Ključni samit za evro i proširenje
Nakon završetka skupa NATO-a, na kojem je osuđeno nasilje na Kosovu, u Brisel pristižu evropski lideri pred večerašnji početak samita
Š Ministri su u zaključcima dvodnevnog skupa osudili nasilje kakvo se vidjelo na sjeveru Kosova protiv pripadnika KFOR jedinica. Podržavamo KFOR, poručuju s tim u vezi, naglašavajući kako te snage na terenu djeluju nepristrasno, dajući doprinos slobodi kretanja i bezbjednom životu za sve stanovnike Kosova. Vojne snage djeluju koordinirano sa evropskom civilnom misijom, poručuju danas iz Brisela ministri, koji pozivaju sve strane da pokažu uzdržanosti u punoj mjeri saradjuju sa svim medjunarodnim faktorima na terenu kako bi se obezbijedila sloboda kretanja i uklonile sve preostale blokade. ", kazao je generalni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen. Sadašnja kriza traži uzdržanost i dijalog kako bi se našlo održivo političko rješenje, uvjereni su ministri spoljnih poslova NATO. Oni podržavaju sporazum Beograda i Prištine o integrisanom upravljanju granicom, pozivajući obje strane da sada i primjene dogovoreno. Taj bi sporazum trebao promovisati slobodu kretanja na sjeveru Kosova, kaže se, izmedju ostalog, u zaključima skupa, uz poziv i Beogradu i Prištini da, uz posredovanje EU, nastave sa dijalogom kako bi se došlo do održivog rješenja. A tek nekoliko sati nakon završetka skupa u briselskom sjedištu NATO, u centar evropskih institucije su počeli pristizati i šefovi država ili vlada EU, na redovni zimski samit. Medjutim, na ovom samitu neće biti tema koje su "redovne": prva od njih je kriza, a potom i pitanje proširenja, koje je, kao što to često biva sa Zapadnim Balkanom, još dobrim dijelom otvoreno zbog neizvjesne sudbine aplikacije Srbije. Prije svega, šta će se desiti sa eurom? kazao je predsjednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo. U ovom svjetlu će se poosebno razgovarati o francusko-njemačkom prijedlogu-pismu koje je na adresu predsjednika Evropskog savjeta stiglo iz Berlina i Pariza. Traže se izmjene Lisabonskog sporazuma koje bi dopustile rekonstrukciju euro-zone, oštrija pravila fiskalne politike gdje bi limit deficita nacionalnih budžeta bio ograničen na 3 posto bruto-nacionalnog dohotka i to bi bilo zlatno pravilo nacionalnih ustava. Ukoliko se sporazum o promjenama ne može postići na nivou 27, predlagači bi bili spremni prihvatiti i soluciju da eurozona ide dalje u promjene bez ostatka evropskog društva. Kada je riječ o proširenju, već se uveliko sprema sporazum o pridruženju koji će sutra ujutro potpisati evropski lideri sa jedne i predstavnici Hrvatske sa druge strane, čime će ta zemlja uklonti i sve formalne prepreke evropskom članstvu. Tačno 1. jula 2013. godine, Hrvatska će postati 28. članica EU. Vjeruje se, takodje, da će se odrediti i datum započetak završnih pregovora sa Crnom Gorom. Nezvanično, poregovori bi trebali početi sredinom naredne godine a njihovo trajanje odrediće uspješnost otvaranja i zatvaranja poglavlja koja budu pregovarana, ukazuje se u Briselu. Konačno, najviše nepoznanice je u pitanju šta će biti sa aplikacijom Srbije? Skup ministara spoljnih poslova EU, sa početka ove sedmice, je na neki način otvorio prostor pozitivnoj odluci evropskih lidera. Ograde još uvijek ima Njemačka, koja, u situaciji kada su nedavno na sjeveru Kosova napadnuti njihovi vojnici u sastavu KFOR-a, ne smatra da su se stvorili uslovi da se Srbiji, koju smatra dobrim dijelom odgovornom za to, da status kandidata. Tada je, medjutim, rečeno i da je svaki dan i sat sada igra veliku ulogu. Uklanjanje barikada, sporazum sa Prištinom granici i dobra volja kakvu iskazuje Beograd, mogli bi, zajedno sa stavom većine evropskih članica i preporukom EK, prevagnuti i donijeti dobre vijesti Beogradu.