Odnosi Evrope i SAD jaki, ali napeti
U Lisabonu u Portugalu, 20. novembra održan je prvi samit SAD i Evropske Unije, posle usvajanja novog Ustava evropskog bloka
Odnosi Sjedinjenih Država i Evropske unije su ekonomski, diplomatski, društveno i bezbedonosno dublji i jače isprepleteni nego odnosi bilo koja druga dva važna međunarodna aktera u svetu, ističu mnogi analitičari. Po rečima Danijela Hamiltona, izvršnog direktora vašingtonskog Centra za transatlantske odnose univerziteta "Džons Hopkins", transatlansko partnerstvo je odavno prevazišlo klasične spoljnopolitičke veze između dva partnera, ali posle usvajanja Lisabonskog sporazuma ušlo je u fazu u kojoj zakonodavstvo jedne strane može direktno da utiče na unutrašnju politiku druge strane. priča Hamilton. Međutim, Lisabonski sporazum nije ispunio očekivanja da će saradnju dve strane Atlantika učiniti efikasnijom, tvrdi Hamilton. Po njegovom mišljenju uspeh u tome zavisi od spremnosti Evrope da prihvati ulogu jednog od globalnih faktora stabilnosti. , ističe Hamilton. Čarls Kapčan, ekspert za međunarodne odnose u Savetu za spoljnu politiku, izražava zabrinutost da su vodeće zemlje Evropske unije možda zamorene poslom izgradnje panevropske arhitekture. , smatra Kapčan. Slični procesi odvijaju se u Francuskoj, Britaniji, Holandiji i Danskoj, kaže Kapčan, ali dodaje da ni američka strana nije pošteđena nevolja. priča Kapčan. Okretanje Evrope i Amerike prema sebi ostavilo bi vakuum, koje bi sigurno popunile nove sile u usponu, smatra Kapčan. Kurt Volker, savetnik u Atlantskom savetu SAD, zalaže se za novu transatlantsku strategiju. kaže Volker. Međutim, mnogi poznavaoci američko-evropskih odnosa ne isključuju mogućnost udaljavanja dve strane Atlantika u pogledu načina održavanja globalne stabilnosti. Pitanje je, kažu oni, koliko će još dugo Amerika biti spremna da čeka svog transatlantskog saveznika da prihvati globalnu vojno-stratešku ulogu, pre nego što bude počela da traži alternativu.