće se prostor da ministri finansija euro-zone vech 3. jula potpišu odluku o isplati naredne rate finansijske pomoći Grčkoj od 12 milijardi eura. Transfer novca se mora desiti gotovo momentalno jer ukoliko Atina 15. jula ne bude imala novca da isplati prispjela potraživanja, država će bankrotirati. Svima je jasno da mjere štednje, koje će kao dodatne poreze osjetiti oni koji nisu krivi za krizu penzioneri, korisnici socijalne pomoći, obični ljudi sa primanjima jedva dovoljnim za život, nisu poštene, ali su neophodne. Nije neophodno biti ekonomski stručnjak, upozoravaju čak i grčki izvori - sadašnja situacija se mogla predvidjeti jer, jednostavno, država je trošila više nego što ima i sada, ne samo da se mora vratiti u okvire podnošljivog, već prije toga mora isplatiti narasle dugove. Zbog toga, evropski vrh ukazuje: mjere nemaju alternative, ne postoji plan B za spas Grčke. Tim povodom predsjednik Evropske komisije, Žoze Manuel Barozo ukazuje: