<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://voa-8.chntva1-dc1.cscehub.com/mediastore/John_Lampe_-_93pix.jpg">Džon Lempi: Ostavka Harija Holkerija nije iznenadjenje - 2004-05-25
“Mislim da postoji veliki rizik ukoliko na èelo Srbije stane kandidat bez istinske podrške u narodu, odnosno bez veæinske podrške koja 
Bivši amerièki diplomata, profesor i politikolog, Džon Lempi, koji se nedavno vratio iz Beograda, prokomentarisao je upravo objavljeno saopštenje o ostavci šefa UNMIK-a, Harija Holkeria, i politièku situaciju u Srbiji uoèi predsednièkih izbora u razgovoru sa našim saradnikom, Brankom Mikašinoviæem. “Ostavka Harija Holkerija nije iznenadjenje. Londonski èasopis “Ekonomist” veæ je nagovestio moguænost da bi Holkeri mogao da podnese ostavku zbog bolesti i umora. Sada je, naravno, važno da se UNMIK prilagodi novonastaloj situaciji na Kosovu i ojaèa misiju bezbednosti i progresa, koja svakako nije na visini svog zadatka, sudeæi po martovskim dogadjajima. Rad u toj pokrajini æe svakako biti izazov svakom ko nasledi Holkerija i iskreno se nadam da æe sve zainteresovana strane, ukljuèujuæi Srbe i Albance, iskoristitu ostavku Holkerija da bi iz pozitivne perspektive preispitale celokupnu situaciju.“ “Vidim da je na dugoj listi predsednièkih kandidata njih 13. Mnogi strani posmatraèi su se nadali da æe doæi do konsolidacije demokratskih, reformskih i sa Evropom povezanih snaga oko jednog kandidata, što se, medjuti, do sada nije dogodilo. Mislim da postoji veliki rizik ukoliko na èelo Srbije stane kandidat bez istinske podrške u narodu, odnosno bez veæinske podrške koja je dovela na vlast demokratski orijetisanu stranu na prethodnim izborima. Medjutim, videæemo dalji razvoj dogadjaja u drugom, ako ne veæ i u prvom krugu glasanja. Veze Srbije sa Evropom i konstruktivne promene zavise ne samo od ovih izbora i saradnje sa Haškim sudom, veæ i od konstruktivnog, a ne pesimistièkog raspoloženja javnosti i biraèa, koji bi trebalo da odrede pravac kretanja Srbije, a i Crne Gore.“ “ Uprkos intenzivnoj i opreènoj politièkoj retorici o potrebi dijaloga Srba i Albanaca o Kosovu, mislim da Koštunièin plan o decentralizaciji te pokrajine može da posluži kao osnova za poèetak pregovora. Kosovo je svakako jedan prioritet srpske politike, a drugi, isto toliko važan, jeste ekonomija, koju ugrožava rastuæa inflacija. Takodje bi sada trebalo redefinisati i sprovesti reforme, kao i proces privatizacije. Isto tako je važno, ako ne i najvažnije, da Studija o izvodljivosti u cilju uèlanjenja Srbije i Grne Gore u Evropsku uniju, bude svesrdno reaktivirana. Ma koliko da èovek pada u iskušenje i pomisli da put u Brisel vodi preko Vašingtona ili Haga, jedini put u Brisel je, ustvari, preko samog Brisela, odnosno Evrope. Ako se oèekuje da se Hrvatska uèlani u Evropsku uniju 2009. godine, nadam se da æe se do tada i Srbija i Crna Gora, pored Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Makeodnije, kvalifikovati da postane èlanica.“