Švedska preuzela šestomesečno predsedavanje Evropskom unijom
Stokholm se suočava sa krupnim pitanjima - od ekonomske krize do globalnih klimatskih promena
Analitičari pozdravljaju dolazak Švedske na čelo rotirajućeg predsedništva Evropske unije kao faktor stabilizacije 27-očlanog bloka u teškim vremenima. Prethodni mandat Češke republike bio je posebno buran, obeležen padom vlade u Pragu i unutrašnjim podelama, u kojima se češki predsednik Vaclav Klaus pokazao kao izraziti skeptik prema Uniji. , analitičar u Centru za evropsku reformu sa sedištem u Londonu, ovako je sumirao ocenu mnogih posmatrača: „Mislim da je generalna ocena da je mandat Češke republike bio relativno haotičan i da je za sobom ostavio loše nasleđe. Mandat su preuzeli od Francuske u trenutku kada je izgledalo da će francuski predsednik  nastaviti da predsedava Evropskom unijom. Češki mandat je, takođe, trpeo zbog političke nestabilnosti i kolapsa vlade“, kaže Vajt. Neće biti lako ni Švedskoj. Na njenom dnevnom redu se nalazi sudbina ključnog reformskog dokumenta, takozvanog Lisabonskog sporazuma. Očekuje se da će Irska usvojiti sporazum na referendumu zakazanom za oktobar, pošto su ga irski birači odbacili na prvom glasanju. Međutim, ukoliko ga budu odbacili i drugi put, Evropska Unija bi mogla da zapadne u krizu. Evropski blok takođe nastoji da pronađe način finansiranja ambicioznih planova za borbu protiv klimatskih promena i nagovori velike zagađivače ugljendioksidom, kao što su Kina i Sjedinjene Države, da smanje ispuštanje tog gasa pre održavanja ključnog samita o globalnom zagrevanju u decembru. Vajt smatra da je ekonomska kriza prioritetno pitanje. „Pre svega, privredni kontekst je očigledan, no problem je što predsedavajući Evropske unije nema stvarna ovlašćenja da rešava to pitanje, jer su ekonomski instrumenti uglavnom u rukama nacionalnih vlada“, ukazuje Filip Vajt. No, on je uveren da će Švedska uspešno predvoditi Evropsku uniju. Pored stabilnosti švedske vlade, Stokholm je na glasu po orijentaciji ka stvaranju konsenzusa i naklonosti ka stvaranju ekonomski liberalnijeg i otvorenijeg evropskog bloka – što su karakteristike koje će, kako kaže Vajt, biti pozdravljene u sedištu Evropske unije u Briselu.