Igra sa seæanjem - 2003-03-07
Da li verujete da je sve što ste videli juèe bilo stvarno? Ne budite tako sigurni. Rezultati nekih novih studija sugerišu da je veoma l
U jednom od eksperimenata, istraživaèi su radili sa ljudima koji su bili svedoci eksplozija bombi u nekoliko stambenih zgrada u Moskvi u septembru 1999. Vodeæi istraživaè Elizabet Loftus (Elizabeth Loftus) sa Kalifornijskog Univerizteta u Irvajnu, kaže da su istraživaèi koristili moæ sugestije da bi u percepciju uèesnika eksperimenta ”ubacili“ neke netaène informacije o bombardovanju. ”Ljude smo naveli da poveruju da su videli ranjenu životinju na mestu bombaškog napada, što u stvari ne odgovara istini. Tako je 12 - 13 odsto naših ispitanika prihvatilo tu sugestiju i èak išlo dotle da opisuje tu izmišljenu životinju“, kaže Elizabet Loftus. U jednom drugom eksperimentu, istraživaèi su ubedili uèesnike da su sreli crtanog junaka Duška Dugouška. Korišæenjem raznih tehnika, Loftusova kaže da je preko 30 odsto ispitanika reklo da su dotakli Duška Dugouška i èak se rukovali sa njim u Diznilendu. Meðutim, ona napominje da to nije bilo moguæe, s obzirom da Duško nije Diznijev junak, pa ga u Diznilendu i nema. U treæoj studiji, 15 odsto ispitanika je navedeno da poveruje da su poljubili -- žabu. Ispitanici su došli do tog zakljuèka pošto su vezanih oèiju samo dotakli više objekata koji su ih podseæali na žabu. Psiholog Elizabet Loftus kaže da su njena istraživanja bezopasni eksperimenti, ali da nenamerno usaðena lažna seæanja mogu nekada da budu opasna. Ona navodi sluèaj ”Vašingtonskog snajperiste“, kada su dvojica strelaca nasumièno ubili deset ljudi. Policija je uhvatila osumnjièene, mada joj je javnost dostavila niz pogrešnih informacija. ”To je predstavljalo deo prirodnog eksperimenta. Svi smo bili sluèajni uèesnici u situaciji masovnog zagaðenja pamæenja, jer, kao što znamo, ti loši momci su imali tamno obojeni Ševrolet, a ne beli kombi, kako je prvobitno javljeno. Meðutim, protok te informacije i njeno širenje uèinilo je da mnogoi ljudi na mestima ubistava vide beli kombi, koga možda tamo uopšte nije bilo, navodi psiholog Loftus. Istraživaèi kažu da se bave manipulisanjem ljudskim pamæanjem u laboratorijskim uslovima da bi razumeli kako taj proces funkcioniše u stvarnosti. Rezultati studija su predstavljeni na nedavnom godišnejm skupu Amerièkog udruženja za unapreðenje nauke, u Denveru, u državi Kolorado.